NBA liga i udruženje igrača objavili su danas zajedničko saopštenje, u kom su naveli da je jednoglasno dogovoreno da se nastavi takmičenje, piše Sport klub.\n- Juče smo imali iskren, emotivan i produktivan razgovor između igrača, trenera i vlasnika timova o narednim koracima u zajedničkoj borbi za socijalnu pravdu i rasnu jednakost. Sastanku su prisustvovali predstavnici igrača i timova svih 13 klubova koji su u Orlandu. Sve stranke složile su se da plej-of NBA lige bude nastavljen 29. avgusta, pošto je dogovoreno da će liga zajedno sa igračima raditi na izvršavanju sledećih ciljeva:\n1. NBA i njeni igrači dogovorili su se da će odmah osnovati udruženje socijalne pravde, čiji će deo biti predstavnici igrača, trenera i vlasnika. Udruženje će se baviti širokim spektrom pitanja, uključujući glasanje, promovisanje građanskog aktivizma i zalaganje za značajne reforme policije i sudstva.\n2. U svakom gradu u kome franšiza poseduje arenu, sarađivaće se za lokalnim zvaničnicima kako bi se se dvorane pretvorile u izborna mesta na predstojećim izborima. Na taj način bi se omogućila bezbedna lokacija za glasanje u vreme pandemije korona virusa. Ukoliko to ne bude moguće, naći će se druga namena arenama u vezi sa izborima.\n3. Liga će sarađivati sa igračima i partnerima na stvaranju i reklamnog materijala koji će se emitovati tokom svake utakmice plej-ofa, a koji će promovisati građanski aktivizam i koji će podizati svest o mogućnostima birača.\nOve obaveze nadovezuju se na višemesečni rad u stvaranju bezbednog okruženja za nastavak NBA lige, pokretanje platforme na kojoj se promoviše socijalna pravda, kao i osnivanje NBA Fondacije koja za cilj ima ekonomsko osnaživanje zajednice afroamerikanaca, navodi se u saopštenju.\nPodsećamo, NBA liga je prethodno odlučila je da odloži sve utakmice plej-ofa pošto su Milvoki Baksi odbili da izađu na teren i odigraju peti meč prve runde plej-ofa protiv Orlando Medžika. Razlog za takvu njihovu odluku bio je novi primer policijske brutalnosti u Sjedninjenim Državama – ranjavanje Džejkoba Blejka u Viskonsinu.


Potpisan Memorandum o saradnji između Kalesije i Osmaka – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nSekretar Organa uprave Mujo Tosunbegović i Dragiša Bojković, šef Kabineta načelnika opštine Osmaci potpisali su jučer Memorandum o saradnji, te implementaciji zajedničkih projekata putne infrastrukture, a koje finansira Vijeće Evrope.\nOvaj Memorandum se odnosi na putnu infrastrukturu koja je sagrađena, ali je oštećena do te mjere da je neophodna njena sanacija, a sve u cilju jačanja saradnje i prosperiteta stanovništva na prostoru općine Kalesija i opštine Osmaci koja se nalazi u entitetu Republika Srpska.\n“Jedan od projekata koji ćemo realizirati kroz projekte Vijeća Evrope svakako je sanacija puta od Osmaka (Kula) do Memića koji je oštećen”, kazao je Dragiša Bojković iz opštine Osmaci.\nPrema riječima Muje Tosunbegovića saradnja između Kalesije i Osmaka je bila i ranije, ali je ona podignuta na jedan veći nivo dolaskom na čelo općine načelnika Seada Džafića koji je u više navrata izdvajao i finansijska sredstva za projekte povratnika u manji entitet, odnosno opštinu Osmake.\nPrevious article Detoksikacija organizma nakon praznika i promjena stila života\nNext article SUPER VIJEST: Fly Adeal zapošljava kabinsko osoblje u Bosni i Hercegovini


Dan online - Regioni: Uloga građana od ključnog značaja - 2019-05-23\nRegioni PANEL DISKUSIJA U BIJELOM POLJU U SKLOPU PROJEKTA,, DOK INOVIRAMO JAČAMO EVROPU''\nSa panel diskusije Uloga građana od ključnog značaja\nBIJELO POLjE- Ukupan napredak Crne Gore i postignuti rezultati jasno pokazuju punu posvećenost pristupanju EU, a odgovorno preuzimajući sve postavljene obaveze i sprovodeći reforme, naša zemlja nedvosmisleno povrđuje svoje suštinsko evropsko opredjeljenje, poručio je Miloš Kljajević, rukovodilac Odjeljenja za kancelarije bjelopoljske lokalne uprave, na panel diskusiji koja je bila završna aktivnost projekta „Dok inoviramo jačamo Evropu”, iz ugla lokalnih samouprava, koji je finansiran od međunarodne organizacije „Alda”.\nNa polju reforme lokalnih samouprava postignuti su određeni rezultati, ali i danas su sve opštine suočene s problemima fiskalne konsolidacije, saopštila je Lidija Knežević iz Centra za razvoj nevladinih organizacija.\nKneževićeva je govorila i o ulozi građana, istakavši da je ona od nemjerljivog značaja.\n-Građani imaju pravo da upravljaju javnim poslovima lokalnih zajednica, tako da je odgovornost zajednička. Međutim, oni nijesu u dovoljnoj mjeri informisani o svojim pravima, o mehanizmima koji im stoje na raspolaganju, a samim tim nijesu svjesni ni uticaja na donosioce odluka, što za posledicu ima i nedovoljno učešće u kreiranju lokalnih javnih politika, a krajnja posljedica toga je donošenje i usvajanje loših propisa na lokalnom i nacionalnom nivou, pojasnila je Kneževićeva.\nIzvršni direktor NVO „Bjelopoljski demokratski centar” Zdravko Janjušević ukazao je na važnost otvorenosti organa lokalne uprave za građane i nevladin sektor. O benefitima koje će građani imati ulaskom Crne Gore u EU govorio je predsjednik NVO „Multimedijal Montenegro” Željko Đukić. On je poseban akcenat stavio na poljoprivrednike, mala i srednja preduzeća, ali i na mlade ljude. Poručio je da su mladi budućnost EU.


Potpisan Memorandum o saradnji između VTK BiH i APIK-a – Vanjskotrgovinska komora BiH\nPotpisan Memorandum o saradnji između VTK BiH i APIK-a\nAgencija za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije (APIK) i Vanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine (VTK BiH) danas su u prostorijama Agencije, u Istočnom Sarajevu, potpisali Memorandum o saradnji.\nMemorandum je u ime Agencije potpisao direktor Hasim Šabotić, dok je u ime VTK ovaj dokument potpisao dopredsjednik Komore dr.sc.Vjekoslav Vuković.\n„Izuzetno nam je važno da u proces prevencije korupcije pored javnog, uključimo i privatni sektor, i to upravo putem Vanjskotrgovinske komore BiH, što je i svrha potpisivanja memoranduma o razumijevanju i saradnji, rekao je Šabotić.\n“Potpisivanje memoranduma o saradnji veoma je važno, posebno u dijelu koji predviđa da naše firme prođu edukaciju iz oblasti poslovnog integriteta i etike u poslovanju, te da kao takve budu prepoznate kao neko ko je spreman poslovati prema najvišim međunarodnim standardima. Iskreno se nadam da ćemo kao partner Agencije biti prepoznati i postati sastavni dio buduće Strategije za borbu protiv korupcije u oblastima koje se odnose na privredni sektor u BiH”, istakao je Vuković.\nMemorandumom je, između ostalog, predviđena priprema prijedloga zajedničkih naučno-istraživačkih projekata i zajedničko nastupanje u domaćim i međunarodnim tenderima za dobijanje sredstava kojima se takvi projekti finansiraju, izrada naučno-istraživačkih projekata i predstavljanje njihovih rezultata, izrada i realizacija projekata edukativnih programa namijenjenih poslovnom sektoru, kao i drugi oblici saradnje koji su od zajedničkog interesa Agencije i VTK BiH.


Telenor Srbija beleži blagi rast prihoda u drugom kvartalu – Personal magazin\nPrihodi kompanije Telenor Srbija u drugom kvartalu ove godine iznose 10,127 milijardi dinara, što je povećanje od 7 procenata u odnosu na isti period prošle godine. Broj pretplatnika porastao je…\nPrihodi kompanije Telenor Srbija u drugom kvartalu ove godine iznose 10,127 milijardi dinara, što je povećanje od 7 procenata u odnosu na isti period prošle godine.\nBroj pretplatnika porastao je za 2 procenta u odnosu na drugi kvartal 2011, na 3,13 miliona. Kapitalni troškovi smanjeni su za 32 procenta u odnosu na isti period prošle godine nakon završetka modernizacije mreže u prethodnom kvartalu.\n„Uprkos izazovima na tržištu, beležimo održiv iako sporiji rast prihoda i dalje učvršćujemo svoju poziciju na tržištu. Efikasno upravljanje troškovima, koje nam omogućava dobre operativne rezultate, koji su sve više pod pritiskom investicija u telefone, ostaje naše čvrsto opredeljenje. U isto vreme, odlučni smo u nameri da nastavimo da ulažemo u našu mrežu, kako bi naši korisnici imali brže, sigurne i pouzdane usluge“, kaže Erlan Neten, izvršni direktor finansija kompanije Telenor d.o.o.\nU drugom tromesečju 2012. godine Telenor grupa ostvaruje prihode u vrednosti od 25,4 milijarde norveških kruna, što predstavlja organski rast prihoda od 5 procenata. Operativni i neoperativni profit pre odbijanja kamate, poreza na prihod i troškova amortizacije (EBITDA) iznosi 8 milijardi norveških kruna, dok je EBITDA marža 31,7 procenata, a protok operativne gotovine 5,1 milijardi norveških kruna. Zahvaljujući Telenorovim konsolidovanim poslovnim aktivnostima u sektoru mobilne telefonije, ova kompanija u proteklom kvartalu dobila je 5 miliona pretplatnika više nego u prethodnom, što znači da Telenor sada ima 150 miliona pretplatnika na 11 tržišta.\nTelenor Srbija beleži blagi rast prihoda u drugom kvartalu was last modified: July 24th, 2012 by Redakcija\nVisa transakcije novca putem mobilnih telefona i čipovanih platnih kartica na Olimpijadi\nŠta je OPEN BIM?


Obradović: "Elektrovojvodina" neće ugasiti svetlo - Elektro sajam\nHOME/Obradović: “Elektrovojvodina” neće ugasiti svetlo\nNOVI SAD – Poslovanje “Elektrovojvodine”, nakon odluke da se to preduzeće pripoji preduzeću “EPS Distribucija”, neće biti ugroženo, rekao je direktor EPS-a Aleksandar Obradović.\nPonovio je i da taj postupak nije štetan za ”Elektrovojvodinu” i da ne predstavlja otimanje imovine Vojvodine.\nPrema njegovim rečima, do objedinjavanja preduzeća za distribuciju dolazi zbog suštinskih promena u koje je Srbija krenula i radi povećanja efikasnosti EPS-a.\nDirektor EPS-a je rekao da se radi o dobroj poslovnoj odluci, zahvaljujući kojoj će svi građani Srbije imati kvalitetno snabdevanje strujom, po istoj ceni, što je o obaveza EPS-a prema svim građanima Srbije.\nZbog toga će, rekao je Obradović za novosadski “Dnevnik”, umesto sadašnjih pet distribucija na tržištu biti jedna velika distribucija koja će biti oficijalni operater ditributivnog sistema u, skladu sa zakonom.\n“Nije tačno da će biti oteta imovina ‘Elektrovojvodine’ i da će biti gašenja velikog broja radnih mesta u tom preduzeću”, rekao je Obradović.\nPrema njegovim rečima, sva imovina koja je bila u “Elektrovojvodini” i dalje će biti na istom mestu, a svi zaposleni koji sada rade i dalje će raditi.\n“Budući da je ‘Elektrovojvodina’ tradicionalno bila najuspešnija distribucija u EPS-u, namera mi je da se taj poslovni model, proces rada i ljudi koji rade u ‘Elektrovojvodini’ promovišu i da i ostali delovi distributivnog sistema EPS-a dobiju priliku da se izjedanače s njom”, naglasio je Obradović.\nPlanirano je, dodao je on, da od 1. jula, kada će biti okončana i prva faza korporativizacije EPS-a, počne da funkcioniše jedan operater distributivnog sistema.\nPrema njegovim rečima, za taj datum planirano je da EPS, umesto sadašnjih 14 privrednih društava, ima samo tri, i da kompanija bude mnogo efikasnija – s manje direktora i nepotrebne administracije.\nPrema podacima iz septembra prošle godine, u “Elektrovojvodini” ima oko 2.500 zaposlenih, direktorsku funkciju obavljalo je 28 njih, bilo je i 129 šefova, a na terenu je radilo manje od polovine ukupnog broja zaposlenih, odnosno nešto malo više od 1.100 radnika.\n« Savet: Eliminacijom domaćih, EPS podržao strane ponuđače\tĐokić: Elektroprivreda Srpske neće biti privatizovana »


Beloruski general: Ruska vojska je spremna da pritekne u pomoć Belorusiji - Sputnjik Srbija\n04:07 24 Jun 2021\nBeloruski general: Ruska vojska je spremna da pritekne u pomoć Belorusiji\n08:48 17.05.2021 (osveženo 10:57 17.05.2021) Preuzmite kraći link\nRuska vojska je spremna da u svakom trenutku pritekne u pomoć Belorusiji u organizaciji odbrane, izjavio je zamenik načelnika Generalštaba Oružanih snaga Belorusije general-major Igor Korolj.\n"Svi znaju da sa Rusijom imamo regionalne snage, čiju glavnu komponentu čine Oružane snage Belorusije i 1. Gardijska tenkovska armija Oružanih snaga Rusije. Naši partneri, naši saveznici su spremni da nam u svakom trenutku priteknu u pomoć u organizaciji odbrane naše države", rekao je Korolj televiziji STV.\nOn je naglasio da se vojske dve države spremaju za moguće opcije razvoja situacije, usaglašavaju planove, izvode zajedničke vojne vežbe u Rusiji i Belorusiji kojih je ove godine bilo znatno više.\n"Prirodno, kod nas funkcioniše jedinstven sistem protivvazdušne odbrane, čiji rukovodilac je naš komandant Ratnog vazduhoplovstva i protivvazdušne odbrane. Spremni smo da se sretnemo sa svim protivnicima, i naši saveznici su spremni da nas podrže", izjavio je zamenik Generalštaba.\nDogađaji koji su se desili u Belorusiji nakon predsedničkih izbora u avgustu-septembru 2020. godine, Korolj je nazvao "krizom".\n"Znamo šta blok NATO-a podrazumeva pod operacijama rešavanja krize. Znamo mnogo država, mnogo primera, gde američke snage i njihovi saveznici iz NATO-a, ušavši u razvijene zemlje, pretvaraju ih u pustinje i nanose nepopravljivu štetu državama», rekao je Korolj.


Fajnenšl tajms i Blumberg o ostavci Šoškića\nList Fajnenšal tajms piše danas da je nova vlada Srbije "pod naletom osuda" iz inostranstva posle ostavke guvernera Narodne banke Dejana Šoškića, ali ukazuje i da je Šoškić "četvrti šef te institucije posle pada Slobodana Miloševića koji je bio prinuđen da ode pre kraja svog mandata".\nAgencija Blumberg, kao i Fajnenšl tajms, prenosi negativne reakcije Evropske unije, svetskih finansijskih institucija i stranih ekonomista na Šoškićevu ostavku i ukazuje da je prvi rezultat toga novi pad dinara na rekordno nisku vrednost, u situaciji kad "izgledi da Srbija dobije novi zajam iz inostranstva postaju sve bleđi".\nFajnenšl tajms piše da je Šoškić dao ostavku "pod političkim pritiskom", nadajući se da će to zaustaviti usvajanje novog zakona o Narodnoj banci za koji EU i Međunarodni monetarni fond veruju da bi mogao ozbiljno da ugrozi nezavisnost te institucije.\nFajnenšl tajms prenosi ocenu Međunarodnog monetarnog fonda da su predložena rešenja "zbrzana" i da bi mogla voditi ka "velikom slabljenju nezavisnosti centralne banke".\nMMF takođe smatra da novi propisi mogu imati značajan uticaj na ukupnu makroekonomsku stabilnost u Srbiji i na program tog fonda u Srbiji.\nList ukazuje na tvrdnju zamenika šefa Evropske unije u Srbiji Adrijana Martinsa da Evropska komisija nije bila obaveštana o nacrtu novog zakona. "Usvajanje ovih amandmana predstavljalo bi značajan korak unazad u usklađivanju srpskog zakonodavstva sa Evropskom unijom", ocenio je Martins u izjavi Rojtersu.\nAgencija Blumberg ukazuje na Martinsove reči da predloženi zakon "izaziva duboku zabrinutost" i da bi mogao da "ugrozi nezavisnost centralne banke".\nTa agencija navodi i poruku koju su klijentima Barkliz kapitala u Londonu (Barkleys Capital) uputili njeni ekonomisti: sporenje u Srbiji oko centralne banke i sve neizvesnija situacija u vezi s dobijanjem kredita od MMF-a dodatno otežavaju prilike pored postojećeg političkog rizika.\nSvetski ekonomski analitičari, kako ukazuje Fajnenšl tajms, dele zabrinutost MMF-a i Evropske unije.\n"Jasno je bilo da će Šoškić biti uklonjen i jasno je da centralna banka nije zaistinu nezavisna", ocenio je Endrju Roberts (Andrew), direktor konsultantske kuće Istern juropijen ikonomiks i dodaje da nacrt zakona omogućava da se značajne devizne rezerve zemlje koriste za finansiranje državnih rashoda "što nosi rizik više inflacije i\njoš slabijeg dinara".\nMinistar finansija Mlađan Dinkić tvrdi da je "u svakodnevnom kontaktu sa MMF-om i EU", kako bi ih ubedio da su planirane izmene "na mestu", piše Blumberg i prenosi reči Jorgovanke Tabaković, visoke zvaničnice Srpske napredne stranke, da je ta stranka odustala od prvobitnog predloga da se NBS prinudi na finansiranje države\nkupovinom vladinih računa i obveznica na sekundarnom tržištu.


Vreme 1125 - Zasticeno i dobro: Lepih sest odsto Srbije\nDodatak o nacionalnim parkovima u PDF-u.\nU Srbiji postoji pet nacionalnih parkova. Prvi nacionalni park, formiran 1960. godine, jeste NP "Fruška gora". U narednim godinama još četiri prirodna dobra ponela su ovo zvučno zvanje. To su NP "Đerdap", 1974. godine, NP "Tara" i NP "Kopaonik", 1981, a pet godina kasnije NP "Šar planina".\nPrema podacima Zavoda za zaštitu prirode Srbije, površina zaštićenih područja u Srbiji trenutno iznosi 5,91 odsto teritorije Srbije. Ukupan broj zaštićenih prirodnih dobara je 463, a sačinjavaju ih 5 nacionalnih parkova, 16 parkova prirode, 16 predela izuzetnih odlika, 67 rezervata prirode, 42 zaštićena prostora kulturno-istorijskih vrednosti i 317 spomenika prirode.\nU zaštićeno prirodno dobro, pored nacionalnih parkova, spadaju i očuvani delovi prirode koji poseduju posebne prirodne vrednosti i odlike. Oni predstavljaju dobra od opšteg interesa, koja su stavljena pod posebnu zaštitu države zbog značajnog ekološkog, naučnog, obrazovnog, turističkog i drugih potencijala kojima raspolažu. Prema Zakonu o zaštiti životne sredine iz 1993. godine, zaštićena prirodna dobra su podeljena u kategorije u skladu sa propisima Međunarodne unije za zaštitu prirode (IUCN). Dakle, nakon što se neko prirodno dobro proglasi za zaštićeno, njemu se dodeljuje određena kategorija. Međutim, ljudski i prirodni faktori vremenom mogu da utiču na dobro i da izazovu promene u njemu. Zbog toga se s vremena na vreme vrše revizija i ponovna valorizacija prirodnog dobra, kako bi se ustanovilo njegovo pravo stanje.\nISTORIJAT: Najstariji nacionalni park na svetu je Jeloustoun park, utemeljen daleke 1872. godine. Oko 96 odsto površine parka nalazi se u državi Vajoming, 3 odsto u državi Montana, a preostalih 1 odsto u saveznoj državi Ajdaho. Park je poznat po gejzirima, toplim izvorima i vulkanu. Reke i jezera pokrivaju oko 5 odsto površine parka, a najveća vodena površina je jezero Jeloustoun, koje je duboko 122 metra, a njegova obala je dugačka oko 177 km.\nPrvi nacionalni park u Evropi je ostrvo Angso, jedno od ostrvaca koja čine Stokholmski arhipelag u Švedskoj, a utemeljen je 1909. godine. Drugi nacionalni park osnovan je u Švajcarskoj, a potom je niz evropskih zemalja sledilo ovaj primer. Do Prvog svetskog rata, u Evropi je postojao 31 nacionalni park u 12 zemalja. U periodu od 1950. do 1989. godine osnovano je 160 nacionalnih parkova širom Evrope, a posle pada komunizma u zemljama Centralne i Istočne Evrope dolazi do njihovog naglog porasta. Broj nacionalnih parkova nastalih u periodu od 1990. do 1997. godine bio je jednak broju parkova nastalih u prethodnih dvadeset godina. U Evropi danas ima preko 300 nacionalnih parkova. Prvi nacionalni park na teritoriji bivše Jugoslavije formiran je u dolini Triglavskih jezera, još 1924. godine, dok je Nacionalni park "Fruška gora" prvi u Srbiji.\nREZERVATI BIOSFERE: Širom zemljine kugle postoji težnja za međunarodnim povezivanjem zaštićenih prirodnih područja sa statusom "rezervata biosfere", o kojima bi brinule države na čijim teritorijama se ta područja nalaze. Rezervati biosfere su zaštićena područja kopnenih ili obalskih ekosistema u okviru UNESCO-ovog programa "Čovek i biosfera" (Man and Biosphere), koji postoji od 1971. godine. Cilj rezervata biosfere je očuvanje biodiverziteta i kulturnih vrednosti, a osnovna funkcija zaštita ekosistema. Rezervati biosfere su organizovani tako što su podeljeni u tri zone, a svaka zona ima određene funkcije i poseban sistem zaštite. Centralna zona ima najviši stepen zaštite i jedina dozvoljena aktivnost unutar nje je praćenje stanja i istraživanje. Malo niži stepen zaštite je u tampon zoni, gde su dozvoljeni poljoprivreda, rekreacija, turizam i druge aktivnosti. Prelazna zona je zona koja se tek razvija, u skladu sa principima održivosti.\nSvetska mreža rezervata biosfere uključuje 553 rezervata u 107 država. U Srbiji je 2001. godine za rezervat biosfere proglašen "Golija-Studenica", a marta 2011. godine istu titulu je poneo međunarodni rezervat "Mura-Drava-Dunav" koji se jednim delom nalazi u Srbiji. U skoroj budućnosti očekuje se ostvarivanje saradnje između Rumunije i Srbije na Dunavu, gde se planira formiranje rezervata pod nazivom "Zlatna vrata Dunava". Od ove godine postoji inicijativa da i Stara planina, koja je od 1997. godine proglašena parkom prirode, postane rezervat biosfere.\nZAKONODAVSTVO: Zakon o zaštiti prirode u Srbiji prvi put je donet 2009. godine. Ovim zakonom je predviđeno da nacionalni parkovi, kao zaštićena područja od posebnog značaja, dobiju posebne zakone tj. svaki park će dobiti zakon koji će se primenjivati samo na taj nacionalni park. Novi zakon predviđa da nacionalni parkovi imaju nov način upravljanja, kao i nove režime zaštite. S obzirom na to da nacionalni park čini više prirodnih ekosistema sa istaknutim vrednostima biodiverziteta, geodiverziteta i kulturnog nasleđa, u novom zakonu će za svaku posebnost postojati pojedinačna odredba. Nacionalnim parkovima upravljaju javna preduzeća, a što se tiče kaznenih odredbi, u svim nacrtima zakona predviđeno je da će preduzeća koja prekrše propise plaćati visoke kazne, od 500.000 do dva miliona dinara, a odgovorna lica u preduzeću plaćaće od 250.000 do 500.000 dinara, dok građani mogu biti kažnjeni od 25.000 do 150.000 dinara ili kaznom zatvora do 30 dana.\nSa ciljem zaštite određenih biljnih i životinjskih vrsta u parku, propisani su precizni režimi. Zbog ugroženosti određenih vrsta, ulazak u park je ograničen kako bi se sprečila moguća šteta. Svrha ovog, takozvanog prvog režima je stopostotna zaštita nacionalnih parkova i stvaranje mogućnosti bavljenja naukom unutar njih. Površine za bavljenje naukom su relativno male u nacionalnim parkovima, ali i u Srbiji uopšte. Neke druge, šire oblasti podrazumevaju drugi režim zaštite, u okviru koga su moguće i ekonomske aktivnosti, poput turizma, poljoprivrede, proizvodnje hrane, ali one ne smeju dovesti do zagađenja i narušavanja ravnoteže u prirodi koja ih okružuje.\n"Na prostoru zaštićenih područja u Srbiji postoji mnogo naseljenih mesta, čiji se stanovnici bave poljoprivredom, šumarstvom i slično", objašnjava u razgovoru za "Vreme" pomoćnica ministra za zaštitu životne sredine Danica Baćanović. "Naš cilj jeste zaštita prirode, ali i da dozvolimo neki stepen ekonomskog razvoja, ne samo u okviru turizma."\nPomenutim novim zakonom o zaštiti prirode dostignut je značajan napredak u zaštiti ovih područja u odnosu na prethodnu praksu. U novom zakonu postoje obavezne katastarske podloge, tako da se zna koju teritoriju obuhvata prvi, drugi, a koju treći režim zaštite. "Vrlo često je reč i o katastarskim parcelama koje su u privatnom vlasništvu i tad se mora na veoma obazriv način komunicirati sa lokalnim stanovništvom. Zbog toga smo krenuli u vrlo široku proceduru javnih rasprava sa ciljem da donesemo najprimenjivije zakone o nacionalnim parkovima. Da ne bismo napravili nešto što će u praksi biti problem, želeli smo da na najbolji mogući način zaštitimo prirodu", dodaje Baćanović.\nNATURA 2000: Nacionalni parkovi, kao i druge prirodne zaštićene površine, imaju veliki nacionalni i međunarodni značaj. To će se tek moći u potpunosti sagledati po završetku projekta ekološke mreže Natura 2000 za Srbiju, koji je pokrenula Evropska unija. Ovaj projekat obuhvata područja važna za očuvanje ugroženih vrsta, a mreža je kreirana sa ciljem očuvanja više od hiljadu retkih, ugroženih i endemičnih vrsta divljih životinja i biljaka, kao i zaštite oko 230 prirodnih i poluprirodnih staništa. U ekološku mrežu Natura 2000 dosad je uključeno oko 30.000 područja, koja obuhvataju skoro 20 odsto površine Evropske unije. "Ovaj projekat je obaveza Srbije prema EU", naglašava Danica Baćanović. "Do sada su urađene prve podloge za uspostavljanje budućeg sistema na kojima su radili eksperti iz Srbije i evropskih zemlja. Svaka zemlja članica EU doprinosi stvaranju ekološke mreže Natura 2000 određivanjem područja na svojoj državnoj teritoriji. Prilikom izbora područja, osim naučnih, uzimaju se u obzir i gazdinski, društveni i kulturni zahtevi, kao i regionalne i lokalne karakteristike."\nOva mreža ne predstavlja sistem strogih rezervata u kojima su ljudske aktivnosti zabranjene. Jedan deo područja jeste pod strogim režimom zaštite, ali dobar deo ove mreže je u privatnom vlasništvu, gde je bitno da se obezbedi upravljanje koje je održivo kako u ekološkom, tako i u ekonomskom smislu.\n"Na nacionalnim parkovima se stalno mora raditi, zato što čuvajući prirodu čuvamo i sami sebe. Naša obaveza je i prema budućim generacijama da očuvamo biodiverzitet, ako želimo da sačuvamo našu zemlju", kaže Danica Baćanović i podseća da je turistički značaj nacionalnih parkova veoma veliki za Srbiju. "Cilj je da se zaštićena prirodna dobra, posebno nacionalni parkovi u onim režimima gde to neće ugroziti zaštićene vrste, što više otvore prema posetiocima. Evropske parkove, na primer, u Austriji godišnje poseti impozantan broj od preko milion posetilaca. Voleli bismo da i mi povećamo broj posetilaca, da to zaista bude veliki broj ljudi koji će doći i imati šta da vidi, ali i da shvati značaj zaštite prirode. Uspeli smo da realizujemo svoj prvi cilj – u ovom trenutku zaštićena područja pokrivaju oko šest odsto teritorije Republike Srbije. Pojedinačni zakoni o nacionalnim parkovima su gotovi i nadamo se da će uskoro biti usvojeni i uspešno implementirani", zaključila je Danica Baćanović.\nNacionalni parkovi Srbije >\nVrste zaštićenih prirodnih dobara\nPrva vrsta zaštićenog prirodnog dobra su nacionalni parkovi. To su područja sa većim brojem raznovrsnih prirodnih ekosistema, namenjena očuvanju postojećih prirodnih vrednosti i resursa, kao i zadovoljenju naučnih, obrazovnih, duhovnih, estetskih, kulturnih, turističkih, zdravstveno-rekreativnih potreba i ostalih aktivnosti, a u skladu sa načelima zaštite prirode i održivog razvoja.\nDrugu vrstu čine strogi rezervati prirode, područja neizmenjenih prirodnih odlika sa reprezentativnim prirodnim ekosistemima, namenjena isključivo za očuvanje izvorne prirode, genetskog fonda, ekološke ravnoteže, za praćenje prirodnih pojava i procesa. Mogu biti u svrsi naučnih istraživanja kojima se ne narušavaju prirodna obeležja, vrednosti, pojave i procesi.\nU treću vrstu spadaju specijalni rezervati prirode, područja sa neizmenjenom ili neznatno izmenjenom prirodom, od naročitog značaja zbog jedinstvenosti, retkosti ili reprezentativnosti, a koja obuhvataju stanište ugrožene divlje vrste biljaka, životinja i gljiva.\nČetvrta grupa su područja nazvana spomenici prirode, neizmenjene ili delimično izmenjene prirodne prostorne celine, fizički jasno izražene, prepoznatljive i jedinstvene, reprezentativnih geomorfoloških, geoloških, hidrografskih, botaničkih i drugih obeležja.\nZaštićena staništa su peta grupa zaštićenih područja i obuhvataju jedan ili više tipova prirodnih staništa značajnih za očuvanje jedne ili više populacija divljih vrsta i njihovih zajednica.\nŠesta grupa su predeli izuzetnih odlika. To su područja prepoznatljivog izgleda sa značajnim prirodnim, biološko-ekološkim, estetskim i kulturno-istorijskim vrednostima, koja su se tokom vremena razvijala kao rezultat interakcije prirode, prirodnih potencijala područja i tradicionalnog načina života lokalnog stanovništva.\nPoslednju grupu čine parkovi prirode, područja dobro očuvanih prirodnih vrednosti sa pretežno očuvanim prirodnim ekosistemima i živopisnim pejzažima, namenjena očuvanju ukupne geološke, biološke i predeone raznovrsnosti, kao i zadovoljenju naučnih, obrazovnih, duhovnih, estetskih, kulturnih, turističkih, zdravstveno-rekreativnih potreba i ostalih delatnosti usklađenih sa tradicionalnim načinom života i načelima održivog razvoja.


Promjene u BiH nisu moguće bez jačeg angažmana međunarodne zajednice\nPiše: Alen Bajramović 05.12.2020\nKOMENTAR DANA Posljednja šansa\nNajveći problem BiH su etno-nacionalistički političari i kleptokratske elite, koje vješto manipuliraju Dejtonskim mirovnim sporazumom, a sve kako bi opljačkale zemlju!\nOvo je rijetko otvorena i direktna dijagnoza koju je za “Avaz” postavio Danijel Hamilton, direktor globalnog programa za Evropu “Wilson” centra, jedan od najvećih stručnjaka SAD za Evropu i američku vanjsku politiku i bivši funkcioner Stejt departmenta.\nJedan od autora publikacije “Popraviti Dejton: Novi dogovor za BiH” ide i korak dalje, pa tvrdi da pljačka jeste primarni, ali ne i jedini cilj nacionalista i kleptokrata, jer su i politizacija pravosuđa i slabljenje državnih institucija među njima, a sve kako bi zadržali vlastite privilegije.\nCiljevima nacionalističkih projekata u BiH svakako treba dodati i usporavanje države na putu ka euroatlantskim integracijama, jer sa zakonima EU korupcija bi bila svedena na minimum, a pod “šeširom” NATO-a ni prijetnji secesijom ni zveckanja oružjem ne bi smjelo biti.\nKada se sve pobrojano pretoči u svakodnevni život prosječnog stanovnika BiH, onda dobijemo to što imamo danas. Tešku socijalnu, ekonomsku, zdravstvenu i svaku drugu situaciju i društvo podijeljeno na manjinu koja se boljem nije mogla ni nadati, te ogromnu većinu čiju nadu u bolje sutra potiskuju siromaštvo, lažna obećanja i svakodnevne afere.\nPromjene u ovoj zemlji, pokazuje to dosadašnje iskustvo, nisu moguće bez snažnijeg angažmana međunarodne zajednice. Posljednja nada da će one ključne biti postignute rasplamsava se nakon pobjede Džoa Bajdena (Joe Biden) na izborima za predsjednika SAD.\nMeđutim, poznavaoci američke vanjske politike i njenih trenutnih prioriteta upozoravaju da inicijative moraju doći i iz BiH. Zbog toga se trebaju oglasiti svi izvan interesnog kruga kojem ovakvo stanje odgovara.\n22.11.2020 u 21:28\n22.11.2020 u 07:45\nDejton Wilson Centar


Balkanu od EU milijarde za "zelene projekte" | Banja Luka 24 sata\nHome Vijesti Balkanu od EU milijarde za “zelene projekte”\nDokument, koji je iz Komisije proslijeđen Evropskom parlamentu i Evropskom savjetu, predviđa ekološka i energetska partnerstva s ovim zemljama s ciljem smanjenja ovisnosti o prljavim tehnologijama poput uglja, nafte i mazuta. Iako još nisu definisani konkretni projekti, niti konačna suma koja će biti izdvojena u ove svrhe, u dokumentu je istaknuto da će najmanje 25 odsto svih sredstava za naš region biti usmjereno u ekološke projekte poput vjetroelektrana, solarnih panela, elektromobiliteta i drugih mjera.\nTo bi značilo da bi našem regionu u narednom petogodišnjem periodu na raspolaganju za zelene projekte mogle biti milijarde evra grantova i kredita s vrlo niskim kamatnim stopama koje bi se mogle “izbiti” iz ostvarene dobiti.\n“Uzročnici klimatskih promjena i gubitka biodiverziteta su globalni i nisu ograničeni nacionalnim granicama. EU može iskoristiti svoj uticaj, ekspertize i finansijske resurse da pokrene svoje susjede i partnere da se priključe održivim mjerama”, naglašeno je.\nKrajnji cilj ovih mjera je, kako je istaknuto, da do 2050. godine Evropa bude karbon neutralna, odnosno da ne ispušta više ugljen-dioksida u atmosferu od one količine koju uspije apsorbovati. Postavljen je međucilj da do 2030. godine Evropa emituje 55 odsto ugljen-dioksida u odnosu na 1990. godinu, s težnjom da se taj broj spusti na 50 odsto.\n“Kako bi se ostvarile ove mjere, Komisija će do juna 2021. pregledati, predložiti i promijeniti sve politike koje se odnose na klimu, uključujući i moguće proširenje sistema trgovine emisijama na nove sektore”, naglašeno je u dokumentu. Pojašnjenja radi, trgovina emisijama je mjera koju zemlje primjenjuju kako bi zagađivače natjerale da plaćaju za zagađenja koja ispuštaju u vazduh, ili otkupljuju kvote zagađenja od zemalja koje su svoja zagađenja već smanjila. Time se stimuliše smanjenje zagađenja i finansijske beneficije zemljama koje su to već učinile, što doprinosi smanjenju ukupnih emisija gasova koji doprinose klimatskim promjenama.\nJamila Milović-Halilović, portparol Delegacije EU, kaže za “Nezavisne” da se obnovljivi izvori energije spominju i u analitičkom izvještaju EU te podsjeća da je i na samitu zapadnog Balkana u Poznanju postignuta zajednička izjava o prelazu na čistu energiju.\n“EU pruža značajnu podršku sektorima zaštite okoline i klime kroz svoje mehanizme finansiranja. Prethodna pomoć u sektoru okoliša pružena u okviru IPA u periodu 2007-2016. prelazi iznos od 110 miliona evra. Međutim, u okviru IPA II, BiH dobija samo umanjeni iznos sredstava zbog nedostatka strategija na nivou cijele zemlje u određenim sektorima, uključujući energetiku i okolinu”, upozorila je ona.\nEvropski savjet za spoljne poslove u svojoj analizi ističe da postoje najmanje četiri razloga zbog kojih bi EU morala uključiti i zapadni Balkan. Prvi razlog se, kako navode, odnosi na to da su energetski sistemi Balkana i EU već uvezani, a dalja integracija će ionako biti nastavljena.\nOsim toga, kako naglašavaju, zapadni Balkan već ima razvijenu mrežu obnovljivih izvora energije poput hidroelektrana, čiji se kapaciteti mogu dalje širiti. To, kako ističu, može pomoći smanjenju ukupnih evropskih emisija. Četvrti razlog se, kako je naglašeno, odnosi na to da bi politika usklađivanja cijena energenata mogla izostaviti naš region, što je scenario koji savjetuju da treba izbjeći.\nOni savjetuju da bi jedna od sistemskih mjera mogla biti subvencionisanje instaliranja solarnih elektrana na površinama površinskih ugljenskih kopova, a postoje i kadrovi koji bi se lako mogli reedukovati za zapošljavanje u ovom sektoru.\n“Ključne međunarodne finansijske institucije, poput Evropske investicione banke ili EBRD-a i Svjetske banke, imaju jaku klimatsku politiku. Nedavno se EIB, najveća kreditna banka na svijetu, povukla iz finansiranja svih fosilnih projekata i najavila da će svoje finansije uskladiti s ciljevima Pariske konferencije do kraja 2020”, istakli su.


Od danas zabranjeno sletanje aviona sa Zapadnog Balkana u Austriju\nNovom uredbom Ministarstva zdravlja lista je proširena sa osam na 18 zemalja, među kojima su sve zemalje Zapadnog Balkana, Bugarska, Rumunija, Moldavija, Egipat, a od ranije su na listi zabrane letovi iz Belorusije, Kine, Velike Britanije, Irana, Portugala, Rusije, Švedske i Ukrajine.\nUredba važi do kraja jula, kada će biti analizirana epidemiološka situacija >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << u pogođenim zemljama i odlučeno da li će zabrana, za svaku zemlju pojedinačno, biti ukinuta ili produžena.\nPrema uredbi postoje izuzeci, ali u to spadaju samo "letovi u interesu Austrije", kao i sletanje teretnih aviona, aviona koji prebacuju bolesne, ili vraćaju austrijske državljane, odnosno prevoze medicinsko, negovateljsko osoblje, te i radnike za pomoć u poljoprivredi.\nU skladu sa odlukom Ministarstva i austrijska aviokompanija AUA otkazala je sve letove u zemlje Zapadnog Balkana.\nIz AUA ukazuju da će to imati negativne posledice po ostalu mrežu, jer će biti pogođeni brojni tranzitni pztnici.\nPutnici, koji su kupili karte za otkazane letove, moći će da zatraže refundiranje preko sajta AUA.\nInače, od početka meseca Austrija je zemlje Zapadnog Balkana uvrstila u države za koje važi najviši nivo upozorenja za putovanje, što znači da svako ko se iz tih zemalja vraća mora ići u dvonedeljni karantin ili prikazati negativni PCR test.\nBlic: U Austriji od danas ZABRANJENO SLETANJE AVIONA IZ SRBIJE i zemalja Zapadnog Balkana\nU Austriji je danas stupila na snagu zabrana sletanja aviona iz Srbije i drugih zemalja Zapadnog Balkana...Novom uredbom Ministarstva zdravlja lista je proširena sa osam na 18 zemalja, među kojima su sve zemalje Zapadnog Balkana, Bugarska, Rumunija, Moldavija, Egipat, a od ranije su na listi zabrane...\nODLUKA STUPILA NA SNAGU: U Austriji od danas ZABRANJENO SLETANJE AVIONA IZ SRBIJE i zemalja Zapadnog Balkana\nPutnici, koji su kupili karte za otkazane letove, moći će da zatraže refundiranje preko sajta AUA...U Austriji je danas stupila na snagu zabrana sletanja aviona iz Srbije i drugih zemalja Zapadnog Balkana...Novom uredbom Ministarstva zdravlja lista je proširena sa osam na 18 zemalja, među kojima...


Beograd -- Lider radikala izbegao je da odgovori na pitanje da li njegova stranka podržava istup poslanika Gorana Cvetanovića. Tomislav Nikolić izbegao je da odgovori i koji su dokazi za tvrdnje da su brat i otac vicepremijerke Ivane Dulić-Marković "ustaše koji su klali Srbe".\nLeskovac -- Vicepremijerka Srbije Ivana Dulić-Marković u Leskovcu je podnela privatnu tužbu protiv predsednika lokalne vlasti. Prijavu je podnela protiv predsednika lokalne vlasti u tom gradu i poslanika Srpske radikalne stranke Gorana Cvetanovića za izazivanje nacionalne, rasne i verske mržnje i ...\nPotpredsednica Vlade Ivana Dulić-Marković podneće danas privatnu tužbu protiv poslanika SRS Gorana Cvetanovića, zbog toga što je vređao članove njene porodice, najavila je funkcioner G17 Snežana Stojanović-Plavšić. Ona je rekla da je Cvetanović, koji je i predsednik SO Leskovac, pre nekoliko dana ...\nLeskovac -- Republičko tužilaštvo i dalje se ne izjašnjava o inicijativi G17 plus da se zabrani SRS. Ponovo uvrede radikala: "Ona je ustaša". Posle poslanika Zorana Krasića, koji je prošao nekažnjeno zbog napada na Ivanu Dulić-Marković i njenu porodicu, i njegov stranački kolega iz Leskovca još ...


Odobreno: Hemofarm može da kupi Ivančić i sinovi | Vranje-Online\nPovodom objave Komisije za zaštitu konkurencije o mogućnosti preuzimanja kompanije Ivančić i sinovi, iz Hemofarma naglašavaju da “to što je traženo mišljenje Komisije ne znači nužno da su preduzete konkretne akcije u tom pogledu”. “Kada budemo u poziciji da postignemo dogovor o preuzimanju pomenute ili bilo koje druge kompanije rado ćemo to podeliti sa javnošću”, rečeno je MONDU iz vršačke kompanije.\n“Komisija je utvrdila da je rec o koncentraciji koja neće znacajnije uticati na promenu tržišne strukture i na konkurenciju u Srbiji”, navodi se u odluci Komisije.\nKomisija je zaključila da se poslovanje učesnika u koncentraciji preklapa na tržištima proizvodnje samo četiri leka i da je preklapanje poslovanja u tim slučajevima zanemarljivo. “Zbog toga komisija smatra da će i koncentracija imati zanemarljiv uticaj na konkurenciju, koji bi se prvenstveno ogledao u promeni distributivne mreže učesnika u koncentraciji”, istaknuto je.


Potvrđeno: Ukrajinska vojska u ofanzivi - Sputnjik Srbija\nPotvrđeno: Ukrajinska vojska u ofanzivi\n16:48 24.05.2018 (osveženo 16:53 24.05.2018) Preuzmite kraći link\nSpecijalni predstavnik Stejt departmenta za Ukrajinu Kurt Volker potvrdio je da se Oružane snage Ukrajine kreću ka zoni linije razdvajanja.\n„Istina je da je Ukrajina pokušala da uspostavi kontrolu nad nekim teritorijama“, rekao je Volker.\nMeđu tim teritorijama je nabrojao gradove Popasnu u Luganskoj oblasti i Gorlovku u Donjeckoj oblasti.\nOn je dodao da SAD i dalje očekuju odgovor od Rusije na svoje predloge o uvođenju misije UN u Donbas.\nVolker je dodao da je imao vrlo konstruktivni sastanak sa predstavnikom Rusije u januaru ove godine na kojem je američka strana iznela svoj predlog o misiji na koji je Moskva obećala da će dati odgovor.\nSpecijalni predstavnik Stejt departmenta je dodao da SAD nisu zabrinute zbog gubitaka prihoda Kijeva zbog izgradnje gasovoda „Severni tok 2“, već zbog povećanja političke ranjivosti Ukrajine.\nSituacija na liniji razdvajanja pogoršala se proteklog vikenda kada su Oružane snage Ukrajine nekoliko puta granatirale Gorlovku, koja se nalazi na 40 kilometara severno od Donjecka. Kako je saopštio predstavnik Donjecke Narodne Republike Eduard Basurin, ukrajinske bezbednosne snage koristile su municiju sa šrapnelima, koja je prema međunarodnim sporazumima zabranjena.


Stanovi porodicama palih vojnika | Glas javnosti\nPočetna > Republika Srpska > Stanovi porodicama palih vojnika\nPrioritet Vlade RS rešavanje stambenih pitanja boračke populacije\nTREBINJE - Tri stambene jedinice za porodice poginulih boraca sa područja opštine Trebinje biće završene i predate korisnicima do polovine novembra, najavio je juče u Trebinju ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Boško Tomić.\nNakon razgovora sa načelnikom opštine Trebinje Dobroslavom Ćukom, ministar Tomić je naglasio da je Vlada RS već izdvojila 150.000 KM za stambenu zgradu u Trebinju sa 30 stanova za porodice poginulih boraca i invalide od prve do četvrte kategorije. Prema njegovim rečima, radovi na ovom objektu počeće do kraja godine.\n„Opština će kreditnim sredstvima obezbediti 700.000 KM, a Vlada RS će i naredne godine iz budžeta izdvojiti deo sredstava za ove namene. Očekujemo da će zgrada biti završena do kraja 2008. godine“, naglasio je Tomić.\nOn je dodao da bi na taj način bili stvoreni uslovi da u naredne dve godine na području opštine Trebinje budu stambeno zbrinute sve porodice poginulih boraca i invalidi od prve do četvrte kategorije.\nNačelnik opštine Trebinje Dobroslav Ćuk naglasio je da je projekat nove zgrade za porodice poginulih i invalide od prve do četvrte kategorije već urađen i da će opština u naredne dve godine izdvajati sredstva kako bi bili rešeni problemi svih 50 porodica iz ovih kategorija, koje trenutno nisu stambeno zbrinute.\nTomić je nakon razgovora sa rukovodstvom opštine Trebinje učestvovao u radu stručnog seminara za zaposlene u opštinskim prvostepenim organima RS nadležnim za pitanje boračko-invalidske zaštite.\nOn je u uvodnom izlaganju naglasio da su izmenama Zakona o pravima boraca, vojnih invalida i porodica poginulih proširena prava ove kategorije stanovništva.\nPrema njegovim rečima, u ovoj godini počela je i isplata invalidnina po koeficijentu jedan i prvi put je u budžetu RS predviđeno deset miliona KM za borački dodatak. Ministar rada i boračko-invalidske zaštite RS Boško Tomić u poslepodnevnim časovima posetiće Institut „Simo Milošević“ u Igalu, gde se na banjskom lečenju, sredstvima resornog ministarstva, nalazi 20 ratnih vojnih invalida prve kategorije iz RS.


Muzikon: Rock and Classic – Lepe Vesti\nMuzikon: Rock and Classic\nOrkestar Muzikon nastavlja „Level Up!“ sezonu koncertom „Rock and Classic“ u Velikoj dvorani Zadužbine Ilije M. Kolarca 21. februara od 20.00.\nObjavio urednik Dana Feb 13, 2019\nKlasičan rok ovom prilikom dobiće sasvim novo značenje, budući da će publika imati priliku da čuje hitove legendarnih britanskih rok bendova u aranžmanima napisanim za klasične instrumente.\nOrkestar će ovom prilikom izvoditi pesme bendova The Beatles, Led Zeppelin i The Queen.\nMuzikon je više puta nastupao u okviru projekta Queen Symphony Acoustic – koji pored orkestra čine hor i Queen Real Tribute bend, dok „Beatles go Baroque“ i klasične verzije Led Zeppelin izvode prvi put.\nPored koncerata, aktivnosti orkestra Muzikon podrazumeju i brojne akcije i kampanje, koje će se ticati kako promocije kvaliteta klasične muzike i samog orkestra, tako i šire kulturne i muzičke edukacije koje će trajati do završetka sezone u maju 2019.\nbeogradGde izaciKolaracKoncertKulturaLevel UpMuzikon: Rock and Classicsrbija


Shodno tome, kasnih pedesetih godina, nakon što je uvideo uspeh arhineprijatelja i njihovog modela 300 SL, Bavarci su, zajedno sa njihovim američkim ogrankom započeli kreiranje i distribuciju veoma stilskog i luksuznog kabrioleta iz svog dvorišta.\nProizvođač je tada izašao na tržište sa dve ideje i postavilo ih je u svoje proizvodne pogone. Jedan od ovih modela bio je 507, za koga znamo da je predstavljao inspiraciju za sledeću liniju Z8 modela koja je usledila kasnije, a drugi je bio manje poznati 503 automobil.\nAutomobil baziran na 501 i 502 serijama sedan automobila, 503 linija bila je manje sportska od dvoseda 507 serije, ali u drugu ruku daleko elegantnija. Poslednja od njih dolazi u kupe ili kabriolet varijanti, zajedno sa prvobitnim mekanim krovom na sklapanje i njegovim mehanizmom.\nNa nesreću, ni 503 ni 507 nisu bili prilično uspešni, u komercijalnom smislu. U poređenju sa više od 3.000 modela 300 SL automobila koje je kompanija Mercedes proizvela, BMW je kreirao svega 252 primerka svog 507 roadster modela i 413 jedinica 503 serije pomešanih kupe i kabriolet varijanti.\nDobra strana svega, jeste što je ovaj BMW do dana današnjeg jedna od najređih mašina kompanije, a ovaj primerak koji vidite je još ređi. Ovo je samo jedan od 18 primeraka koji su kreirani sa aluminijumskom karoserijom od strane Bretona za američko tržište i definitivno je izdržao test vremena, sa svojom klasičnom lepotom koja kombinuje nemački inženjering i italijanski dizajn.\nKada je osvojio nagradu u svojoj klasi na Amelia Island Concours d’Elegance događaju i poneo titulu najboljeg klasika Santa Fe Concorso festivala, ovaj kabrio model sa zadnjom vučom prodat je od strane aukcijske kuće Bonhams u Kaliforniji, tokom Monterey nedelje automobilizma krajem prošle decenije.


Institut “Torlak” će, posle 15 godina, ponovo proizvoditi od 100.000 do 150.000 doza vakcine protiv sezonskog gripa koja će na jesen biti dostupna građanima, rekla je direktorka Instituta “Torlak” Vera Stoiljković.\nStoiljkovićeva je precizirala da će ta vakcina, nakon dobijanja dozvole za promet Agencije za lekove biti na raspolaganju građanima tokom oktobra ili početkom novembra.\nOna je za RTS-a rekla da je “Torlak” i ranije proizvodio vakcinu protiv gripa, od 1962. do 2005. godine. Stojiljkovićeva je rekla da je “Torlak” ušao u rekonstrukciju proizvodnih pogona zbog potrebe da budu usklađeni sa dobrom proizvođačkom praksom od 2005. godine.\nOna je dodala da se od 2009. godine “Torlak” priključio projektu za globalni akcioni plan Svetske zdravstvene organizacije za proizvodnju vakcine protiv gripa i da je u taj proces ušao sa još 14 zemalja.\nDirektorka je napomenula da je Srbija jedna od tri zemlje koje su do kraja završile taj projekat, usvojile tehnologiju i došle do svoje vakcine protiv gripa.\nPrema njenim rečima, “Torlak” je svakodnevno uključen i u borbu sa korona virusom, od kada se pojavio u Srbiji.\n“Svakodnevno vršimo nadzor nad gripom i u tom radu zatekao nas je mart… Radili smo manji broj testova u tom trenutku, a onda 350 u toku dana, a danas drugačijom organizacijom došli smo do 1.000, 1.500 analiza dnevno”, rekla je Stojiljkovićeva.


Valensa: Putin radi za Rusiju, a Duda ne radi za Poljsku\nTanjug 13. januara 2020. 11:27\nVARŠAVA – Bivši poljski predsednik Leh Valensa kritikovao je odluku Varšave da ne učestvuje na obeležavanju 75. godišnjice oslobađanja koncentracionog logora Aušvic, 23. januara u Jerusalimu, jer aktuelnom predsedniku Andžeju Dudi nije omogućeno da govori na ceremoniji.\nOn je za poljski portal Onet rekao da je trebalo očekivati da Duda neće imati pravo glasa u Izraelu, a s obzirom da Poljska nije pozvala predsednika Rusije Vladimira Putina na obeležavanje 75. godišnjice oslobađanja koncentracionog logora Aušvic.\n„U toj situaciji on nije mogao da leti tamo. Štaviše, to je bio Putinov plan, jer sada bez ikakvog otpora u Jerusilmu može da ubedi druge u svoju priču i uspeće. Treba da se setimo da Putin radi za Rusiju, a nažalost naša vlada i naš predsednik ne radi za Poljake“, rekao je Valensa.\nPrema njegovim rečima, trebalo je pozvati Putina u Aušvic i direktno reći da su Rusi oslobodili logor.\n„Ovo je istorijska istina i niko je neće promeniti, a ako poljska vlada želi da stvori vlastiti istorijski narativ, to je neozbiljno. Ako želimo dobre odnose sa Rusijom, moramo razgovarati s njim, ali moramo pronaći način. Znam da je to moguće“, rekao je Valensa.\nIpak, kaže on, nije iznenađen što danas svetski lideri ne žele da slušaju predsednika Dudu, jer on nema pojma o predsedništvu ili o upravljanju državom.\n„Da sam pozvan, odleteo bih što pre u Jerusalim, jer je sledeću krizu koju je stvorio ovaj vladajući tim morao brzo da reši. Trebali bismo da se sastanemo sa najširem mogućom grupom, uključujući predsednika Putina, i zajedno razmislimo na kojim temeljima želimo da izgradimo novu viziju Evrope. Na taj način bih uradio dobar posao za Pol?sku“, rekao je Valensa.


Osmani tražila da se uklone zvezdica i fusnota - B92\nPriština -- Kosovska predsednica Vljosa Osmani na juèerašnjem samitu Procesa saradnje u Jugoistoènoj Evropi tražila da se fusnota ukloni sa dokumenata koji se usvajaju.\nIzvor: Tanjug, Kosovo online petak, 18.06.2021. | 08:40\nIzvori kosovske delegacije u Istanbulu negirali su navode srpske premijerke Ane Brnabić o potpisivanju Dekalaracije i Godišnjeg izveštaja o radu, kao i Strateškog dokumenta za Jugoistoènu Evropu 2030. godine na juèerašnjem samitu Procesa saradnje u Jugoistoènoj Evropi, prenos Koha.\nPrema saznanjima tog medija, kosovska predsednica Vjosa Osmani usprotivila se zvezdici i fusnoti pored imena Kosova, zahtevajuæi da se u konaènoj verziji dokumenata to ukloni.\n"Predsednica Osmani je glasala za zakljuèke ovog samita, pod uslovom da se zvezdica i fusnota uklone ispred imena Kosova. Zahtev za njihovo uklanjanje podnet je predsedavajuæem i u pisanoj formi. Samit još uvek traje, a konaèni dokumenti su u usaglašavanju", rekao je izvor Kohe.\nPremijerka Srbije Ana Brnabiæ rekla je juèe da kosovska predsednica Vjosa Osmani, nije glasala protiv dokumenata - Dekalaracije i Godišnjeg izveštaja o radu, kao i Strateškog dokumenta za Jugoistoènu Evropu 2030.\n"Na svakom mestu gde se pominje Kosovo nije samo sa zvezdicom nego sa fusnotom", rekla je Brnabiæ objašnjavajuæi da Osmani nije spreèila usvajanje dokumenata, ali da je izrazila rezervu.\nBrnabiæ je juèe izjavila da su plenarni sastanak Procesa saradnje JIE u Antaliji obeležile dve stvari - èinjenica da je i Priština glasala za sve dokumente, iako je u njima Kosovo oznaèeno sa zvezdicom, kao i to što se Osmani u jednom trenutku pozvala na Briselski sporazum.\nNa sednici su usvojene zajednièka Deklaracija kao i Strateški dokument za Jugoistoènu Evropu, kao i godišnji izveštaj Saveta za regionalnu saradnju. "Meni je važno da su svi dokumenti usvojeni, jer mogu biti usvojeni samo jednoglasno. Da je bilo ko glasao protiv, ne bi mogli da se usvoje. Zanimljivo je da Vjosa Osmani, iako je izrazila rezervisanost, nije glasala protiv, niti je bila uzdržana", rekla je Brnabiæ.\nDodala je da, primera radi, u Strateškom dokumentu na svakom mestu gde se pominje Kosovo, ono nije smo sa zvezdicom, veæ i sa fusnotom.


Predstavnice UG “Zašto ne” prisustvovale tematskoj sjednici “Do boljih prilika za mlade u FBiH” - JavnaRasprava.ba\nPredstavnice Udruženja građana i građanki “Zašto ne” prisustvovale su tematskoj sjednici “Do boljih prilika za mlade u FBiH”, održanoj u cilju poboljšanja statusa mladih u Federaciji BiH, a čiji su zaključci i preporuke usvojeni na 33. redovnoj sjednici Predstavničkog doma Parlamenta FBiH.\nTematska sjednica održana je 24. maja 2022. godine, u amfiteatru Predstavničkog doma Parlamenta FBiH.\nUz podršku Instituta za razvoj mladih KULT, Westminster fondacije za demokratiju i Vijeća mladih Federacije BiH, sjednica je organizovana s ciljem da se njeni zaključci stave na dnevni red Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH i dovedu do usvajanja zakona koji bi poboljšali status mladih. Sjednici su prisustvovali/e i predstavnici/e federalnog i kantonalnog nivoa vlasti, nevladinog sektora i međunarodnih organizacija.\nSjednicu su kratkim obraćanjem otvorili predsjedavajući PD Parlamenta FBiH Mirsad Zaimović, ministrica kulture i sporta FBiH Zora Dujmović i predsjednik Komisije za pitanja mladih Federaciji BiH Eldar Čomor.\nU sklopu uvodnog izlaganja “Mladi u Federaciji BiH danas” održane su prezentacije na teme “Analiza istraživanja o položaju i potrebama mladih Federacije BiH” i “Troškovi emigracije mladih iz Bosne i Hercegovine”.\nNa osnovu statističkih podataka koje su prezentovali predstavnici Instituta za razvoj mladih KULT i Westminster fondacije za demokratiju istaknuti su zaključci da mladi masovno napuštaju Federaciju BiH u potrazi za boljim poslovnim prilikama i da troškovi emigracije mladih na godišnjem nivou iznose oko 550 miliona eura.\nZa vrijeme diskusije izneseni su konkretni prijedlozi za što hitnije rješavanje navedenih izazova, a koji su naknadno uvršteni u zaključke sjednice.\nU sklopu tematske cjeline “Zdravstvena i socijalna briga mladih” predstavnici Instituta za razvoj mladih KULT osvrnuli su se na zdravlje mladih u Federaciji BiH i osnovne izazove s kojima se mladi svakodnevno susreću u ostvarivanju prava iz zdravstvenog i socijalnog osiguranja. U okviru izlaganja “Zdravlje mladih u Federaciji BiH” prim.dr. Merina Bera je ispred Federalnog ministarstva zdravstva iznijela zabrinjavajuće podatke o mentalnom zdravlju mladih, između ostalog, da više od trećine mladih budućnost vidi pesimistično, a gotovo jedna četvrtina njih koristila je usluge psihologa. Zabrinjavajući je i podatak da skoro polovina mladih djevojaka u FBiH nikada nije uradila ginekološki pregled.\nKada je riječ o stambenom zbrinjavanju mladih, bilo je riječi o finansijskim izazovima i administrativnim poteškoćama s kojima se mladi susreću prilikom kupovine prvog stambenog prostora u sklopu kojeg su predstavnici Centra za podršku organizacijama – CENSOR održali kratku prezentaciju.\nU oblasti rada, zapošljavanja, samozapošljavanja i preduzetništva prezentacije su održali Federalno ministarstvo rada i socijalne politike, Federalni zavod za zapošljavanje, Investicijska fondacija IMPAKT, Federalno ministarstvo razvoja, preduzetništva i obrta te Fondacija Mozaik.\nSvi učesnici i učesnice sjednice usaglasili su se da se problemi s kojima se mladi u Federaciji BiH svakodnevno susreću moraju riješiti što prije, za dobrobit mladih i opštu dobrobit cjelokupne države.\nNakon zasjedanja i održanih diskusija doneseni su zaključci i preporuke koji su se kasnije našli na dnevnom redu 33. redovne sjednice Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH, održane 6.6.2022. godine, na kojoj su usvojeni sa 62 glasa “za”.\nZaključke sa sjednice možete pročitati na ovom linku.


U toku avgusta ove godine zabeležen je najveći mesečni promet putnika od osnivanja aerodroma "Nikola Tesla" u Beogradu, navodi se u saopštenju aerodroma.\nTokom avgusta opsluženo je 698.271 putnika, odnosno sedam odsto više u odnosu na isti mesec prošle godine, navodi se u saopštenju i dodaje da je u avgustu zabeleženo 6.480 poletanja i sletanja, odnosno povećanje od pet odsto.\nRekord dnevnog prometa na beogradskom aerodromu oboren je 10. avgusta, kada je opsluženo 24.898 putnika, a zabeleženo je 231 poletanje i sletanje.\nU prvih sedam meseci ove godine opsluženo je 3.823.377 putnika, što je 7 odsto, odnosno oko 240.000 putnika više nego u istom periodu prošle godine, dok je ukupan promet robe i pote uvećan 18 odsto, navodi se u saopštenju.\nDinar će danas zabeležiti novu rekordnu vrednost prema evru u ovoj godini s rastom od 0,1 odsto u odnosu na utorak, i zvanični srednji kurs iznosiće 117,9446 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.


Premijer i ministri stigli u Sloveniju, danas zajednička sednica vlada – Nadlanu.com\nPremijer i ministri stigli u Sloveniju, danas zajednička sednica vlada\nObjavljeno 20. feb 2015. / 10:11:25\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić i ministri stigli su danas na Brdo kod Kranja, gde će biti održana zajednička sednica vlada Srbije i Slovenije.\nPremijeru i članovima vlade priredjen je svečani doček ispred dvorca “Brdo” kod Kranja, uz najviše državne i vojne počasti.\nPremijer Vučić u razgovoru sa ministrima Sertićem i Vujovićem\nPre zajedničke sednice Vučić će imati odvojeni sastanak sa slovenačkim kolegom Mirom Cerarom, a istovremeno će biti održani bilateralni susreti resornih ministara i generalnih sekretara dve vlade.\nPo završetku zajedničke sednice predviđeno je potpisivanje sporazuma i konferencija za novinare dvojice premijera.\nKako je najavljeno ranije u Ljubljani, teme razgovora Cerara i Vučića, koji su se prethodno sastali prošlog decembra u Beogradu tokom Samita lidera 16 zemalja centralne i istočne Evrope i Kine, biće pre svega produbljivanje političkog dijaloga izmedju dve države.\nNa sastanku će takođe biti reči o procesu pridruživanja Srbije EU, kao i regionalnoj saradnji, ali i o najaktuelnijim međunarodnim temama kao što je ukrajinska kriza.\nPredsednici vlada Srbije i Slovenije će takođe razgovarati o daljem unapređenju privredne saradnje izmedju dve zemlje, koja je već sada vrlo dobra, navodi se u saopštenju slovenačke vlade.\n“Imamo dosta slovenačkih investicija, a želimo i veći broj naših investicija u Sloveniji”, rekao je Vučić i podsetio da je Nektar ušao u slovenački Fruktal i da će verovatno tu kompaniju posetiti tokom boravka u Sloveniji.\nOn je istakao da Srbija stalno pokazuje politiku stabilnosti u regionu navodeći da ima najbolje odnose sa Makedonijom, Crnom Gorom, Bosnom i Hercegovinom, da jača veze sa Hrvatskom, kao i da su odnosi sa Madjarskom i Rumunijom na veoma visokom nivou.\n“Mislim da je poseta Sloveniji dobra politika, stabilizujuća za čitav region, posebno za Srbiju”, rekao je Vučić.\nUoči zajedničke sednice otpravnica poslova ambasade Slovenije u Beogradu Matea Norčič Štamcar izjavila je za Tanjug da je naša zemlja za Sloveniju važan politički i privredni partner.\n“Veoma nas raduje što će druga sednica dveju vlada biti održana u petak u Ljubljani. Brojna delegacija koja dolazi iz Beograda govori nam o tome koliko je Srbija važna za Sloveniju i koliko je Slovenija važna za Srbiju”, rekla je Norčič Štamcar.\nPrema njenim rečima, saradnju Slovenije i Srbije od 2000. godine karakteriše pozitivan trend, a zajednička sednica vlada je dokaz da su dve zemlje uspele da ostvare saradnju koju je moguće nadgraditi i podići na još viši nivo.\nNa zajedničkoj sednici, odnosno poslovnom forumu, učestvovaće, prema trenutnim informacijama, više od 140 slovenačkih i srpskih preduzeća, naglašava Norčič Štamcar.\nTema konferencije biće zajednička saradnja kompanija iz dve zemlje na trećim tržištima, a učestvovaće preduzeća iz oblasti energetike, građevinarstva, IT, turizma.\nBiće predstavljen projekat “Beograd na vodi”, a razgovaraće se i o privatizaciji preduzeća u Sloveniji i u Srbiji.\nSlovenaÄka diplomatska predstavnica je najavila i potpisivanje dva izuzetno važna i aktuelna sporazuma: o saradnji mladih i o saradnji u prirodnim katastrofama.\n“Ovaj poslovni događaj treba da vidimo kao političku podršku privrednoj saradnji Slovenije i Srbije. Druga sednica vlada je, po mom mišljenju, rezultat jedne plodne i konstruktivne višegodišnje saradnje dveju država na najvišem državnom nivou.Teme razgovora biće vrlo konkretne, a ja se nadam i verujem da će takvi biti i rezultati”, rekla je ona.\nPrema njenim rečima, ovaj događaj znači i svojevrsnu podršku Slovenije Srbiji na njenom putu ka EU.\n“Iskreno se nadamo da ćemo uskoro čuti lepu vest o otvaranju prvog poglavlja”, rekla je Norčič Štamcar.\nOna je takođe rekla da Slovenija pozdravlja napore Srbije tokom predsedavanja OEBS-u.\nSlovenija će biti četvrta zemlja regiona sa čijim najvišiim zvaničnicima se premijer Vučić sastaje u manje od nedelju dana, posle Hrvatske, Makedonije i neformalnog susreta sa mađarskim premijerom Viktorom Orbanom, u ponedeljak uveče u Subotici.\nPrethodna zajednička sednica dve vlade Srbije i Slovenije održana je u oktobru 2013. u Beogradu.\nKako je najavljeno ranije u Ljubljani, teme razgovora Cerara i Vučića, koji su se prethodno sastali prošlog decembra u Beogradu tokom Samita lidera 16 zemalja centralne i istočne Evrope i Kine, biće pre svega produbljivanje političkog dijaloga između dve države.\nNa sastanku će takođe biti reči o procesu pridruživanja Srbije EU, kao i regionalnoj saradnji, ali i o najaktuelnijim medjunarodnim temama kao što je ukrajinska kriza.\nPredsednici vlada Srbije i Slovenije će takođe razgovarati o daljem unapređenju privredne saradnje između dve zemlje, koja je već sada vrlo dobra, navodi se u saopštenju slovenačke vlade.\nU Srbiji je trenutno registrovano više od 1.300 slovenaćkih preduzeća, što je najviše od svih stranih ulagača u Srbiji.\nObim robne razmene u 2013. godini iznosio je 1,08 milijardu evra, navela je slovenačka agencija STA.\nSednici vlada Slovenije i Srbije će prisustvovati ministri obe države, zaduženi za unutrašnje i spoljne poslove, privredu i tehnologiju, odbranu, finansije, energetiku, zdravstvo, obrazovanje i nauku, sport, kulturu, poljoprivredu, kao i generalni sekretari dve vlade.\nObračun u Beogradu: Sačekuša u podzemnoj sa fatalnim ishodom


Novinarske organizacije traže oslobađanje turskih novinara | NDNV\nNovinarske organizacije traže oslobađanje turskih novinara\nMeđunarodne novinarske organizacije pozvale su Tursku da pomiluje petoro tamošnjih novinara osuđenih na doživotni zatvor i poručile turskom premijeru Redžepu Tajipu Erdoganu da novinari nisu teroristi, saopštilo je Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS).\nMeđunarodna federacija novinara (IFJ) apelovala je na oslobađanje novinara u okviru međunarodne kampanje IFJ je u okviru međunarodne kampanje “Podrži novinarstvo” (Stand Up For Journalism) i tom apelu pridružila se i Evropska federacija novinara (EFJ), koja okuplja više od 300.000 novinara u 39 zemalja,\nProtestu evropske i svetske novinarske organizacije pridružio se i NUNS, koji je član EFJ i IFJ od 1994. godine.\nNovinarske organizacije ukazale su da je presuda odmazda prema kritički orijentisanim novinarima i da predstavlja ogroman korak unazad za već ugroženu slobodu medija u Turskoj.\n“Ova potpuno apsurdna presuda je sramota za tursko pravosuđe i izraz apsolutizma vlasti. To pokazuje da režim ne trpi nikakvu kritiku”, rekao je predsednik EFJ je Mogens Bliher Bjeregard.\n“Tražimo hitano ukidanje presude”, generalna sekretarka IFJ rekla je Bet Kosta.\nNovinari Fusun Erdogan, Zija Ulusoi, Bajram Namaz, Ibrahim Čiček i Sedat Senoglu optuženi su da su članovi marksističke organizacije (MLKP) koja je zabranjena turskim antiterorističkim zakonom.\nFusun Erdogan, koja je osuđena kao vodja MLKP, osnivačica je i direktorka radio stanice Ozgur koja veoma kritički izveštava o radu turske vlade, naveo je NUNS.\nSvi su osuđeni na kaznu doživotnog zatvora osim Sedata Senoglua koji je osuđen na sedam i po godina zatvora.\n“Solidarišemo se sa Erdogan i ostalim osuđenim novinarima i nastavićemo pritisak na tursku vlast zbog ove nečuvene sudske presude”, dodao Bjeregard.\nEFJ će vršiti stalan pritisak i na evropske institucije da reaguju na ugroženu slobodu novinarstva u Turskoj.\nPredstavnici IFJ/EFJ, zajedno sa turskim udruženjm novinara TGS izveli su juče akciju protiv presude novinarima.\nTGS je pozvao sve novinare, uključujući i one koji su trenutno u zatvorima i njihovim porodicama, kao i sve intelektualce, pisce, umetnike, pravnike, sindikalce, studente i građane, da se bore za slobodu novinarstva u Turskoj.


OLGICA BATIĆ OTKRIVA : LDP i DS sprečili istragu o ubistvu Đinđića! - B a l k a n o i d\nHome » »Unlabelled » OLGICA BATIĆ OTKRIVA : LDP i DS sprečili istragu o ubistvu Đinđića!\nOLGICA BATIĆ OTKRIVA : LDP i DS sprečili istragu o ubistvu Đinđića!\nPoslanici demokrata i liberala nisu podržali formiranje anketnog odbora koji bi se bavio istraživanjem političke pozadine ubistva premijera, tvrdi predsednica DHSS\nJovanović i Mićun najčešće pričali o pozadini ubistva\nBEOGRAD - Kvazisaborci.\nLiberalno-demokratska partija i Demokratska stranka praktično su opstruirale istragu političke pozadine ubistva Zorana Đinđića. Naime, kako za Kurir kaže Olgica Batić, poslanik DHSS u Skupštini Srbije, njen otac Vladan Batić, bivši ministar pravde i jedan od čelnika DOS, pre svoje smrti je nekoliko puta tražio da se ispita politička pozadina ubistva premijera Zorana Đinđića, ali nije imao podršku koalicionih partnera ni iz LDP ni iz DS! Batić je, tvrdi njegova ćerka, poslednji put u Skupštini Srbije 27. decembra 2010.\ngodine inicirao formiranje anketnog odbora koji bi ispitao ko su nalogodavci i organizatori ovog zločina. Međutim, nije bilo političke volje da se to i realizuje.\n- Muka mi je kad čujem kako danas svojataju Zorana Đinđića, jer znam da moj otac nije imao podršku svojih saboraca, ili bolje reći kvazisaboraca, kad je tražio da se ispita politička pozadina Đinđićeve smrti - kaže za Kurir Olgica Batić.\nOsnivanje anketnog odbora o utvrđivanju političke pozadine ubistva premijera Đinđića, kako ističe poslanica DHSS, Batić je zatražio kada je već bio prilično bolestan i dodaje da ne zna zašto DS tokom osam godina na vlasti ili LDP nisu nikad pogurali ovo pitanje.\nBatić je u jednom od svojih poslednjih intervjua rekao da bi anketni odbor trebalo da sasluša sve na koje je pala sumnja da bi mogli biti inspiratori, podstrekači, nalogodavci, organizatori ili finansijeri zločina, a nezavisno od toga, pravosudni organi bi takođe trebalo da se pozabave dopunom istrage i da takođe saslušaju sve sumnjive osobe.\nI ne samo u tom slučaju nego i kod mnogih drugih inicijativa, kada je trebalo ispitati sumnjive privatizacije ili ubistvo gardista na Topčideru, Vladan Batić je, prema rečima njegove ćerke - ostajao usamljen!\n- Ne znam zbog čega ga nisu podržali. Verovatno su interesi u pitanju. U politici postoje samo interesi - kaže Batićeva odgovarajući na pitanje Kurira kako objašnjava ponašanje koalicionih partnera proteklih godina.\nOlgica: Ne znam zbog čega nisu podržali inicijativu mog oca, verovatno su interesi u pitanju\nU DS i LDP ni da beknu!\nU DS i LDP juče nisu hteli da komentarišu optužbe Olgice Batić.\n- Deset godina smo se s njenim ocem borili u svim političkim bitkama u Srbiji. Poslednja dva puta smo, zajedno s njim, ušli u parlament. Optužbe koje ona sada iznosi, pokušavajući da skrene pažnju samo na sebe, toliko su besmislene da apsolutno ne zavređuju bilo kakav komentar - rekli su za Kurir u LDP.


Kancelarko – alat za brzo elektronsko kancelarijsko poslovanje | PC Press\nKancelarko – alat za brzo elektronsko kancelarijsko poslovanje\n24. juni 2020. 24. juni 2020. PC Press\nJedna od kompanija koja je na vreme uvidela probleme “paprinog“ poslovanja i prepoznala potrebe savremenog načina rada je Paragraf Lex, društvo za pravno izdavačku i softversku delatnost. Pokretanjem novog projekta pod nazivom Kancelarko, Paragraf je na domaćem tržištu otvorio vrata za jednostavno i brzo elektronsko kancelarijsko poslovanje.\nOvaj program smanjuje utrošak vremena – uz njega nema potrebe više štampati i kovertirati fakture, nositi u poštu i čekati brinući o uspehu isporuke. Sve radite elektronski. Takođe, smanjuje i utrošak novca – uz njega je nepotrebno štampanje faktura ili drugih akata i značajno se umanjuju poštanski troškovi slanja faktura. Na kraju, nije zanemarljiva ni ušteda prostora za papirnu građu kao i manji utrošak papira za one koji se odgovorno odnose prema životnoj sredini.\nPored uštede vremena, novca i prostora, opšta uloga ovakvog programa, kroz module e-Delovodnik, e-Fakture i e-Poštar, je da modernizuje način poslovanja.\nCentalizovan pristup knjigama dokumenata\nModul e-Delovodnik predstavlja centalizovan pristup knjigama dokumenata (npr. delovodne knjige, knjige odluka, knjige internih akata društva itd) u nekoliko klikova, koje su korisniku dostupne u svakom trenutku i sa svakog uređaja, kao i zaštitu od uništenja ili nestanka dokumenta. Uz to, filteri za pretragu doprinose veoma lakoj i brzoj pretrazi svih dokumenata, po više različitih kriterijuma.\nPredviđeno je i da se na svakom dokumentu mogu odrediti privilegije pristupa korisnicima, ili grupi korisnika, kao i potvrda o tome da je korisnik pročitano primljeni dokument. Kroz kalendar je omogućeno praćenje rokova i obaveza na fakturama i drugim dokumentima, dok se preko elektronske oglasne table lako pristupa bitnim informacijama i obaveštenjima vezanim za poslovanje firme.\nLako kreiranje i razmena elektronskih faktura\nKroz modul e-Fakture omogućeno je lako kreiranje i razmena elektronskih faktura, predviđene su procedure odobravanja, evidencija poslatih i primljenih faktura, praćenje statusa kao i dokaz o prijemu faktura od strane klijenata iz adresara korisnika. Brža isporuka samim tim dovodi i do brže naplate, sa značajno manje utrošenog vremena i resursa.\nS obzirom na pravnu obaveznost sastavljanja i dostavljanja faktura u elektronskom obliku, u skladu sa Zakonom o računovodstvu (Sl. glasnik RS, broj 73/2019), Kancelarko omogućava korisnicima da se na vreme pripreme za ovu obavezu.\nIsporuka i evidencija dokumenata\nModul e-Poštar privrednim subjektima omogućava isporuku i evidenciju dokumenata kako prema eksternim saradnicima, dobavljačima, poslovnim partnerima, tako i prema zaposlenima. Uz potvrdu o prijemu dokumenta, korisnici su sigurni da je dokument isporučen na pravu adresu.\nSvoju važnost i ulogu Kancelarko je dokazao tokom pandemije i vanrednog stanja, u situaciji kada su mnogi poslovni subjekti radili od kuće. U takvim okolnostima veliki broj privrednih subjekata pribegao je digitalizaciji svojih dokumenata i omogućio sebi neomatan rad bez obzira na lokaciju, vreme ili druge prilike.\nSva je prilika da je digitalizacija radnih procesa i dokumentacije neumitna i poslovno neophodna, te da će oni koji već danas krenu u taj proces, biti u sigurnijoj i komfornijoj poslovnoj poziciji u budućnosti.\nViše informacija o Kancelarku, ali i mogućnost da besplatno isprobate program u probnom periodu, naći ćete na stranici program za elektronsko upravljanje : e-fakture, e-delovodnik – Kancelarko\nTagovi: Alat, Elektronsko poslovanje, Kancelarko, Paragraf Lex, Softver\n← Google otkazuje probni period za svoj servis za slike\nDonirajte svoj stari DELL uređaj i pomozite đacima i školama →


sport Arhive - Stranica 67 od 73 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: sport (strana 67)\n25. novembar 2011. Sport 0 483\n25. novembar 2011. Sport 0 226\n25. novembar 2011. Sport 0 176\n22. novembar 2011. Sport 2 194\n22. novembar 2011. Sport 0 169\nU sredu, 23. novembra, biće odigrane utakmice četvrtfinala Kupa Srbije u fudbalu, a dve utakmice biće igrane u prestonici. Na Omladinskom stadionu sastaće se OFK Beograd i Partizan (13.00). Cene karata će biti 400 dinara za zapadnu i istočnu tribinu, dok će 300 dinara biti prostor na severu. Crvena zvezda igra protiv Smedereva na Marakani od 18.00. Ulaznice su u …\n18. novembar 2011. Sport 0 167\nU subotu i nedelju, 19. i 20. novembra, biće odigrane utakmice 12. kola fudbalske Jelen Superlige Srbije. U Beogradu će biti odigrana dva meča u subotu: OFK i Radnički igraju na Omladinskom stadionu, a Partizan i Borac na stadionu Partizana. U nedelju na Banjici sastaju se Rad i BSK iz Borče. Subota, 19. novembar: Jagodina – Crvena zvezda (13.00), Sloboda …\nOdbrojavanje: 60 dаnа do EP u rukometu\n17. novembar 2011. Sport 4 481\nDo početka Evropskog prvenstva u rukometu ostalo je još dva meseca. U grаdovimа domаćinimа, 18. novembrа, biće obeleženo 60 dаnа do početkа smotre nаjboljih reprezentаcijа Stаrog kontinentа. Promocijа ženskog rukometа je temа dogаđаjа u prestonici, u аtrijumu Deltа Cityja. Specijаlni gosti biće reprezentаtivke Srbije Andreа Lekić i Kаtаrinа Tomаšević. Ispred Kаlče u Nišu prošetаće se Tаsа – zvаničnа mаskotа Evropskog …\n„Trofej Beograda“ u hokeju na ledu\n11. novembar 2011. Sport 1 148\nMeđunarodni hokejaški turnir „Trofej Beograda 2011“ održaće se od 11. do 13. novembra na klizalištu „Pingvin“ (Jurija Gagarina 78) u Novom Beogradu. Učestvovaće šest ekipa u selekciji Under 13 (igrači rođeni 1999. i mlađi), dve ekipe iz Slovenije – Bled i Olimpija, iz Hrvatske Mladost, a iz Srbije Beostar, Crvena zvezda i NS Stars. Finale u nedelju od 14.30. Organizator …\n11. novembar 2011. Sport 1 117\n10. novembar 2011. Sport 0 237\n9. novembar 2011. Sport 0 451\n9. novembar 2011. Sport 1 173\n9. novembar 2011. Sport 1 231\nBeograd domaćin Evropskog prvenstva u krosu 2013. godine\n4. novembar 2011. Sport 0 220\nOdbor Evropske atletske asocijacije odlučio je da se Beogradu dodeli organizacija Evropskog prvenstva u krosu 2013. godine, saopštili su iz Atletskog saveza Srbije. Ovo je, od 1969. godine, najveće evropsko takmičenje u organizaciji srpske prestonice, kada je bilo održano dvoransko prvenstvo Evrope u Beogradu. Najozbiljniji konkurenti Beogradu na svečanosti u Helsinkiju bili su Dudinci iz Slovačke i Antalija iz Turske, …\nFudbal: Jelen Superliga, 11. kolo\n4. novembar 2011. Sport 3 222\nTokom vikenda, 5. i 6. novembra, biće odigrane utakmice 11. kola fudbalske Jelen Superlige Srbije. Derbi kola biće odigran na stadionu u Ljutice Bogdana, u subotu 5. novembra od 18.00, kada će se sastati Crvena zvezda i OFK Beograd. Karte za utakmicu prodavaće se u petak i subotu od 11.00 do 17.00, to jest od 11.00 pa do početka meča, …\nSinhrono plivanje: X Belgrade Open\n3. novembar 2011. Sport 0 255\nU subotu i nedelju, 5. i 6. novembra, u SC „Banjica“ (Crnotravska 4), biće organizovano Međunarodno takmičenje za kadete u sinhronom plivanju. Trofej Beograda „X Belgrade Open“ okupiće mlade od 13, 14 i 15 godina koji će se takmičiti u kategorijama Kombinacija, Duet, Solo i Tim. Prvog dana biće održan svečani defile od 16.30, posle čega počinje takmičenje, dok je …\n29. oktobar 2011. Sport 6 176\nFudbal: Jelen Superliga, 10. kolo\n29. oktobar 2011. Sport 1 151\nPrvenstvo u fudbalu biće nastavljeno 29. i 30. oktobra utakmicama 10. kola. U subotu, u prestonici biće odigrani mečevi između OFK Beograda i Borca od 13.30 i Partizana i Smedereva od 17.00. Partizan je u seriji od jedanaest uzastopno ostvarenih pobeda (prvenstvo i kup). Iz ovog kluba je saopšteno da je zbog bezbednosnog rizika i najave mogućih sukoba na stadionu …\n29. oktobar 2011. Deca 0 699\nOdbrojavanje 80 dana do početka EP u rukometu\n27. oktobar 2011. Sport 0 258\nU petak, 28. oktobra biće obeleženo osamdeset dana do početka Evropskog prvenstva u rukometu koje će biti održano u Srbiji. Rukometni savez Srbije pripremio je nekoliko događaja, pa će u petak od 14.00 ispred šoping mola Delta City početi Javni čas rukometa. Druženju ispred rukometne lopte prisustvovаće i prvotimci šаmpionа Srbije Pаrtizаnа, učesnikа Lige šаmpionа, u čijim redovimа je i …\nPage 67 of 73« Prvo...405060«6566676869\t»\t70...Poslednje »


Naslovna » Izlasci » Izložbe » Leto u muzeju: Istorijski muzej Srbije\nAh Neša 4. juli 2015. Izložbe Postavite komentar\nIzložbe na Trgu\nU Istorijskom muzeju Srbije na Trgu Nikole Pašića do 13. jula, posetioci imaju priliku da vide izložbu „Poslednje odredište Aušvic“, koja predstavlja rezultate višegodišnjeg istraživanja za pripremu nove stalne postavke Republike Srbije u Državnom muzeju Aušvic- Birkenau.\nIzložba ponovo podseća na stradanje u Aušvicu – fabrici smrti, u kojoj je ubijeno i umrlo više od milion i sto hiljada ljudi i pred mlade generacije, nedovoljno upoznate sa tragedijom ovog mesta, iznosi veličinu stradanja i žrtava Aušvica, kao i logora otvaranih na teritoriji Srbije i Jugoslavije.\nIzložba predstavlja pokušaj da se javnost Srbije uvede u složeni dijalog sa prošlošću preispitivanjem uloge posmatrača zločina i onih koji su ga marginalizovali u sadašnjosti.\nU posebnom delu galerije na Trgu Nikole Pašića do 15. avgusta je postavljena i izložba „Natalija Obrenović u fondu Branka Stojanovića“, autorke više kustoskinje Zorice Janković.\nIzložba daje doprinos nastojanjima da se što potpunije definiše mesto Natalije Obrenović, prve novovekovne srpske kraljice, u burnom političkom životu Srbije 19. veka. Postavka obuhvata više od 300 predmeta, pre svega fotografija Natalije, njene porodice i prijatelja, zatim pisma, isečke iz novina, lične dokumente i predmete, koje je gospodin Branko Stojanović, pasionirani kolekcionar zaostavštine kraljice Natalije, decenijama marljivo prikupljao i nedavno poklonio Istorijskom muzeju Srbije.\nIzloženi materijal, izuzetne vrednosti, po prvi put se prezentuje domaćoj javnosti i predstavlja svojevrsni prikaz kraljičinog života, kao i dokaz statusa njihovih nekadašnjih vlasnika i njihovih prijateljskih odnosno rodbinskih veza sa kraljicom Natalijom.\nIzložbe na Topčideru\nU Konaku kneza Miloša u Topčideru pored stalne postavke zainteresovani posetioci do kraja godine mogu da vide izložbu „Evo mene, eto vas… Sećanje kneza Miloša“, otvorenu povodom dvestote godišnjice Drugog srpskog ustanka, koja na jedinstven, uzbudljiv i nesvakidašnji način, u formi stripa, oživljava scene iz jednog od najznačajnijih perioda moderne srpske istorije.\nIako je strip i dalje popularan medij, a događaji inspirativni za strip-stvaralaštvo, oni se po prvi put na ovaj način prikazuju u muzejskom prostoru.\nPosebnu draž postavci daju autentični predmeti iz ovog perioda, koji prate priču.\nGoran Đukić Gorski, strip-crtač, crta priče beskrajno studiozno. Samouveren u masovnim scenama, sa neverovatnim okom za detalje, prosto primorava posetioca da se posle pročitane priče vraća na pojedinačne kadrove u kojima se može uživati kao u najboljim ilustracijama.\nAutori izložbe kustosi Izabela Martinov Tomović, Borislav Korica, Vladimir Merenik i Boško Ljubojević, između ostalog, želeli su da popularizuju i oplemene ovu likovno-narativnu formu, a ujedno i da, kroz za muzejsku izložbu neobičan medij, prikažu poznate događaje u svim njihovim kompleksnostima.\nStalna postavka u Konaku kneza Miloša obuhvata šest ambijentalnih izlagačkih celina pod nazivom „Život u Srbiji u 19. veku“ (u prizemlju) i postavku „Miloš Obrenović– dinastija, istorija, mit“ (na spratu).\nPostavka u prizemlju prikazuje promene u načinu života u Srbiji u 19. veku (u kulturi ishrane i stanovanja, negovanju tela, odevanju itd), uticaje vekovnog života u okvirima Osmanskog carstva na pomenute sfere života, ali i postepeno prihvatanje evropskih dostignuća i trendova.\nIzložba na spratu Konaka kneza Miloša je posvećena tvorcu moderne srpske države knezu Milošu, njegovim zaslugama za oslobođenje od osmanske vlasti, kao i značaju koji su njegovi naslednici iz dinastije Obrenović imali u srpskoj istoriji 19. veka.\nRadno vreme Istorijskog muzeja Srbije: svakog dana od 12.00 do 20.00, osim ponedeljka. Radno vreme Konaka kneza Miloša: svakog dana od 10.00 do 17.00, osim ponedeljka. (danubeogradu.rs)\nTagoviistorijski muzej srbije konak kneza miloša leto leto u beogradu topčider trg nikole pašića\nPrethodni Tel Aviv – na plažama belog grada\nSledeći Preventivne mere u Beogradu zbog vrućine


PZD: „Put po svetu na trotinetu“ - Ritam Grada - vesti Kragujevac\nNaslovna Kultura PZD: „Put po svetu na trotinetu“\nPZD: „Put po svetu na trotinetu“\nSutra od 18 časova, u Pozorištu za decu Kragujevac, igraće se predstava „Put po svetu na trotinetu“.\nOvaj komad, po tekstu Tode Nikoletića, režirao je Milić Jovanović, a igraju: Miloš Milovanović (Cvele), Petar Lukić (Skitko) i Nevena Brzaković /Dubravka Đorđević (Marica).\nPredstava je namenjena deci starijoj od pet godina, a premijerno je izvedena 1. oktobra 2007. godine.\nRitam grada i PZD vas nagrađuju sa 3×2 karte za ovu predstavu. Vaše podatke (ime, prezime i broj telefona) možete poslati na mejl: nagrade@ritamgrada.rs. U naslovu mejla obavezno staviti naziv predstave „Put po svetu na trotinetu“. Izvlačenje dobitnika je večeras u 20 sati, a nagrađeni će biti obavešteni mejlom, kao i komentarom u okviru ove vesti.\nPrethodni članakBioled- već 25 godina uz Kragujevčane\nSledeći članakUniverzitet u Kragujevcu i SANU ozvaničili saradnju


Aktuelnosti iz zemlje i svijeta 2/2018 | TRT Bosanski\nAktuelnosti iz zemlje i svijeta 2/2018\nSada smo u periodu kada trenutni globalni sistem koji je zapadno orjentisan korak po korak propada ali na njegovo mjesto novi izmiješani sistem koji se još nije ustalio. Period u kome se nalazimo je za međunarodnu arenu jedan haotičan period, a s druge strane ovaj period za Tursku donosi kako nove izazove tako i nove prilike. Turska vanjska politika ulaže napore da se adaptira u ovom izmiješanom periodu. U posljednjih nekoliko godina Turska ima dobre odnose sa Rusijom, a sa druge strane se trudi da izvuče dobit iz razmirica u zapadnom svijetu. Ono što zapada za oko je da je baš u periodu kada su zategnuti odnosi sa SAD, Turska ulazi u nove saradnje sa zemljama poput Francuske i engleske.\nPosljednja posjeta predsjednika Erdogana Francuskoj je od velikog značaja. Potrebno je naglasiti da su se u okviru ove posjete odnosi Turske sa EU kao i saradnja u odbrambenoj industriji u bitnoj mjeri unaprijedili.\nMacron želi da se okonča licemjerstvo po pitanju pristupanja Turske u EU te podvukao da se umjesto članstva treba raditi na partnerstvu. Naročito poslije pokušaja puča od strane terorističke organizacije FETO 15.jula 2016 godine, napeti odnosi i izgovor hapšenja pučista kojije koristila EU, Francuska koja je bliskija sa Turskom od Njermačke je otvorila nove rasprave o formuli za saradnju. Evropa koja ima probleme ekonomske prirode, radikalnih desničara, a tu je i Engleska koja se trudi udaljiti od EU, se trudi da preko Turske i Engleske napravi nove formüle saradnje. Njemački ministar vanjskih poslova Gabriel je rekao da bi engleski model mogao biti alternativa za Tursku.\nDiğer yandan Türkiye açısından Fransa ziyaretini önemli kılan iki temel unsur daha var. Birincisi siyasi ittifakların çeşitlendirilmesi, ikincisi savunma sanayiinde işbirliğin artırılması.\nSa druge strane, poslije Trumpovog proglašenja Jerusalema kao glavnog grada Izraela, porasla je napetost između Turske i SAD.\nU periodu kada su problematični odnosi Holandije i Njemačke unutar EU, Turska koja nastavlja veze sa Engleskom i Francuskom, radi na tome da dovede do maksimuma nacionalne interese praveći politiku ravnoteže sa međunarodnim partnerima.\nJoš jedna važna stvar povodom posjete Francuskoj je saradnja u odbrambenoj industriji. Predsjednik Erdogan i predsjednik Macron su potpisali sporazum o koraku B projekta odbrambenih raketnih sistema. Također je bitan zajednički projekat sa Italijom o sistemu zračne i raketne odbrane. Turska pored toga što je završila projekat sa Rusijom za raketni sistem S-400, u isto vrijeme sa saveznicima iz NATO-a radi na usavršavanju drugih zračnih i raketnih sistema. Naovaj način Turska koja se trudi da različitim zračnim sistemima sačuva zračni prostor, predupređuje eventualne napade koji se mogu desiti.\nTurska koja je u posljednje vrijeme potpisala bitne projekte u odbrambenoj industriji, pokazuje uspijehe i u odbrambenoj industriji kao i u stvaranju raznovrsnosti savjezništava na međunarodnoj vanjskoj politici.\nPredsjednik Erdogan je pored navedenih, postigao još više sporazuma pri posjeti Francuskoj. Potpisana je saradnja između turske EXIMBANK i Bpifrance Assurance Export-a, a osim toga i između Airbus-a i Turkish Airlines-a.\nNa kraju, Turska plete novu mrežu saradnje koristeći se krizom u Yapadnom svijetu i nastavlja da napreduje dajući prednost svojim interesima. Ovi koraci čine da Turska još bude jača naspram zemalja poput Njemačke i SAD.


BiH: Otvorena obnovljena Ferhadija | Autonomija\nBiH: Otvorena obnovljena Ferhadija\nU Banjaluci je u subotu održana svečana ceremonija otvaranja obnovljene Ferhat-pašine džamije, bogomolje iz 1579. godine čiju je izgradnju finansirao Ferhat-paša Sokolović\nU Banjaluci je u subotu održana svečana ceremonija otvaranja obnovljene Ferhat-pašine džamije, bogomolje iz 1579. godine čiju je izgradnju finansirao Ferhat-paša Sokolović (bosanski sandžak beg), a koja je uništena tokom rata u Bosni i Hercegovini, 7. maja 1993. godine.\nCeremonija – kojoj je prisustvovalo više hiljada građana, te predstavnici političkog i vjerskog života u Bosni i Hercegovini, kao i inostrane delegacije – protekla je mirno i bez incidenata.\nSvečanu vrpcu su presjekli turski premijer u ostavci, Ahmet Davutoglu i predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović.\nTurska je najviše pomogla u obnovi ove džamije, koja je u narodu poznatija pod nazivom Ferhadija.\nDavutoglu je podsjetio da je Turska bila tu kada je trebalo obnoviti Stari most u Mostaru, Ferhat-pašinu džamiju u Banjaluci, te je obećao da će biti tu i kada se radi o obnovi Aladža džamije u Foči.\n„Ferhadija ponovo otvara svoja vrata i kapije. Ona ne optužuje nikoga za zlo koje joj je nanijeto, ali nas opominje svojim ponovnim rađanjem i otvaranjem – da pamtimo kako nam se slično zlo više ne bi ponovilo“, poručio je banjalučki muftija Osman efendija Kozlić.\nBakir Izetbegović je rekao da je za one koji su srušili Ferhadiju ovaj dan „trajna opomena“.\n„Njihov cilj je bio da sruše i opovrgnu viševjekovni kontekst suživota i tolerancije u BiH. Taj cilj nisu i neće nikada ostvariti“, istakao je Izetbegović.\n„Vjerujem da, prihvatajući Ferhadiju, Banjalučani šalju poruku da žele da prihvate povratak svojih protjeranih komšija Bošnjaka, da su opredjeljeni da zajedno s njima u ovom prelijepom gradu na Vrbasu grade prosperitetnu budućnost“, kazao je Bakir Izetbegović.\nBanjalučki biskup, Franjo Komarica, kazao je u svom obraćanju da je zahvalan Bogu što mu je omogućio da dočeka ovaj svečani dan.\nKako je naveo, srećan je što ova džamija stoji na istom mjestu na kojem je bila njena prvobitna građevina, nadaleko poznata, jedan od simbola grada.\n„Dužni smo činiti dobro jedni drugima, a ne zlo, tako izgrađujemo kulturu susreta koja nam je svima potrebna“, kazao je biskup Komarica.\nNjegovo preosveštenstvo vladika banjalučki Jefrem rekao je na ceremoniji otvaranja obnovljene Ferhat-pašine džamije da ljudi moraju naučiti da poštuju bogomolje svih vjera i naroda.\n„Uvažavajući drugu vjeru, poštujemo svoju i samo na taj način možemo da živimo“, naglasio je vladika Jefrem.\nOn kaže da je dobro poznata radost koja ispunjava vjernike prilikom obnove i izgradnje bogomolja.\nPredsjednik Jevrejske zajednice u BiH, Jakob Finci, naglasio je da je za sve narode u BiH značajno otvaranje Ferhadije.\n„Velika mi je čast što prisustvujem ovom skupu. Rijetka je prilika da otvaranju jedne džamije prisustvuju i predstavnici Jevreja“, rekao je Finci i poželio da svi u Bosni i Hercegovini zajednički obnavljaju i grade bogomolje.\nHusein efendija Kavazović, reisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, ocijenio je da muslimani, pravoslavci, katolici i Jevreji zajedno s drugim građanima mogu i treba da grade zajedničku kuću mira na tlu Evrope.\n„Bosna i Hercegovina i grad Banjaluka današnjim događajem navješćuju da taj napor ima budućnost“, precizirao je efendija Kavazović.\n„Okupljeni u Banjaluci povodom svečanog novog povjeravanja Ferhat-pašine džamije ovom gradu na čuvanju, danas svjedočimo o obnovi vjere u univerzalno dobro, u trijumf svjetla nad tamom koja se bila nadvila nad nama. Svjetlost koja se probija s ovoga mjesta prema drugim krajevima naše domovine Bosne i Hercegovine govori nam da mržnja uzmiče, da povjerenje jača i da će izmirenje ojačati naš slabašni i napaćeni duh“, kazao je efendija Kavazović.\nTurski premijer u ostavci, Ahmet Davutoglu, izjavio je da obnova Ferhadije predstavlja poruku mira svim narodima u BiH, ali i cijelom svijetu.\n„Ta poruka mira svima treba dobro da se čuje jer nema puno gradova u svijetu gdje su razne bogomolje tako blizu jedna drugoj. Ta jedinstvenost treba da se očuva i time će se očuvati i blagostanje i mir među narodima koji tu žive“, rekao je Davutoglu.\nAhmet Davutoglu je Bosnu i Hercegovinu opisao kao „jedno biće, jedno srce“, te poručio da se „Banjaluka ne može odvojiti od Sarajeva, niti Sarajevo od Mostara“.\nIako je bilo najavljeno, okupljenima se nije obratio predsjednik Republike Srpske (RS) Milorad Dodik.\nNakon završetka ceremonije, Dodik je izjavio da otvorena džamija Ferhadija, u čijoj obnovi je pomogla i RS, šalje poruku zajedničkog života. Svoje neobraćanje obrazložio je time da političari to ne treba da rade na vjerskom skupu.\n„Možda bi bilo najbolje da političari i nisu govorili. Najvažnije da su se obratili predstavnici vjerskih zajednica, a posebno Islamske zajednice. Kada se političari umiješaju u ovakve stvari, onda to nije dobro, ali sam bio na otvaranju džamije i želim da odam priznanje banjalučkom muftiji Osmanu Kozliću, koji je uložio napor da dođe do ovog dana“, istakao je Milorad Dodik.\nCeremoniji su prisustvovali najviši predstavnici državnih i entitetskih institucija, specijalni izaslanik Evropske unije u BiH, Lars Gunar Vigemark, visoki predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini, Valentin Incko, te ambasadorka Sjedinjenih Američkih Država u BiH, Morin Kormak.\nKormak je podsjetila da je Američka ambasada bila jedna od prvih koja je dala donaciju za Ferhadiju.\nPojačano prisustvo policije i snaga bezbjednosti\nNa terenu su bile prisutne velike policijske snage. Uži centar grada bio je blokiran za sva vozila osim za goste i pripadnike Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srpske.\nOvaj skup, prema podacima iz MUP-a RS, obezbjeđivalo je hiljadu policajaca u uniformama, a bili su uključeni i pripadnici svih bezbjednosnih agencija u Bosni i Hercegovini. Podršku skupu dao je i EUFOR, te Helikopterski servis Republike Srpske.\nNa ulicama Banjaluke u okolini Ferhat-pašine džamije prisustvovale su brojne novinarske ekipe. Za praćenje događaja bilo je akreditovano više od 220 novinara iz regiona i svijeta.\nObnova Ferhat-pašine džamije je trajala 15 godina i koštala više od pet miliona evra.\nVelike mjere bezbjednosti izostale su 7. maja 2001. godine, kada su se prilikom polaganja kamena temeljca za obnovu Ferhadije desili vandalski napadi na vjernike. Od zadobijenih povreda je preminuo Murat Badić iz Cazina, a u kamenovanju je povrijeđeno nekoliko desetina Bošnjaka. Mjesec dana kasnije, kamen temeljac za Ferhadiju ipak je položen, uz do tada neviđene mjere bezbjednosti.\n(Milorad Milojević / Gojko Veselinović, Slobodna Evropa)


– Vlada FBiH dala je saglasnost na Program rada Zavoda za 2022. godinu. Programom je planirano u 2022. godini da podršku dobije skoro 15.000 nezaposlenih kroz mjere aktivne politike zapošljavanja, za što je predviđeno 68 miliona KM. Bit će u fokusu mlade osobe, oni koji su dugo bez posla, stariji od 40 godina, demobilisani borci. Nadamo se da ćemo prvi javni poziv objaviti do kraja februara iduće godine. Trenutno je na evidenciji 305.000 nezaposlenih – rekao je Korjenić na današnjoj konferenciji za novinare u Sarajevu.\n← Od 20. decembra u Federaciji BiH nove mjere, na snagu stupa pravilo VPT\nKorona prepolovila broj putnika, neće biti ni nove linije za Milano →\nOčekuje nas još jedan pakleni dan, temperature do 37 stepeni


Vučić zadovoljan odzivom: Imali smo težak dan, nabavka vakcina gotovo nemoguća misija - NOVI GLAS\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da u Srbiji za sada ima vakcina, a da je odziv građana za vakcinaciju bio odličan.\nDanas smo imali težak dan, kada je nabavka vakcina u pitanju. To postaje gotovo nemoguća misija – izjavio je predsednik odgovarajući na pitanje novinara.\nRekao je da država radi sve što može po tom pitanju i da su i premijerka Ana Brnabić i on imali niz razgovora sa proizvođačima.\n– Nama će vakcina protiv korona virusa biti potrebna narednih nekoliko godina, prije nego što se pronađe lijek. Mi moramo i infrastrukturni dio da završimo, da napravimo fabriku koja kod nas može da je proizvodi. Naučio sam da solidarnost postoji, ali svi brinu najpre o sebi “kada doteraju cara do duvara” – dodao je predsjednik Srbije.\nPodsjetio je da Fajzer svima smanjio isporuku na pola, pa tako i Srbiji i dodao da se u Evropi prekida imunizacija u nekim zemljama upravo zbog toga.\nPonovio je da preko Poljske treba da stigne 800.000 vakcina AstraZeneke, kao i da razgovara se direktno i sa Džonson i Džonson kompanijom i sa Modernom, koja bi se očekivala na jesen, kada će uslijediti drugi krug vakcinacije, koji je veoma značajan, jer će i tada to biti spas za nastavak života.\nU posljednja 24 sata u Srbiji na korona virus testirano je 10,638 osoba, od kojih je pozitivno 1,709 , dok je, nažalost, 19 osoba preminulo. Prema posljednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta “Batut”, na respiratorima je 166 pacijenata, piše Blic.


18-12-2020 19:04 Izdvojeno Svet Planeta\nVršilac dužnosti ministra odbrane SAD Kris Miler naredio je zaustavljanje saradnje Pentagona sa tranzicijom "novoizabranog" predsednika Bajdena, javljaju američki mediji!\nDŽo Bajden i Kamala Haris. (Foto: Pravda)\nZvaničnici nisu bili sigurni šta je podstaklo Milerovu akciju, niti da li je predsednik Tramp to odobrio. Službenici uprave Pentagona ostavili su otvorenu mogućnost da se saradnja nastavi nakon praznične pauze.\nMilerov potez, koji je zapanjio zvaničnike širom Pentagona, bio je najveća erupcija animoziteta i nepoverenja prema Bajdenovom timu sa najvišeg nivoa Trampove administracije.\nBes nad timom Bajdena među visokim zvaničnicima Pentagona eskalirao je nakon što je „Vašington“ post objavio priču koja otkriva koliko bi novca bilo ušteđeno ako Bajden zaustavi izgradnju Trampovog graničnog zida.\nTrampovi zvaničnici krivicu za curenje informacija prebacuju na Bajdenov tranzicioni tim.\nDŽO BAJDEN OČIGLEDNI POBEDNIK IZBORA: Tramp priznao poraz, napušta Belu kuću?!


AMSS: Mokri kolovozi i radovi usporavaju saobraćaj - Radio Televizija Novi Pazar\nAMSS: Mokri kolovozi i radovi usporavaju saobraćaj\nOctober 8, 2021 Biljana Veljovic\t108 Views\nNa putevima u Srbiji vozače danas očekuju mokri kolovozi i kiša povremeno, jak vetar i magla uz smanjenu vidljivost pored reka, saopštio je Auto moto savez Srbije (AMSS). Poseban oprez savetuje se vozačima kamiona i autobusa na mostovima, nadvožnjacima i u tunelima zbog vetra sa udarima do 90 kilometara na čas u košavskom području i na jugu Banata.\nZbog radova na delu autoputa od petlje Sremska Mitrovica do petlje Ruma u smeru ka Beogradu do 12. oktobra za saobraćaj će u toku dana biti zatvorena vozna i saobraćajna traka, a vozila će biti reusmerena u preticajnu traku.\nOd danas do 29. oktobra od 7.00 do 17 časova u naselju Rušanj na Ibarskoj magistrali u smeru ka Čačku saobraćaj će biti preusmeren u brzu saobraćajnu traku dok će desna krajnja traka biti zatvorena zbog radova na sanaciji klizišta.\nDo 17. oktobra zatvorena je petlja Požarevac na autoputu Beograd – Niš u oba smera, a vozila su preusmerena na petlje Smederevo i Kolari, dodaje se u saopštenju AMSS-a.\nPrema izveštaju AMSS-a jutros od 6.00, na graničnim prelazima nema zadržavanja ni putničkih ni teretnih vozila, osim na Gradini gde teretnjaci čekaju tri sata na izlaz iz zemlje.\n← Otvoreni Šesti književni susreti ”Femili”\nPočela druga faza programa “Moja prva plata” u toku prijava zainteresovanih →


Vučić nudio liječenje mitropolita u Srbiji | Starmo\nNaslovnica Region Vučić nudio liječenje mitropolita u Srbiji\nPodgorica — Ambasador Srbije u Crnoj Gori Vladimir Božović posredovao je u nabavci lijekova i aparata za kiseonik namijenjenih za liječenje mitropolita Srpske pravoslavne crkve Amfilohija u Crnoj Gori, potvrđeno je Radiju Slobodna Evropa (RSE).\n“Kao ambasador sam posredovao između Kliničkog centra Crne Gore, kabineta predsjednika Srbije i nadležnih institucija”, izjavio je ambasador Božović za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nKako je rekao to je urađeno “kao i za sve druge pacijente i građane koji su se obratili Ambasadi, ili direktno zdravstvenim institucijama Srbije”.\nOn je potvrdio i da je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić nudio da se Amfilohije prebaci na lijčenje u Srbiju.\nZvanični organi Srbije nisu se oglašavali ovim povodom jer prema riječima Božovića, predsjednik Srbije Vučić o svemu ovome ne želi govoriti.\nNa temu specijalnog tipa respiratora i lijek Remdesivira za liječenje Amfilohija, RSE je uputio upit i KCCG, ali odgovor je izostao.


Sa samita G8 upućen poziv Izraelu da se uzdrži nasilja\nSAD i druge članice Grupe osam apelovale su na sastanku ministara inostranih poslova u Moskvi na uzdržanost Izraela, dok se nastavljaju diplomatski napori za oslobadjanje izraelskog vojnika kojeg su oteli palestinski ekstremisti. Bušova administracija je okrivila Hamas za ovu krizu, ali je izrazila zabrinutost zbog hapšenja političkih lidera Hamasa od strane Izraela. Izveštava novinar Glasa Amerike, Dejvid Golast.\nMinistarski sastanak u Moskvi bio je zamišljen uglavnom kao dogovor o strategiji u pogledu konfrontacije sa Iranom oko nuklearnog programa te zemlje. Medjutim, izraelska ofanziva u Pojasu Gaze postala je jedna od glavnih tema sastanka.\nMinistri su istovremeno pozvali Palestince da obezbede oslobadjanje otetog izraelskog vojnika, a Izrael da pokaže uzdržanost i izbegava napade na palestinske civile.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare posle sastanka, državni sekretar Kondoliza Rajs, je rekla, da je, mada je ova kriza započela terorističkim aktom, važno da sve umešane strane deluju odgovorno, kako civilno stanovništvo ne bi trpelo posledice i kako bi bili sačuvani izgledi za mir.\n«Ova kriza naravno naglašava potrebu da se sve palestinske frakcije angažuju u antiterorističkim aktivnostima. Takodje smo pozvali palestinsku vladu i druge elemente da osiguraju oslobadjanje izraelskog vojnika, ali i Izrael da pokaže uzdržanost u ovim okolnostima,» rekla je državni sekretar.\nFunkcioneri su saopštili da je državni sekretar razgovarala telefonom iz Moskve sa izraelskom ministarkom inostranih poslova, Cipi Livni, i šefom egipatske obaveštajne službe, Omarom Sulejmanom, koji ima kontakte sa vodjama različitih palestinskih frakcija u Pojasu Gaze.\nNa brifingu za novinare u Državnom sekretarijatu, portparol Adam Ereli je odbio da pruži pojedinosti o diplomatskim kontaktima sekretara Rajs i nije želeo da kaže da li je apel SAD bio razlog izraelskog odlaganja nagoveštene invazije na severni deo Pojasa Gaze.\nEreli je naveo da su SAD i američki partneri u Grupi osam zabrinuti zbog hapšenja oko 60 pripadnika Hamasa od strane Izraela, mada je jasno stavio do znanja da Bušova administracija okrivljuje Hamas za nastalu krizu. Ereli je takodje rekao da administracija ne vidi jasnu razliku izmedju političkog vodjstva Hamasa i njegovog vojnog krila koje je navodno odgovornu za otmicu izraelskog vojnika.\nPortparol državnog sekretarijata je ukazao da je sirijska vlada povezana sa elementima Hamasa i da zbog toga takodje snosi deo odgovornosti da se ova kriza privede kraju.


Građani Srbije najviše kupuju hulahopke i čarape, kvalitet odeće presudan - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Građani Srbije najviše kupuju hulahopke i čarape, kvalitet odeće presudan\nPostavljeno 9. October 2020.\nBeograd, 09. oktobar 2020. – Gotovo polovina građana Srbije upoznata je sa nepovoljnim uslovima u kojima se proizvodi odeća, ali tek svaki treći ispitanik ima određeni uvid u energetsku rasipnost modne industrije.\nOve rezultati su predstavljeni u prvom zvaničnom istraživanje o životnom ciklusu odevnih predmeta u Srbiji, koje je sproveo Centar za unapređenje životne sredine.\nOcenjeno je i da javnost u Srbiji nije ni približno dovoljno upućena i zainteresovana za sve ono što modna industrija, kroz takozvanu brzu modu, donosi sa sobom, poput toga da je za proizvodnju jedne majice potrebno 2.700 litara vode, a za jedan par farmerki 10.000 litara. Svake godine u Srbiji se proda više od 80.000 tona odeće ili gotovo 12 kilograma po osobi, pokazalo je istraživanje.\nPokazalo se da je kvalitet odeće presudan za 54,5% ispitanika, 41,2% smatra cenu kao najvažniji faktor, dok njih 4,3% kupuje odeću zbog trenda. Međutim, skoro svaki treći ispitanik nosi pantalone i farmerke, trenerke i majice do 12 meseci.\nIstraživanje o životnom ciklusu odevnih predmeta u Srbiji je sprovedeno od 27. jula do 10. avgusta 2020. godine i u njemu je učestvovalo 1.889 ispitanika iz cele Srbije, prenosi Euractiv.rs.\nOznakeCentar za unapređenje životne sredineistraživanje\nSledeće Varheji: Zapadni Balkan ne može da napreduje bez sprovođenja reformi\nTop Tags Evropska unija mediji Srbija i Evropska unija evropske integracije lokalna samouprava Civilno društvo istraživanje Društvo ljudska prava Evropska komisija mladi Vlada Republike Srbije OCD vladavina prava konkurs