Dr Kisić: Bitno je da Romima damo nova radna mesta! - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tDr Kisić: Bitno je da Romima damo nova radna mesta! – VIDEO\nDr Kisić: Bitno je da Romima damo nova radna mesta! – VIDEO\nDarija Kisić Tepavčević – foto: Slobodan Miljević/Tanjug\nDIVLJI VEPAR NAPAO POŠTARA NA MOTORU! Prvo ga je ujeo za nogu, a zatim ga izgazio!\nUprkos pandemiji, Srbija je uspela da održi zavidan nivo zaposlenosti tvrdi ministarka Darija Kisić, a u levo-populističkom govoru Kisićka je obećala da će u sferi zapošljavanja među prioritetima biti Romi.\n„Možemo da kažemo da je naša ekonomija pokazala jednu određenu vitalnost i otpornost i fleksibilnost i da u ovom preriodu nije došlo do velikog otpuštanja kao što bi to svakako bilo primereno u situaciji kakva je zatekla Srbiju ali i ceo svet.\nUpravo danas je počela isplata za preko 72 hiljade zaposlenih u oblasti turizma i ugostiteljstvu”, kazao je Zoran Martinović.\n„Svi dosadašnji rezultati su pokazali da se naša zemlja sa ovim izazovima nosi mnogo bolje nego neke dosta razvijenije zemlje sveta. Ostvaren je cilj vlade a to je da stopa nezaposlenosti bude manja od 10 posto što je izuzetno veliki uspeh”, rekla je Darija Kisić Tepavčević.\n„Takođe broj nezaposlenih lica je nikada manji u poslednja 2-3 meseca. Imamo ispod 500 hiljada nezaposlenih, u ovom trenutku imamo ih 492.000.\nOno što je važno je da ćemo mi do kraja godine imati između 25 i 30 hiljada uključenih lica u najvećem broju mladih lica, imajući u vidu i vladin program ’Moja prva plata’ gde će biti uključeno još 10 hiljada novi mladih lica“, kaže Martinović.\nMinistarka Darija Krisić je poručila da će se država u sferi zapošljavanja skoncentrisati na Rome koje je neprimereno stavila u isti koš sa invalidima.\n„Krajem januara sledeće godine nas očekuje usvajanje strategije zapošljavanja za period 2021-2026 godina”, dodala je Kisić Tepavčević.\nEvo ko će sutra, pored Ane Brnabić i dr Kisić Tepavčević, primiti prvu Fajzerovu vakcinu\nDarija Kisić Tepavčevićdirektor Zoran MartinovićRomi\nHoti bi posle otimanja Gazivoda i Vučićeve opaske da Srbija neće priznati Kosovo i Metohiju do aprila, da se dalje dogovara!


Počela prva faza radova na vodovodnom sistemu | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Počela prva faza radova na vodovodnom sistemu\nPočela prva faza radova na vodovodnom sistemu\nPomoćnik ministra finansija Republike Srpske Radmila Mihić i načelnik opštine Pale Miodrag Kovačević danas su na Palama potpisali ugovor o dodjeli grant sredstava u iznosu od oko 700.000 KM, čime je ozvaničen početak prve faze radova na vodovodnom sistemu Pale, koje će izvoditi preduzeće “Buk promet” iz Bijeljine.\n“Ovim smo uveli izvođača u posao revitalizacije i unapređenja vodovodne i kanalizacione mreže na području opštine Pale”, rekla je Mihićeva, koja je šef Tima za upravljanje projektom “Vodovod i kanalizacija u Republici Srpskoj”.\nOna je precizirala da je opština Pale jedna od 30 opština koje participiraju u ovom izuzetno važnom projektu za stanovništvo Srpske.\n“Važno je da smo u prethodne tri godine, od kada se radi na realizaciji ovog projekta, uspjeli da usaglasimo zajednički interes u smislu obezbjeđenja boljih uslova za sve naše građane, jer dobro vodosnabdijevanje i dobro kanalisanje otpadnih voda predstavljaju infrastrukturnu osnovu za poboljšanje svih ostalih uslova življenja”, istakla je Mihićeva.\nKovačević je rekao da sa današnjim danom na području opštine Pale počinje realizacija projekta ukupne vrijednosti 5,2 miliona KM, od čega su 2,6 miliona KM kreditno zaduženje opštine, a ostatak grant, odnosno bespovratna sredstva.\n“U prvoj fazi projekta biće otklonjeni kvarovi na vodovodnom sistemu na Palama i Jahorini te postavljena mjerna mjesta kako bi se bolje kontrolisala potrošnja vode”, objasnio je Kovačević i zaključio da se po završetku ovog projekta očekuje mnogo bolje i kvalitetnije snabdijevanje stanovništva Pala vodom.\nVrijednost prve faze projekta za opštinu Pale iznosi 1,6 miliona KM, od čega 50 odsto čine grant sredstva.\nSredstva za finansiranje projekta “Vodovod i kanalizacija u Republici Srpskoj” obezbijeđena su putem povoljnih kredita Evropske investicione banke, grant sredstava Evropske komisije i nekih drugih međunarodnih organizacija, među kojima je i švedska Sida, te posredstvom kofinansiranja sa republičkog i opštinskih nivoa.\nPrethodni članakInformacija o smještaju u alternativnim stanovima\nNaredni članakOpština Pale objavila spisak stipendista


Počele konsultacije o formiranju Vlade\nTadić danas razgovara sa predstavnicima Srpske radikalne stranke (SRS) i Demokratske stranke (DS) - partijama koje su na izborima dobile najviše glasova.\nGeneralni sekretar SRS-a Aleksandar Vučić izjavio je ranije da ta stranka ide na razgovor da vidi da li joj je poveren mandat za sastavljanje Vlade i da li je Tadić, koji je i predsednik DS-a, podneo ostavku zbog "izbornog poraza". SRS je na parlamentarnim izborima 21. januara osvojila 81 polanički mandat.\nStav DS-a je da u novoj Vladi Srbije treba da učestvuju stranke demokratskog bloka (DS,DŠ,NS,G17 i LDP), a da stožer Vlade treba da bude partija koja je dobila među njima najviše glasova, odnosno Demokratska stranka.\nTadić će do 1. februara održati konsultacije i s predstavnicima koalicije Demokratske stranke Srbije i Nove Srbije, zatim G17 Plus, Socijalističkom partijom Srbije i strankama nacionalnih mnajina.\nU pozivu predstavnicima svih lista koje su osvojile mandate na parlamentarnim izborima, Tadić je istakao da će Skupštini Srbije predložiti kandidata za predsednika Vlade posle konsultacija sa predstavnicima svih parlamentarnih partija.


DODIK: NISTA NIJE POTPISANO, NAČELAN DOGOVOR ZA POSLE IZBORA (VIDEO) - TV ZONA PLUS - HD\nDODIK: NISTA NIJE POTPISANO, NAČELAN DOGOVOR ZA POSLE IZBORA (VIDEO)\nMonday, 13 June, 2022 Monday, 13 June, 2022 2 min read Redakcija TV Zona Plus\nSrpski član Predsedništva BiH i lider SNSD-a Milorad Dodik ponovio je danas da na sastanku lidera parlamentarnih stranaka u BiH sa predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom u Briselu ništa nije potpisano, ali da je načelno dogovoreno kako delovati nakon izbora u BiH. On je najavio da će se u petak sastati sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom u okviru Ekonomskog foruma u Sankt Peterburgu.\nMoj nastup u Briselu, kao i nastup lidera Socijalističke partije i Ujedinjene Srpske Petra Ðokića i Nenada Stevandića je bio jedinstven, koordiniran i jasan, rekao je Dodik na konferenciji za novinare sa Ðokićem i Stevandićem.\nOn je objasnio da je dokument koji je predložen po dolasku u Brisel bio pun netačnih informacija, prenosi RTRS.\nVidelo se da su ga pisali muslimani iz kancelarije EU u Sarajevu. Mnogo je bilo misterija oko toga kako će se sastanak održati i nekoliko puta je menjan i njegov format, rekao je Dodik.\nOn je ocenio da je značajno što je uklonjeno 14 prioriteta Mišljenja Evropske komisije kao uslov za kandidaturu, i da je to dobro da se olakša dobijanje kandidatskog statusa.\nIstakao je da je bitno da su sačuvana dejtonska ovlašćenja RS, da nije dat značaj presudama Ustavnog suda BiH, jer će se o zemljištu i imovini razgovarati kao i do sada, prenose Nezavisne novine.\nDodik je Istakao je da nije bilo jedinstva iz Srpske i optužio lidera Partije demokratskog progresa (PDP) Branislava Borenovića, da je u Brisel išao da održi predizbornu kampanju, ali je kazao da je njegov nastup doživeo fijasko. On je ocenio da je lider DNS-a Nenad Nešić je bio u svojim diskusijama korektan.\nDodik je zahvalio predsedniku Evropskog saveta Šarl Mišelu i komesaru Žozepu Borelju i njihovim saradnicima na organizovanju sastanka.\nBosna i Hercegovina, Evropska komisija, Sankt Peterburg, Šarl Mišel, srpski član predsedništva BiH Milorad Dodik, Vladimir Putrin\nUPRKOS POSKUPLJENJIMA, NEMA OTKAZIVANJA AVIO ARANŽMANA (VIDEO)\nUKRAJINSKE SNAGE POTISNUTE IZ CENTRA SEVERODONJECKA, KIJEV OBJAVIO SPISAK ORUŽJA POTREBNOG “DA BI SE OKONČAO RAT”


Većina advokata i sudija smatra da je predsednik VSTS Milan Tegeltija meta političkih centara moći i da je Disciplinska komisija, u ovom slučaju, pokazala i hrabrost i stručnost.\nDisciplinska komisija je, odbacujući tužbu, navela da je Milan Tegeltija od imenovanja za predsednika VSTS sve radnje preduzimao kao prvi čovek te institucije, a ne kao sudija Osnovnog suda u Banjaluci.\n- U obavljanju funkcije predsednik VSTS ne postupa u sudskim predmetima u Osnovnom sudu u Banjaluci, kao ni nekom drugom sudu u BiH. Dakle, status funkcionalnog postupanja u svojstvu sudije u bilo kojem sudu u BiH je zaleđen, jer je nespojiv sa obavljanjem funkcije predsednika VSTS - navedeno je u saopštenju Disciplinske komisije VSTS BiH, prenosi Srpskainfo.\nDisciplinska komisija odbacila je i zahtev za suspenzijom Milana Tegeltije, navodeći da je taj postupak preciziran članovima sedam i 77 Zakona o VSTS.\nKomisija se pozvala i na stav članova Saveta koji su se, nedavno, oglasili i tim povodom.\n- Savet je, na predlog predsednika VSTS, na sednici razmatrao sporni snimak i članke pojedinih medija i dao punu podršku predsedniku VSTS, i to jednoglasno. Na toj sednici nije bilo predloga da se predsednik privremeno udalji s te pozicije - navodi Disciplinska komisija VSTS BiH.\nBanjalučka Advokatska komora pozdravlja odluku Disciplinske komisije. Smatraju da se struka, u ovom slučaju, odbranila od nasrtaja politike.\n- Ovim se pokazalo da Komisija nije pod uticajem političkih pritisaka iz ambasada, međunarodnih organizacija i drugih koji su imali nameru da pravosuđe stave pod svoju kontrolu - smatra Darko Kremenović, predsednik banjalučke Advokatske komore.\nDa disciplinskog postupka protiv predsednika VSTS Milana Tegeltije nije ni trebalo biti, izričit je nakadašnji glavni disciplinski tužilac Arben Murtezić.\n- Jasno je da je od početka problematično da li se taj disciplinski postupak uopšte mogao voditi protiv Milana Tegeltije kao sudije, s obzirom na to da je on sve što je radio u ovoj situaciji radio kao predsednik Saveta - smatra Murtezić.\nI u Udruženju sudija Republike Srpske odluku Disciplinske komisije VSTS ocjenjuju kao valjanu. Važno je kažu, što je Komisija utvrdila da je Tegeltija u ovom slučaju postupao kao predsednik VSTS, koji ima obavezu da sasluša sve koji smatraju da u njihovom predmetu ima nepravilnosti.\nA da je bilo nepravilnosti, podećamo, Tegeltiji je tvrdio biznismen Nermin Alešević koji je i objavio snimak. Alešević je, potom, rekao da je to samo isečak i da je kompletan snimak sa Tegeltijom i inspektorom SIPA Markom Pandžom poslao ambasadi Velike Britanije.\nTaj, celokupan video-zapis nikad nije objavljen, iako je Tegeltija pozivao da to bude učinjeno.


Pokrajinski sekretarijat za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu raspisuje: KONKURS za sufinansiranje projekata jedinica lokalnih samouprava strateškog značaja u oblasti regionalnog razvoja. Pokrajinski sekretarijat za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu u okviru svojih nadležnosti, programske strukture budžeta i Finansijskog plana za 2019. godinu u oblasti regionalnog razvoja, sufinansiraće realizaciju projekata koji doprinose razvoju efikasne i moderne lokalne samouprave u funkciji građana i privrede. Cilj konkursa: Regionalni razvoj politike planiranja i koordinacije svih nivoa vlasti i jačanje institucionalnog okvira za sprovođenje regionalne politike.\nFond za razvoj republike Srbije raspisao je javni poziv za davanje garancija\nFond za razvoj republike Srbije raspisao je javni poziv za davanje garancija. Garancije Fonda se mogu izdavati za obezbeđenje kredita, odnosno za obezbeđivanje drugih poslova podnosilaca zahteva. Fond ne može po zahtevu jednog podnosioca odobravati i kredit i garanciju, ako se i kredit i garancija odnose na isti pravni posao. Naknada za izdavanje garancije-provizija iznosi 2% godišnje od iznosa garancije, a ukoliko je garancija izdata kao obezbeđenje potraživanja sa valutnom klauzulom za obračun provizije primenjivaće se valutna klauzula. Iznos garancije će se smanjivati srazmerno iznosu otplaćenih obaveza od strane nalogodavca.\nPodsećamo vas da poljoprivrednici od danas mogu podnositi zahteve za ostvarivanje prava na osnovne podsticaje u biljnoj proizvodnji.\nPodsećamo vas da poljoprivrednici od danas mogu podnositi zahteve za ostvarivanje prava na osnovne podsticaje u biljnoj proizvodnji. Podsetimo se, po hektaru se dobijaju podsticaji u iznosu od četiri hiljade dinara, a ove godine poljoprivrednicima sleduje i 1.200 dinara po hektaru na ime subvencija za gorivo što ukupno iznosi 5.200 dinara. Poljoprivrednici ove podsticaje dobijaju za najviše 20 hektara obradivih površina.


MMF: Bregzit će prouzrokovati pad BDP-a evrozone u 2017.\nNeizvesnost nastala zbog odluke Velike Britanije da izađe iz Evropske unije će prouzrokovati usporavanje privrednog rasta evrozone na 1,4 odsto u 2017. godini sa 1,6 odsto u ovoj godini, saopštio je danas Međunarodni monetarni fond (MMF).\nU godišnjem izveštaju o 19-članom bloku, MMF navodi da bi dalje usporavanje rasta globalne ekonomije moglo da ugrozi oporavak evrozone zasnovan na domaćoj tražnji, i da prouzrokuje dodatno prelivanje posledica Bregzita, rastući priliv izbeglica, povećanu bezbednosnu zabrinutost i slabost bankarskog sektora, prenosi Rojters.\nZamenik direktora evropskog odeljenja MMF-a, Mahmud Pradan, kaže da će privredni rast evrozone dodatno usporiti, ukoliko se otegnu pregovori između EU i Britanije, i nastave da stvaraju rizike na finansijskim tržištima.\nPradan je naveo da se procena rasta BDP-a evrozone od 1,4 odsto za 2017. godinu bazira na relativno brzom pokretanju pregovora o sporazumu koji bi Britaniji doneo puno očuvanje bescarinskog pristupa jedinstvenom evropskom tržištu.\n“Čak i ovaj, najbolji scenario, prouzrokovaće pad investicija i ugroziće poverenje potrošača i tržišta”, izjavio je Pradan.\nSrednjoročne perspektive za evrozonu su, kako se navodi u izveštaju, osrednje zbog problema sa kojima je suočena, kao što su visoka stopa nezaposlenosti, povišen javni i lični dug i ukorenjena strukturna slabost.


pink.rs | VELIKA ČAST ZA SRBIJU: Vučić i Putin rame uz rame u Moskvi tokom obeležavanja Dana pobede! (FOTO+VIDEO)\nIzvor: pink.rs, mFoto: TV Pink Printscreen ||\nŠirom Evrope danas će biti obeležen 9. maj kao Dan pobede nad fašizmom, u znak sećanja na završetak Drugog svetskog rata u Evropi 1945. godine, a centralna manifestacija je u Moskvi.\nOve godine obeležava se 73. godišnjica završetka Drugog svetskog rata.\nOvaj događaj obeležava se nizom manifestacija i odavanjem pošte žrtvama fašizma i palim borcima u Drugom svetskom ratu.\nRusija Dana pobede, ili veliki Otadžbinski rat, u Drugom svetskom ratu, obeležava najsvečanije uz vojnu paradu i besmrtni marš.\nJedan od najvažnijih gostiju predsednika Vladimira Putina u Moskvi je predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Vučić je na poziv predsednika Rusije Vladimira Putina došao na vojnu paradu povodom proslave Dana pobede nad fašizmom u Moskvi.\nInače vojnoj paradi, pored Vučića, od stranih zvaničnika prisustvovao je još samo izraelski premijer Benjamin Netanjahu.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin, predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Izraela Benjamin Netanjahu položili su danas venac na Grob neznanog junaka pod zidinama Kremlja.\nOni su u Aleksandrovsku baštu došli peške sa Crvenog trga, nakon održavanja vojne parade u čast 73. godišnjice pobede nad fašizmom.\nNa vencima su natpisi na ruskom, srpskom i engleskom jeziku.\nNakon polaganja venaca, lideri su odali počast minutom ćutanja, a zatim su intonirane himne ove tri zemlje, a to je ujedno bila velika čast za Srbiju, jer se na Crvenom trgu čula himna "Bože pravde".\nTakođe predsednik Srbije prisustvovao je i prijemu u Velikom kremljanskom dvorcu.\nPredsednik Vučić ranije je najavio, u izjavi novinarima, da je pozvan od predsednika Putina da učestvuje i u tradicionalnoj šetnji povodom obeležavanja godišnjice pobede nad fašizmom - "Besmrtni puk".\nVučić je rekao da je velika čast za Srbiju što će njen predsednik prisustvovati vojnoj paradi koja se u Moskvi tradicionalno održava povodom Dana pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu.\nPovodom učešća u šetnji "Besmrtni puk", koja je deo obeležavanja Dana pobede, rekao je da će u koloni biti sa stotinama hiljada građana koji nose portrete svojih rođaka, koji su učestvovali u Velikom otadžbinskom ratu.\nVučić će, kako je rekao, nositi fotografiju svoga dede Anđelka Vučića, kojeg su ubile ustaše.\n- I moji roditelji su našli fotografiju pokojnog dede kojeg su ustaše ubile, tako da ću ja ići pored predsednika Putina da pokažem da želimo da sačuvamo pamćenje na one koji su stradali od fašizma u to teško vreme i sa željom da se to vreme nikada ne ponovi - naglasio je Vučić.\nObraćajući se vojnim veteranima, učesnicima parade i zvanicama među kojima su predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Izraela Benjamin Netanjahu, Putin je kazao da je Rusija spremna za konstruktivno i ravnopravno partnerstvo radi postizanja mira i napretka na planeti.\n- Uvek ćemo biti ponosni na to što Sovjetski Savez nije pokazao strah i nije povio kičmu pred neprijateljem kad su mnoge države priznale kapitulaciju ili pristale na direktnu saradnju sa nacistima - rekao je Putin.


NOVI SAD – SVETSKI EPICENTAR BASKETA 3 NA 3 – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeVestiNOVI SAD – SVETSKI EPICENTAR BASKETA 3 NA 3\nNOVI SAD – SVETSKI EPICENTAR BASKETA 3 NA 3\n„Zadovoljstvo je bilo navijati za naše momke i posebna je čast za naš grad što su svi reprezentativci iz Novog Sada. Ponosni smo na celu ekipu, a posebno na činjenicu da imamo čak dve prvoplasirane klupske ekipe na svetskom nivou iz našeg grada, dakle „Novi Sad“ i „Liman“, dok je četvrti na tabeli bio „Zemun“, što znači da Srbija apsolutno dominira u basketu 3 na 3. Očekujemo od ovih sjajnih ljudi i vrhunskih sportista dobre rezultate i na Olimpijadi, a mi ćemo se truditi da pomognemo našim reperezentativcima i klubovima da imaju što bolje uslove za trening. Preko Gradske uprave za sport i omladinu ćemo u budućem periodu povećati izdvajanja za ovaj sport, i napravićemo novi teren na otvorenom iza „Doma A“ na Limanu“ – rekao je gradonačelnik čestitavši na uspehu sportistima i Košarkaškom savezu Srbije.\n„Sledeće nedelje idemo na kvalifikacije u Konstancu da obezbedimo jedno od prva četiri mesta i nadamo se da ćemo u septembru otići u Rumuniju da probamo da osvojimo evropsko zlato po prvi put, jer nam je do sada stalno izmicalo“ – rekao je Marko Savić.\nSelektor reprezentacije Goran Vojkić se odlučio da na planetarno takmičenje povede četvoricu igrača, koji su ujedno i prva četvorica igrača na FIBA rang listi igrača. Tako je muška seniorska 3×3 reprezentacija Srbije od 8. do 12. juna u Manili odbranila titulu osvojenu prošle godine u francuskom gradu Nantu. Svetsko prvenstvo u basketu odigrano je u „Filipini Areni“, koja je trenutno najveći sportski objekat zatvorenog tipa, kapaciteta 55.000 mesta.\nKula: Nagrađeni najbolji đaci


KO SDA Sarajevo: Naša su rješenja Faruk Kapidžić, njihova ukidanje Ministarstva za zaštitu okoliša – Fokus.ba\nKantonalni odbor SDA oglasio se o aktivnostima Ministarstva prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša i ministra Faruka Kapidžića, a njihovo saopštenje prenosimo u cijelosti\n“KO SDA Sarajevo pozdravlja aktivnosti Ministarstva prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša i ministra Faruka Kapidžića, a koji su u saradnji sa UNDP-om raspisali Javni poziv za subvencioniranje zamjene peći/kotlova na ugalj i ostala čvrsta goriva certificiranim pećima/kotlovima i toplotnim pumpama u domaćinstvima u Kantonu Sarajevo.\nNavedeni projekat je, uz zaustavljanje urbicida i neplanske i divlje gradnje u Sarajevu koje je Kapidžić počeo provoditi, te obezbjeđenje dodatnih zelenih površina u našem gradu, samo jedna u nizu aktivnosti iz seta mjera resornog ministra i ministarstva, a koji za cilj imaju smanjenje zagađenja zraka u Kantonu Sarajevo.\nS druge strane, aktuelna Skupštinska većina je za svoj prvi potez odabrala šokantno gašenje upravo Ministarstva prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša i njegovo spajanje sa odveć opterećenim Ministarstvom komunalne privrede. Također, na sutrašnjoj sjednici na poziciju ministra tog spojenog ministarstva bit će imenovan čovjek koji, ne samo da ne dolazi iz struke vezane za urbanizam i zaštitu okoliša, nego čak i ne živi u Kantonu Sarajevo i pitanje je kako će moći odgovoriti zadatku koji je pred njim.\nSDA-ovo delegiranje nezavisnog eksperta Faruka Kapidžića za ministra, ispred akademske zajednice arhitekata i urbanista, i gašenje upravo Ministarstva za zaštitu okoliša od strane nove/stare većine u KS, možda i najbolje oslikava razliku između njihovih ispraznih priča i populizma, i naše opredjeljenosti za unaprjeđenje kvalitete života građana Sarajeva”, saopćili su iz KO SDA Sarajevo.\n#ko sda sarajevo#Faruk Kapidžić


Jeftini letovi iz Rishiri do Jemena - Avio karte Rishiri Jemen - eSky.rs\nAvio karte iz Rishiri do Jemena\nPretražite letove iz Rishiri do Jemena\nProverite najbolje prilike za letove iz Rishiri do Jemena\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Rishiri do Jemena na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Rishiri do Jemena?\n✔ Ako rezervišem let iz Rishiri do Jemena, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Rishiri do Jemena?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Rishiri do Jemena uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Japana Jeftini letovi iz Japana Jeftini letovi za Ijedžimu Jeftini letovi iz Ijedžime Jeftini letovi za Njuman Jeftini letovi iz Njumana\nJeftini letovi do Južne Koreje Jeftini letovi iz Južne Koreje Jeftini letovi do Malaga Railway Station Jeftini letovi od Malaga Railway Station


Mada se moze tvrditi da je Rusija zaista prosla tacku sa koje je bio moguc povratak na stari sistem, tek ce dalji razvoj, a posebno naredni izbori, pokazati hoce li u novoj drustvenoj konstelaciji preovladati oligarhijski, demokratski ili autoritarni elementi\nKriza kroz koju Rusija danas prolazi smatra se najozbiljnijom posle oktobra 1993, kada je Jeljcin oruzanom silom - bar privremeno - resio svoj spor sa parlamentom. Medjutim, dok je ta kriza bila pre svega politicka, ova danasnja je prvenstveno ekonomska i socijalna, sto znaci da ce se jos teze resavati i imace jos dublje posledice. U takvom kontekstu, Jeljcinov polozaj je znatno oslabljen, pa se sve vise govori o pocetku post-Jeljcinovske ere. I na Zapadu se sve ozbiljnije postavljaju pitanja koliko je bilo opravdano ocekivanje da ce ruska ekonomija poceti uspesno da deluje na trzisnim principima primenjujuci one instrumente i koncepte koji su se pokazali uspesnim u drukcijim uslovima, tj. u zemljama koje nisu imale nasledje sovjetskog ekonomskog i politickog sistema, pa i ruskog autoritarizma i odsustva demokratskih institucija, jos iz vremena carske Rusije. Danas se cesto iznosi misljenje da se recept razvoja zapadnih trzisnih ekonomija nije mogao striktno primeniti u Rusiji, s obzirom na sistemske deformacije iz sovjetskog vremena koje zapadne ekonomije nisu nikad imale. Medjutim, navode se i kontraargumenti: da su ovakvi recepti dali solidne rezultate u vise istocnoevropskih zemalja, pa i u nekim bivsim sovjetskim republikama, gde je takodje neophodno bilo prevazici nasledje drzavne planske ekonomije. Podseca se i na primer zemalja koje su izvrsile uspesan prelaz iz totalitarizma u demokratiju, mada se ovde radilo mnogo vise o politickoj sferi, dok su bitni elementi trzisne ekonomije vec postojali (Spanija, Portugalija, Grcka). U svakom slucaju, jasno je da neophodne reforme - ma koliko da su bile dosledne ili ne - nisu imale potrebne socijalne amortizere i odgovarajuce instrumente koji bi bar ublazili neizbezne socijalne potrese ili skratili period njihovog trajanja.\nDve vrste uzroka\nSadasnja kriza ima i fundamentalne i trenutne uzroke. Fundamentalni su sadrzani u nedoslednostima, pogresnim procenama i redosledu koraka u sprovodjenju reformi, mada ne treba gubiti iz vida da je demontiranje sovjetskog sistema i formiranje novog najtezi moguci zadatak, te da su tu postignuti i neki impresivni rezultati koji, prirodno, ostaju u senci sadasnjih velikih problema. Rusija je danas u mnogo cemu drugacija zemlja u odnosu na Sovjetski Savez, formiraju se osnove demokratskih institucija baziranih na politickom pluralizmu i trzisnoj ekonomiji. Vrlo je tesko zamisliv povratak u stari sistem, i na to nisu spremni cak i mnogi od onih koji su veoma nezadovoljni sadasnjim stanjem. Ipak, velika vecina stanovnika nije osetila pozitivne promene. Socijalne razlike su ogromne, a nezadovoljstvo raste. Militarizovana sovjetska privreda, sa njenim monumentalnim proizvodnim kapacitetima, vrlo tesko prelazi na kolosek efikasnog i trzisno verifikovanog poslovanja. Rusija je u situaciji da se oslanja uglavnom na izvoz nafte, gasa i sirovina, poput mnogih zemalja »treceg sveta«. Ocigledno se ne radi o trenutnim problemima, vec o strukturnim disproporcijama. Jos uvek se vodi sustinski spor o uzrocima: da li su reforme bile previse nagle i nedovoljno pripremljene ili, suprotno, suvise spore i nedosledne; da li je izlaz u manje reformi ili vise reformi? Radikalniji kriticari smatraju da poslednjih godina reforme nije ni bilo, a suprotna strana politickog spektra zahteva zaustavljanje i preispitivanje privatizacije i maksimiranje cena, zapravo preraspodelu vlasnistva i postepeni povratak na redove i nestasice, znak prepoznavanja sovjetske ekonomije.\nNa sve ovo nadovezali su se trenutni »spoljni« uzroci: uticaj azijske finansijske krize i znacajan pad cena nafte na svetskom trzistu. Sve je to zajedno temeljno uzdrmalo dva glavna stuba na kojima se drzala ruska ekonomska stabilnost u poslednje vreme: cvrst kurs rublje i niska inflacija. Sa padom kursa i rastom inflacije veoma su oslabile pozicije svih nivoa vlasti, ali narocito predsednicke, tj. Jeljcinove. On je tada pokusao da primeni oprobani recept koji je ranije bio uglavnom dosta uspesan. Taj recept se sastoji u prebacivanju odgovornosti na druge licnosti ili institucije, i na stalnim rokadama i smenama najvisih drzavnih sluzbenika. Tako je smenjen Kiriljenko, posle svega pet meseci, i ponovo predlozen Cernomirdin koji, po mnogim ocenama, snosi vecu odgovornost za sadasnje ekonomsko stanje od svog mladog prethodnika i, konacno, izabran Primakov nakon znacajnih Jeljcinovih ustupaka. Medjutim, danas je situacija takva da ni ovakva takticka vestina, ni balansiranje izmedju razlicitih grupacija i lobija i njihovo medjusobno sudaranje - kako nijedna ne bi suvise ojacala - u cemu je Jeljcin dosta spretan, vise ne daju rezultate. Od Jeljcina se fakticki trazi da prihvati reviziju Ustava, odnosno smanjenje predsednikovih ovlascenja i povecanje uticaja parlamenta i vlade. Ovakvi zahtevi imaju delom logicnu osnovu - jer se naglasen predsednicki sistem u mnogo cemu pokazuje kao prepreka demokratizaciji i reformama, ali iza zahteva u velikoj meri stoje i snage kojima demokratizacija i reforme nisu bas primaran cilj. Kakav god bio kratkorocan ishod ovih zbivanja, jasno je da je pocelo ozbiljno zauzimanje pozicija za period posle Jeljcina. Pri tom, naravno, nije rec samo o licnosti, vec o daljem pravcu politickog i ekonomskog razvoja.\nMnogi su posle Jeljcinove izborne pobede 1996. godine smatrali da je kljucno pitanje izbora politickog i ekonomskog sistema u Rusiji definitivno reseno, a da ce dalji izbori biti manje ili vise rutinska stvar bez sudbonosnog znacaja. Ne znaci da ovi analiticari nisu bili u pravu. I sada je tesko zamisliti fundamentalne promene sistema koji se poceo formirati. Ali, izbori ce, ipak, biti daleko od rutinskih i zato se danasnji dogadjaji razmatraju kroz prizmu zauzimanja startnih pozicija. Ono sto je, medjutim, glavni problem jeste cinjenica da se u Rusiji odvijaju dva paralelna toka - jedan je politicka igra i nadmetanje, pre svega u Moskvi, a drugi je socijalnoekonomska stvarnost. U ovoj situaciji, politicke igre u velikoj meri predstavljaju i gubljenje vremena za resavanje ekonomskih i finansijskih problema. Sa prilicnom dozom opravdanosti jedan od lidera novog ruskog biznisa Boris Berezovski upozorava da ako dodje do krupnih socijalnih nemira, oni mogu podjednako zbrisati sa scene i vlast i opoziciju. Jedna od karakteristika Rusije je, medjutim, i u tome da ova zemlja uspeva cesto da prodje kroz ogromne teskoce i potrese bez onih krajnjih posledica koje bi se, verovatno, desile u svakoj drugoj zemlji. Rusko stanovnistvo je cesto trpelo stanje koje ne bi bilo tolerisano u vecini drugih zemalja, a politicki i ekonomski sistem nije doziveo slom u uslovima u kojima bi se takav slom dogodio skoro u svakoj drugoj zemlji. Ovog puta, medjutim, treba se bojati da ovakva formula izdrzljivosti i prevazilazenja problema nece u potpunosti dejstvovati, i to je ono sto krajnje zabrinjava objektivne posmatrace.\nIstrosenost licne vlasti\nBoris Jeljcin se, narocito u poslednje vreme, sve otvorenije predstavlja kao drzavnik koji ucvrscenju svoje vlasti daje prioritet u odnosu na programske ciljeve i politicke koncepte. Vlast je, svakako, bila za njega kljucni cilj i ranije. Medjutim, u prelomnim momentima krajem 80-ih i u prvoj polovini 90-ih godina njegova teznja za vlascu poklopila se sa neophodnoscu radikalnih politickih i ekonomskih promena u SSSR-u i Rusiji. Tada je on stao na celo istorijskih procesa i kretanja koje je, mora se istaci, zapoceo Mihail Gorbacov. U tom smislu znacaj Jeljcina kao politicke figure za prodor politickog pluralizma, demokratije i principa trzisne ekonomije je izuzetan i odlucujuci. Medjutim, rusenje starog pokazalo se kao laksi proces u odnosu na stvaranje novog. Jeljcin je za postizanje novih ciljeva i ostvarivanje promena dobrim delom koristio staru tehnologiju vladanja nasledjenu iz sovjetskog vremena, naravno, uz modifikacije koje donose novi uslovi. U transformaciji ruskog drustva najbolje se snasao deo bivse sovjetske partijske, drzavne i privredne nomenklature - vise i srednje. Ona danas cini najveci deo nove finansijsko-industrijske elite, usko povezane sa vrhovima vlasti. U Rusiji postoji jedan hibridni sistem koji je jednom nogom u trzisnoj, a drugom u komandnoj ekonomiji, ima elemente demokratskog parlamentarizma i pluralizma, ali i sovjetskog nasledja pre svega u metodama i instrumentima vladanja. Postoji, zapravo, mesavina na prvi pogled inkompatibilnih elemenata - oligarhije, demokratije, autokratizma i populizma. Pri tom, iako su socijalne tenzije visoke, vlast je do sada uspevala da ih kontrolise, a fragmentarnost ugrozenih slojeva stanovnistva i bojazan od povratka na staro amortizovali su socijalne proteste. Dok je sovjetsko drustvo bilo veoma ideologizirano, sadasnje je u velikoj meri dezideologizirano i usredsredjeno na pragmaticno resavanje egzistencijalnih pitanja.\nU takvoj situaciji vlast je u Rusiji veoma personalizovana. Jedan covek - Jeljcin, predstavljao je garanta odredjene stabilnosti i nastavka reformi, ali je ujedno sve vise bio i faktor njihovog ogranicavanja. Kljucno je, medjutim, to sto se Jeljcinov reformatorski potencijal postepeno iscrpeo. Polako prolazi pocetna faza rusenja starog i izgradnja novog sistema, kada je mnogo zavisilo od pojedinih licnosti, njihove odlucnosti i politickog instinkta. Rusija postepeno ulazi u fazu kada bi kljucna uloga morala pripasti ljudima neopterecenim sovjetskim nasledjem i, sto je posebno bitno, u fazu kada personifikovana vlast i moc pojedinca treba da ustupe mesto sistemskim elementima koji ce sopstvenom logikom, organizacijom i efikasnoscu delovati bez obzira na to ko je nosilac funkcija. To ce, naravno podrazumevati i redovan i regulisan mehanizam politicke smene u drzavnom vrhu. Kada se stvore takvi uslovi, nece biti mesta za mnoge instrumente i metode izrazito licne vladavine koje koristi Jeljcin, ali ce biti ograniceni i elementi oligarhijske vlasti. Stvari se, mada uz ozbiljne teskoce, polako razvijaju u tom pravcu, Jeljcin to instinktivno oseca i stoga cesto povlaci iznenadjujuce i spektakularne poteze kako bi pokazao da je jos uvek on kljucna politicka snaga u zemlji i centar od kojeg sve i svi zavise.\nKome je naklonjena buducnost\nSta je omogucavalo Jeljcinu da igra ovakvu kljucnu ulogu, bez obzira na objektivne drustvene promene u Rusiji? Upravo to sto je nova faza razvoja tek pocela i njeni su elementi jos slabi i krhki. To znaci da Rusija jos nije sasvim spremna za mladje, dinamicne i savremene lidere nesklone ranijim metodama vladanja i spremnije za dublju demokratizaciju i ogranicavanje oligarhijskih struktura, kao sto su Njemcov, Javlinski i jos neki. Njihovo vreme dolazi, ali ipak jos nije nastupilo. S druge strane, postoje realni predsednicki kandidati koji teze da se oslone na delove postojecih finansijskih grupa i autoritarnih struktura i ciji bi izbor doneo dosta rizika i neizvesnosti, pa i mogucu delimicnu reviziju dosadasnjih reformatorskih zahvata i rezultata. To su politicari cija su imena dobro poznata - Zjuganov, Zirinovski, Lebed, Luzkov itd. U odnosu na neizvesnosti koje oni donose, i na namere koje neki od njih imaju, Jeljcin je i dalje mnogima delovao kao garant relativne stabilnosti i daljeg kursa reformi. Mnogi ruski komentatori su skloni misljenju da se Jeljcinovi politicki i reformatorski potencijali zaista polako iscrpljuju, da jednostavno prolazi istorijski period u kojem je on igrao centralnu ulogu, ali da je Jeljcin jos uvek prihvatljivije resenje za Rusiju od onih koji najozbiljnije pretenduju da ga zamene. Cak i oni koji mnogo sta zameraju Jeljcinu postaju manje kriticni kad pogledaju spomenute kandidate. Upravo u tom prostoru izmedju pretendenata na vlast jos sklonijih starim metodama i jos opterecenijih sovjetskim nasledjem nego sto je on sam, i novih i mladjih ljudi koji nemaju jos dovoljno politicke snage i podrske, Jeljcin je gradio svoju poziciju vrhovnog arbitra, koja je sve cesce dobijala gotovo carske karakteristike. U ovakvim uslovima izrazito personalizovane vlasti koja balansira i arbitrira izmedju razlicitih politickih snaga Jeljcin je mogao da politicki prezivi i svakako najgoru fazu svoje vladavine - rat u Ceceniji, i da spreci ili kanalise socijalne nemire, ali i da rasporedjuje najblize saradnike na nacin koji je cesto nepredvidljiv i iznenadjujuci.\nTreba, medjutim, imati u vidu da se ovde ne radi samo o Jeljcinovoj teznji da ojaca i odrzi sopstvenu vlast. Nije uopste malo onih koji misle da danas u Rusiji i ne moze biti drukcije, i da je neophodno da zemlja prodje kroz period »prosvecenog« ili cak »dogovorenog« autoritarizma, jer se u drzavi sa nedovoljno jakom demokratskom tradicijom i snaznim naslagama iz bivseg sistema, demokratija i trzisna ekonomija mogu uvesti samo postepeno i dirigovano. Takav autoritarizam postaje, doduse, ogranicavajuci faktor demokratizacije, ali i najsigurnija brana haoticnom razvoju ili restauraciji bivseg sistema. Oni koji ovakvu fazu osporavaju tvrde da je to, verovatno, bilo tacno u pocetku razvoja nove Rusije, ali da sada ovakva licna vlast vise ogranicava nego sto stimulise dalje promene.\nMada se moze tvrditi da je Rusija zaista prosla tacku sa koje je bio moguc povratak na stari sistem, tek ce dalji razvoj, a posebno naredni izbori, pokazati hoce li u novoj drustvenoj konstelaciji preovladati oligarhijski, demokratski ili autoritarni elementi, ili ce - sto je najverovatnije - i dalje postojati kombinacija svega pomenutog kroz koju ce se postepeno probijati strukture gradjanskog drustva.\nSto se tice spoljne politike, Rusija je u sustini jos uvek u fazi prilagodjavanja svom novom statusu posle raspada Sovjetskog Saveza i napustanja nekih kljucnih postavki sovjetske spoljne politike. Prioritetan spoljnopoliticki cilj Rusije jeste stvaranje sto povoljnijeg medjunarodnog okruzenja za sprovodjenje unutrasnjih reformi i resavanje veoma ozbiljnih ekonomskih i socijalnih problema. Jedan od osnovnih uzroka »urusavanja« SSSR-a bio je upravo u tome sto je politika ekspanzionizma i hegemonizma kakvu je Moskva vodila predstavljala neizdrzivo breme i pritisak za sovjetsku ekonomiju. Osnovna ideja nove spoljne politike jeste da se ona prilagodi objektivnim mogucnostima i potrebama zemlje. Spoljna politika treba da bude stavljena u funkciju unutrasnjeg razvoja, a ne da razvitak zemlje bude u zavisnosti od eventualnih imperijalnih ambicija. Osnovni cilj je smanjenje ekonomskog i tehnoloskog zaostajanja zemlje, a to se moze postici pre svega saradnjom sa zemljama koje su u tom pogledu najnaprednije, a ne sukobljavanjem sa njima. Stoga je Moskva pristupila ogranicavanju i racionalizovanju svojih medjunarodnih obaveza i promeni same logike svog medjunarodnog nastupa - od suprotstavljanja Zapadu ka partnerstvu s njim. Izvucena je, pre svega, pouka iz iskustva SSSR-a cija je politika dovela do toga da je Moskva imala istovremeno zategnute odnose sa skoro svim kljucnim zemljama: SAD, Kinom, Japanom itd.\nIstovremeno, medjutim, javljaju se i sve ozbiljnije dileme u ruskim politickim krugovima, koje su delom plod unutrasnje politicke borbe, a delom i potrebe da se osmisli i zaokruzi koncept nove ruske spoljne politike. Veoma je prosireno uverenje da je pocetni period »euforije« i velikih ocekivanja u odnosima sa Zapadom prosao, te da se pokazalo kako postoje objektivne razlike u interesima koje nisu bile vezane samo za ideoloske ili strateske pretenzije iz vremena SSSR-a, vec su dubljeg i trajnijeg karaktera. Proces prilagodjavanja Rusije svojim objektivnim mogucnostima i potrebama u medjunarodnim odnosima jos uvek je delimicno opterecen shvatanjem o suprotstavljanju interesa velikih sila i neizbeznoj teznji jedne da suzbije drugu. Neosporno je da je Moskva mnogo ucinila da se promeni nekadasnji koncept i stil sovjetske spoljne politike, koja je polazila od ideoloskih i ekspanzionistickih premisa. Medjutim, pod pritiskom unutrasnjih teskoca javlja se i teznja da se cinjenici da je Rusija vojnostrateski naslednik SSSR-a dâ veci znacaj u odnosu na cinjenicu da je danasnja Rusija politicko-ideoloski raskinula sa SSSR-om. Zvanicna je moskovska teza da u »hladnom ratu« nije bilo pobednika i pobedjenih, te da Zapad, sirenjem NATO na Istok, pogresno shvata smisao propasti sovjetskog sistema i drzave, jer promena drustvenog sistema ne mora znaciti potpunu promenu ili napustanje geostrateskih interesa.\nKljucni elementi ruskog stava, medjutim, nisu vezani za spoljnu vec za unutrasnju politiku. Politicke snage u Moskvi su u iskusenju da pokusaju bar malo da amortizuju unutrasnje teskoce usmeravanjem paznje na mogucu »spoljnu pretnju«. Stanovnici Rusije, suoceni sa svakodnevnim egzistencijalnim teskocama, mozda su delimicno spremni da prihvate objasnjenje da je gubitak ranijeg statusa i moci zemlje jedan od uzroka njihovih problema. Pored toga, mnogi su nerealno procenjivali mogucu zapadnu pomoc pa se sada osecaju iznevereni. Ipak, utisak je da vecina gradjana Rusije nije toliko za obnovu statusa supersile po obrascu SSSR-a i za konfrontaciju sa svetom vec je pre svega obuzeta sadasnjim socijalnim i ekonomskim problemima koji se cesto pogresno identifikuju sa promenom medjunarodnog statusa zemlje. Kad bi svakodnevni uslovi zivota gradjana Rusije bili bolji i perspektive jasnije, vrlo je verovatno da bi pitanja statusa i uticaja zemlje u svetu izazvala manje polemike i mogla bi se razmatrati objektivnije i uz manje emocija i mistifikacija.\nOcigledno je da je neophodan jedan prilicno tezak prelazni period koji ce se sastojati u identifikaciji interesa Rusije i njenih kljucnih partnera (SAD, Zapadne Evrope, Kine, Japana). Tako ce se, bar generalno, utvrditi koji su se interesi poklopili ili poceli zblizavati zavrsetkom »hladnog rata«, a koji se objektivno i dalje razlikuju ili su cak suprotstavljeni. Radi se, dakle, o »kristalizaciji interesa« u njihovom manje-vise objektivnom vidu, tj. bez ideoloskih »hladnoratovskih naslaga«. Stoga i nova spoljna politika Rusije trazi kompromisni, jedini realni »srednji put« - bez konfrontacije, koja je pogubna, ali i bez potpune harmonije, koja je nemoguca. Prevazilazenje visedecenijskog sukoba je realnost, ali i prisustvo znacajnih razlika takodje. Radi se o tome da se te razlike prihvate kao normalne i legitimne, te da se razresavaju i ublazavaju realisticno i racionalno, izbegavajuci korake koji bi na drugoj strani isli u korist ekstremnijih i konfrontaciji sklonijih snaga. Tu se i politicka mudrost Rusije i njenih vodecih partnera, posebno onih na Zapadu, nalazi na veoma velikom ispitu. Rusija bi morala, uz sve probleme, da realno sagleda svoj polozaj, a pre svega unutrasnje potrebe, i da savlada i ogranici sva ona iskusenja koja bi je vodila ozbiljnijoj konfrontaciji sa uticajnim silama i eventualnoj novoj izolaciji. Najvecu stetu od toga imala bi sama Rusija, a pre svega njeno stanovnistvo. S druge strane, SAD, Japan i zemlje Zapadne Evrope moraju uzeti u obzir ne samo legitimne ruske interese, vec i krajnje osetljiv polozaj ove zemlje i kolebanje njenog javnog mnenja i birackog tela. Eventualna teznja za slabljenjem medjunarodne pozicije Rusije, mogla bi delovati kao bumerang i pogoditi upravo zapadne interese. Izolacija Rusije i unutrasnji potresi u ovoj zemlji ugrozili bi interese mnogih, a i strukturu medjunarodnih odnosa u celini.\nKakva je Rusija potrebna Jugoslaviji\nPrema tome, jasno je da spoljnopoliticki status drzave pre svega zavisi od unutrasnjeg stanja i stabilnosti. Nema te spoljne politike koja moze kompenzirati unutrasnje teskoce. Rusija je i danas velika sila, ali ne u onom smislu u kojem je to bio SSSR i prioriteti su joj drukciji. Stoga, kada je rec o eventualnom zaostravanju odnosa sa Zapadom, treba imati u vidu i sledece:\nPrvo, zaostravanje odnosa sa Zapadom a pogotovo novi »hladni rat« nikako ne bi bio u interesu Rusije. Raniji »hladni rat« zavrsen je porazom SSSR-a i propascu njegovog politickog sistema. Ako je mocni SSSR na kraju izgubio »hladni rat«, to bi se jos brze i drasticnije desilo danasnjoj Rusiji, uz teske ekonomske i socijalne potrese;\nDrugo, formiranje novog ekonomskog i politickog sistema u Rusiji bilo bi onemoguceno, a zemlja bi se nasla u medjunarodnoj izolaciji;\nTrece, restauracija nekadasnje sovjetske spoljne politike u danasnjoj Rusiji neminovno bi vodila i restauraciji onih unutrasnjih odnosa koji su takvu politiku proizvodili.\nSto se tice ideja koje su kod nas u poslednje vreme dosta prisutne - o mogucem savezu sa Rusijom, Belorusijom ili ulasku u ZND, kao i o tome da je moguc novi »hladni rat« izmedju Rusije i Zapada iz kojeg bi, navodno, Jugoslavija mogla izvuci neku korist, treba upozoriti na sledece momente:\no Objektivni uslovi za »hladni rat« ne postoje. Ukoliko bi do njega ipak doslo, on bi najteze pogodio upravo Rusiju i njeno stanovnistvo;\no Pogresno je misljenje da bi Jugoslavija imala koristi od sukoba Moskve i Zapada. I u vreme ranijeg »hladnog rata« velike sile se nisu sukobljavale direktno, vec na tlu »trecih zemalja«. Sada bi bas Jugoslavija bila kandidat da postane teren takvog nadmetanja, sto bi nanelo najvise stete upravo nasoj zemlji;\no U slucaju nove podele »interesnih sfera«, Jugoslavija bi se nasla, po ovom scenariju, na strani koja je u svakom pogledu, a posebno ekonomski i tehnoloski, u slabijem polozaju;\no Simptomaticno je da isti oni politicki krugovi koji insistiraju na suverenitetu i nezavisnosti SRJ, istovremeno prakticno nude zemlju kao deo ruske »interesne sfere« i zele da budu realizatori politike jedne velike sile sto je, uzgred receno, bivsa Jugoslavija decenijama izbegavala;\no Jugoslavija bi, na ovaj nacin, mogla lako postati i predmet manipulacije nekih politickih snaga u Moskvi i biti upotrebljena u unutrasnjim politickim borbama.\nUz sve ovo, postoji i niz prakticnih argumenata, vezanih za ovo pitanje: geografska razdvojenost, vrlo slabo ekonomsko stanje u svim ovim drzavama i, svakako, velika uzdrzanost sa kojom bi ovakva ideja bila docekana u Rusiji. Postavlja se, dakle, pitanje: kakva je Rusija potrebna Jugoslaviji? Da li ona koja ce se konfrontirati sa Zapadom i time otezati i svoj i nas polozaj?\nIstinski i realno shvaceni interesi i Rusije i Jugoslavije ne bi bili zasticeni stvaranjem novog »bloka« suprotstavljenog Zapadu, vec bi to, naprotiv, stvorilo najvece probleme upravo Rusiji i Jugoslaviji. Resenje je, za Rusiju u nastavljanju partnerskih odnosa sa Zapadom (sto ne znaci automatsko poklapanje svih interesa) i unutrasnjoj stabilizaciji, a za Jugoslaviju u preduzimanju svega sto je neophodno za povezivanje sa evropskim politickim i ekonomskim integracijskim tokovima. U takvom kontekstu se mogu najuspesnije razvijati i jugoslovensko-ruski odnosi.


Ranjivosti uređaja za punjenje umreženih električnih vozila mogu oštetiti vašu kućnu mrežu - ATA Stars\nHome/Auto industrija, Kompjuteri i tehnika/Ranjivosti uređaja za punjenje umreženih električnih vozila mogu oštetiti vašu kućnu mrežu\nI dok moderna eletrična vozila konstantno prolaze kroz nizove testova ranjivosti, određeni delovi njihove prateće opreme, kao što su punjači, često bivaju zanemareni. Stručnjaci kompanije Kaspersky Lab otkrili su da punjači elekričnih vozila (EV) proizvedeni od strane najvećih proizvođača, u sebi nose ranjivosti koje mogu biti iskorišćene od strane sajber kriminalaca, a posledice jednog takvog uspešnog napada mogu naneti štetu čitavom kućnom elektroenergetskom sistemu.\nElektrična vozila trenutno su popularna tema, s obzirom da je njihov razvoj ključni uslov za održivost životne sredine. U nekim područjima, privatne i javne stanice za punjenje postaju uobičajena stvar. Rastuća popularnost električnih vozila navela je stručnjake kompanije Kaspersky Lab da ispitaju uređaje za punjenje koji sadrže opciju daljinskog pristupa, naširoko korišćene u domaćinstvima. Istraživači su otkrili da, ukoliko budu kompromitovani, umreženi punjači mogu izazvati strujno preopterećenje koje može srušiti mrežu na koju su povezani, uzrokujući finansijsku štetu i, u najgorem slučaju, oštetiti ostale uređaje koji su povezani na istu mrežu.\nPovezana vest: Marija Kilibarda i Ivan Ivanović isprobali novi Volkswagen Passat sedme generacije (FOTO)\nIstraživači su pronašli način da iniciraju komande koje bi dovele ili do prestanka rada procesora unutar punjača ili ga podignuti na najviši mogući nivo. Prva opcija može sprečiti korisnika da upali vozilo, dok druga može potencijalno dovesti žice do usijanja na uređaju koji nije obezbeđen putnim osiguračem.\nSve što napadač treba da uradi kako bi promenio maksimalnu količinu energije koja se upotrebljava jeste da obezbedi Wi-Fi pristup mreži na koju je uređaj za punjenje priključen. S obzirom da su uređaji namenjeni upotrebi u domaćinstvima, teško da će bezbednost wireless mreže biti ograničena. Ovo znači da bi napadači vrlo lako dolazili do pristupa mreži, na primer brutforsovanjem svih raspoloživih opcija za lozinku, što je poprilično učestao način: prema statistici kompanije Kaspersky Lab, 94% napada na IoT u 2018. godini bilo je uspešno zahvaljujući brutforsovanju Telnet i SSH protokola. Jednom kada su zadobili pristup wireless mreži, uljezi jednostavno mogu da pronađu IP adresu uređaja za punjenje, što će im, zauzvrat, omogućiti da iskoriste bilo koju ranjivost i ometaju operacije.\nPovezana vest: BenQ predstavlja novu seriju interaktivnih ravnih panela za moderne, interaktivne učionice\nSve ranjivosti koje su do sada bile pronađene prijavljene su proizvođačima i zakrpljene su.\n“Ljudi često zaboravljaju da u ciljanim napadima sajber kriminalci uvek traže najmanje očigledne elemente koje bi mogli da kompromituju, kako bi ostali neopaženi. Ovo je razlog zbog kog je veoma važno tragati za ranjivostima, ne samo u neistraženim tehničkim inovacijama, već i u njihovoj pratećoj opremi koja je uglavnom željena destinacija aktera pretnji. Kao što smo dokazali, proizvođači moraju biti izuzetno oprezni sa umreženim voznim uređajima i organizovati nagrade za lovce na ranjivosti ili tražiti od sajber-bezbednosnih stručnjaka da provere njihove uređaje. U ovom slučaju, imali smo tu sreću da naiđemo na pozitivan odgovor i veoma brzo krpljenje ranjiivosti na uređajima, što je pomoglo u sprečavanju potencijalnih napada”, izjavio je Dmitri Skljar (Dmitry Sklyar), bezbednosni istraživač u kompaniji Kaspersky Lab.\nPovezana vest: LG Styler uređaji na bazi veštačke inteligencije na IFA sajmu\nKompanija Kaspersky Lab preporučuje preduzimanje sledećih bezbednosnih mera:\nRedovno ažurirajte sve svoje pametne uređaje na najnovije verzije sofvera. Ažuriranja mogu sadržati zakrpe za individualne ranjivosti, koje, ukoliko nezakrpljene, mogu pružiti sajber kriminalcima pristup vašem domu i privatnom životu.\nNemojte koristiti podrazumevane lozinke za Wi-Fi rutere i ostale uređaje, promenite ih u jake i nemojte upotrebljavati istu lozinku za više uređaja.\nPreporučujemo izolovanje pametne kućne mreže od mreže koju koristite vi ili članovi vaše porodice na svojim privatnim uređajima za osnovnu internet pretragu. Ovaj korak obezbeđuje da ukoliko sistem postane kompromitovan generičkim malverom putem fišing i-mejla, vaš pametni kućni sistem ne bude pogođen.\nBy ATA Stars Redakcija|2018-12-15T20:51:36+01:00decembar 16th, 2018|Auto industrija, Kompjuteri i tehnika|0 Comments\nSedam u nedelji: DDoS napadi gotovo udvostručeni u četvrtom kvartalu 2019. u odnosu na prethodnu godinu, sa prometnijom nedeljom


Na ovogodišnjem sajmu posetioci će imati jedinstvenu priliku da vide u Srbiji prvi najveći zakrivljeni UHD televizor na svetu, Samsung TV dijagonale od 2.66 metara (105 inča). Ovaj impresivan televizor stiže ekskluzivno na Hi-Files Show iz Koreje i imaće mini balkansku turneju, posle koje se vraća u Samsung centralu u Seulu.\nSvi zaintersovani kupci moći će da naruče ovaj uređaj prema posebnoj proceduri, jer neće biti izložen u radnjama zbog svoje specifičnosti i cene.\nPored ovog modela televizora u centralnom holu biće izloženi najsavremeniji Samsung audio i video uređaji za 2014. godinu, predstavljeni na IFA sajmu u Berlinu. Zajedno sa zakrivljenim televizorom, biće predstavljen i Samsungov zakrivljeni zvučnik HW-H7500/H7501 koji može da se koristi odvojeno ili na nosaču za Samsungove zakrivljene UHD televizore od 55 i 65 inča. Zakrivljeni zvučnik je savršen za postavljanje na zid jer se lako može instalirati ispod televizora umesto postolja.\nHi-Files Show je najveći Hi-Fi događaj u Srbiji. Audio-video uređaji i sistemi biće izloženi u šest sala na prvom spratu, kao i u sobama na drugom spratu. Prisustvo na najvećem Hi-Fi događaju u Srbiji do sada su potvrdile distributerske kuće: 4Audio, Audiophile High-End, M-Kabl, Vox Trade, Player i Auris Audio, kao i domaći proizvođač Beyond Frontiers Audio. Iz Slovenije stiže proizvođač zvučnika Gallus Audio Technology, koga su posetioci Hi-Files sajma imali prilike da upoznaju prethodnih godina.\nXI Hi-Files Show biće otvoren za posetioce drugog vikenda novembra od 12 do 19 časova, a cena ulaznice iznosi 300 dinara i može se nabaviti na ulazu u sajamski prostor.\nViše informacija možete pronaći na adresi: www.hi-files.com/show2014/


PAŠUKAN I PURIVATRA ZA 25.SFF: Lutrija BiH ne propušta da pomogne Sarajevo Film Festival - IZDVOJENO.ba\nPAŠUKAN I PURIVATRA ZA 25.SFF: Lutrija BiH ne propušta da pomogne Sarajevo Film Festival\nObjavljeno 02. Avgusta 2019. 15:50\nPovodom zvaničnog potpisivanja ugovora o partnerstvu između Lutrije Bosne i Hercegovine i Sarajevo Film Festivala, večeras je u prisustvu predstavnika obje kompanije, u prostorijama Caffea Meeting Point održano predfestivalsko druženje.\nU festivalskom ozračju i opuštenoj atmosferi predstavnici SFF-a i Lutrije BiH imali su priliku da se međusobno druže ali i da okušaju sreću u igri SuperLoto koju su zajednički pratili u direktnom prijenosu. Sreću u navedenoj igri okušali su i direktori obje kompanije Edhem Pašukan i Mirsad Purivatra koji su ujedno izrazili i zadovoljstvo zbog nastavka saradnje.\n“Ponosni smo na dugogodišnju saradnju sa Sarajevo Film Festivalom te izražavamo zadovoljstvo što doprinosimo razvoju filmske umjetnosti i pružamo priliku mladim ljudima da prezentuju svoje autorske radove. Lutrija BiH u okvirima svog društveno-odgovornog djelovanja i u buduće će podržavati ovakve i slične projekte koji doprinose ekonomskom, privrednom i turističkom razvoju. Organizatorima želimo mnogo uspjeha, a svim posjetiteljima festivala želimo dobru zabavu i još bolje projekcije filmova”, izjavio je Edhem Pašukan\n“Raduje nas nastavak saradnje s Lutrijom BiH. Kao lideri na tržištu kojima je cilj stalno unaprjeđivati poslovanje – i programski i produkcijski, uz odgovoran, transparentan i profesionalan rad, godinama zajedno nudimo nove vrijednosti našoj publici. U jubilarnoj godini ponosno slavimo sa našim višegodišnjim partnerom, koji je uvijek iskazivao visoki stepen društvene odgovornosti, iščekujući zajedničke nove poslovne iskorake i uspjehe”, izjavio je Mirsad Purivatra.\nLutrija Bosne i Hercegovine već devetu godinu zaredom podržava najveći filmski festival u regionu te je još jednom pokazala da je podrška kulturnim dešavanjima važan segment društveno odgovornog poslovanja ove kompanije.\nEdhem Pašukanlutrija bihMirsad PurivatraSFF\nODBRANA BiH-IGMAN 2019: Reis u hudbi naglasio da je zakletva naših gazija čuvati domovinu od dušmana\nZLATNI LJILJAN KOMŠIĆ NA IGMANU: I danas se vodi rat protiv BiH, on je tih, podmukao, bezobziran\nBHANSA: Decenijama ništa ne rade, ali bezobrazno se rasipaju državnim novcem\nNAKON ŠTO JE PRODAT SARAJEVSKI DOM PENZIONERA: Objekat se ruši i tu gradi tržni…\nSARAJEVO OSTAJE BEZ NOVIH LINIJA: Dok drugi bh. aerodromi nude pogodnosti zbog svojih…\nSVE NAM NAPLAĆUJU: Značajne razlike među bankama u cijenama usluga


DRŽAVNO OBRAZOVANJE: Dostignuća i neuspesi\nObjavljeno sreda, 19 novembar 2008 09:45\nDržavno obrazovanje kao i državna svojina, u poslednjoj deceniji kod nas, dobilo je krajnje negativnu konotaciju. I zaista, prve asocijacije mlađih generacija sa školskim sistemom sasvim opravdano su polomljene stolice, nezainteresovani profesori i krajnje sterilna atmosfera koja ubija svaki pokušaj kreativnosti. U takvoj društvenoj klimi, raznim Karićima, Zečevićima i sličnoj gospodi bizMismenima bilo je lako da osnivaju privatne megatrendovske jaslice, obdaništa, škole, gimnazije i univerzitete. Tako danas, samo na teritoriji glavnog grada imamo preko 30, a u zemlji preko 100 registrovanih univerziteta i oko 1000 registrovanih firmi u oblasti obrazovanja... Bilo da ste oduvek maštali o tome da budete sertifikovani umetnik ili berzanski broker svoje snove možete ispuniti preko noći za "tričavih" par hiljada maraka.\nIdeološka ofanziva s desna uspela je da progura ideju kako je za sve propuste domaćeg školstva kriv sam koncept državne organizacije svih nivoa obrazovanja. Sadašnji politički establišment, služeći se prljavom igrom pretvaranja žrtve u krivca, tvrdi kako su delom krivi i sami "lenji" i "pohlepni" studenti. Sistem univerzalnog besplatnog školovanja u poslednjih pedeset godina ih je, kažu ovi, "iskvario". Kao lek za bolesno stanje našeg školstva oni predlažu, na opšte oduševljenje istih Karića i Zečevića, kresanje budžeta, upisnih lista, uvođenje školarina i osnivanje dopunskih privatnih škola. I "logično", umesto jednog zar nije bolje imati na desetine privatnih univerziteta pa nek se svako sam snalazi. Na kraju krajeva, "svemoćno" tržište će posle nekog vremena regulisati stvari i u igri će ostati samo najbolji, najkvalifikovaniji. Razne stipendije će se pobrinuti za one koji nemaju novca. Ali, da li je baš tako?\nMnoge razvijene zapadne zemlje su imale u posleratnim decenijama sistem univerzalnog besplatnog školstva. Čak su i najveći zagovornici privatne svojine i tržišta, kao na primer Amerika, vremenom bili primorani da shvate prednosti ovakvog uređenja i obezbedili besplatno školovanje svojih stanovnika u najgorem slučaju sve do kraja srednje škole. Naravno, ne iz nekog čovekoljublja i brige za intelektualni razvoj omladine, već zarad samog opstanka tržišnog, kapitalističkog sistema koji nije sposoban da samostalno proizvodi kadrove tako potrebne za nemilosrdnu eksploataciju u trci za profitom. Ali, poslednjih decenija ih logika kapitala primorava da demontiraju sistem obrazovanja što dalje produbljuje unutrašnje kontradikcije sistema.\nIntenzivan naučno-tehnološki progres u poslednjih dvesta godina, a posebno u poslednjih nekoliko decenija svakako je rezultat rastuće uloge države u oblasti nauke i obrazovanja. Automatizacija procesa proizvodnje i brojne tehnološke inovacije rezultat su naglog povećanja raspoloživosti naučnih saznanja i revolucionarnih prodora u nauci kao i rapidnog povećanja stručnosti i osposobljenosti radne snage. Formiranje velikih državnih institucija kroz koncentraciju finansijskih sredstava, materijalnih resursa i stručnih kadrova u naučnim institucijama, i formiranje masovnog obrazovnog sistema osnovni su elementi koji stoje u pozadini ovog procesa.\nSlabije razvijene zemlje u svetu, poput naše, koje su se izborile u određenom istorijskom trenutku da preotmu obrazovanje iz ruku privatnih institucija, ili koje su ga podigle od nule budući da su bile nerazvijene agrarne zemlje, predstavljaju još ubedljivije primere. Ukažimo ukratko na dostignuća državnog obrazovanja u našoj zemlji.\nPre Drugog svetskog rata obuhvat odgovarajuće starosne grupe stanovništva osnovnim obrazovanjem bio je ispod 45% na našim prostorima. To znači da ni svako drugo dete starosti izmedju 7 i 14 godina nije bilo obuhvaćeno osnovnom školom. Po tome se značajno zaostajalo za razvijenim evropskim zemljama tog vremena. U prilog izrečenoj oceni može se navesti i podatak da je učešće potpuno nepismenih u stanovništvu starijem od deset godina bilo preko 35%, a zajedno sa polupismenim oko 80%! O visokom obrazovanju da i ne govorimo. To je bila privilegija malog broja ljudi - dvorske elite i bogatih familija.\nPosle Drugog svetskog rata, stavljanjem obrazovanja pod kontrolu države, stvari se radikalno menjaju. Po prvi put u istoriji na ovim prostorima obrazovanje postaje dostupno svima. Milioni ljudi koji nisu umeli ni da se potpišu po prvi put u istoriji stiču pravo na besplatno školovanje. Osnovno školovanje postaje obavezno po zakonu. Populariše se kampanja opismenjavanja širokih slojeva radnika i seljaka, a širom zemlje se izgrađuje obrazovna infrastruktura - osnovne škole, fakulteti, radnički univerziteti, biblioteke itd. Pored dece, poseban akcenat se stavlja i na doškolovavanje i stručnu spremu starijih građana. Tako širok sloj ljudi biva uključen u sistem "večernjih skola" gde im je bilo omogućeno da nakon posla steknu stručna znanja za koja im se nikada ranije nije ukazala prilika. Ovakva politika vuče korene direktno iz revolucije - za vreme NOB-a partizanske jedinice su organizovale časove opismenjavanja i političke teorije u borbi a na oslobođenim teritorijama su organizovane prve škole. Vrši se sekularizacija i škola se po prvi put oslobađa stega crkve. Različite etničke grupe stiču pravo da se obrazuju na svom jeziku i uče o svojoj kulturnoj baštini. Rezultati jednog ovakvog poduhvata su krajnje impresivni. Do 1991. godine od preko 2,5 miliona stanovnika bez školske spreme s početka pedesetih ostalo je nešto preko 660.000. Udeo stanovnika sa srednjom školom je više nego učetvorostručen u ovom periodu, a najveći pomak je ostvaren u višem i visokom obrazovanju gde je taj broj udevetostručen. Sa nepunih 41.000 visoko obrazovanih ljudi 1953. taj broj skače na 622.000 krajem osamdesetih. Ovako impresivan pomak ne bi se mogao ostvariti bez planske politike države koja se nije libila da preotme obrazovanje iz ruku uskog sloja privilegovanih ljudi koji su nad njim držali monopol i stavi ga na raspolaganje širokim narodnim masama kao njihovo neotuđivo pravo.\nMeđutim ovaj trend nije imao istu pozitivnu tendenciju tokom čitavog perioda. Logično, ekonomski i politički razvoj naše zemlje ogledao se u obrazovanju. Tako uočavamo da je broj studenata rastao sve do pred kraj sedamdesetih - kada dostiže svoj vrhunac - a zatim osetno opada tokom osamdesetih. Istu tendenciju pokazuje i osnovna i srednješkolska populacija.\nVeć tokom šezdesetih potpuna birokratizacija Komunističke partije zajedno sa uvođenjem tržišnih elemenata u domaću ekonomiju i vezivanjem za međunarodne finansijske institucije počinje da se odražava na celokupno društvo pa i na obrazovanje. Socijalne razlike se polako ali sigurno uvećavaju. U to vreme nailazimo na embrionske naznake problema koji će par decenija kasnije eksplodiratri u lice naše generacije. Već tada partijski funkcioneri, poput starih buržoaskih porodica, stiču priliku da šalju svoju decu na visoke škole u inostranstvo. Nedostatak primene demokratskih principa unutar partije oslikava se i na ostale institucije u društvu. Svako kritičko mišljenje se obeshrabruje i škole se pretvaraju u dogmatske institucije čiji je zadatak da uniformišu mišljenje i opravdaju novostvoreni sloj birokratije koji je izrastao iz revolucije. Dogmatski karakter skola jasno je oslikavala Titova slika iznad svake table a pionirski folklor prikrivao odsustvo bilo kakve demokratske institucije samih učenika. Naravno, ovaj proces nailazi na otpor među omladinom. Poznati studentski protest 1968. bio je jasan stav protiv ovakvih pojava u društvu. Parola "Dole crvena buržoazija!", proglas slobodnog crvenog univerziteta "Karl Marks" i politika povezivanja sa radnicima su najsvetliji dometi posleratnog studentskog organizovanja kod nas. Nažalost, ovaj pokret je slomljen i time izgubljena možda i poslednja prilika da se stvari preokrenu.\nPosle tog poraza birokratija se ustoličila i pustila još dublje korenje a obrazovni sistem potpuno podredila svojim interesima. Finalni rezultat vog procesa su dobro poznate škole u kojima smo svi mi odrasli. Birokratija poprima potpuno pogrešan stav prema obrazovanju identičan onom vladajuće klase u zapadnim zemljama. Na obrazovanje se nije gledalo kao na produktivnu aktivnost, iz koje bi se planskom politikom na duge staze mogla dobiti višestruka korist za celo društvo - već kao na običan budžetski trošak. Shodno tome, investicije u obrazovanje su se uvek izvlacile iz siće koja u državnoj kasi ostane posle "prioriteta" kao što su policija i vojska.\nU ovom periodu, naše obrazovanje je odlikovala izuzetna svestranost. Tako je prosečan Jugosloven u školi mogao doći u dodir sa širokom lepezom nauka i saznanja iz svih oblasti. Za razliku od svojih vršnjaka u Americi, na primer, naš đak je dobro znao koji je glavni grad Mongolije i ujedno koji je biološki proces osmoze. Međutim, problem nije bio u opsegu znanja već u načinu na koji su ta znanja prezentirana. U krajnje rigidnoj atmosferi profesori su đake zasipali brojkama i podacima. U tom jednosmernom procesu nije bilo prostora za učešće i aktiviranje samih učenika. "Vrhunski" oblik studentskog učešća u samoj materiji i dan danas predstavljaju referati u osnovnim i srednjim školama ili seminarski ispiti na fakultetima koje po svom nahođenju zadaje, deli i ocenjuje pojedincima vrhovni autoritet - nastavnik/profesor. U takvoj atmosferi razvijaju se i ohrabruju krajnje negativne pojave kao što su poltronstvo, pokornost prema autoritetu, gubitak maštovitosti, samoinicijative. Poput bolesti bulemije kod koje pacijenti nekontrolisano natrpavaju svoj želudac raznom hranom u kratkom vremenskom periodu i zatim uz osećaj griže savesti sve to povrate - od učenika su se stvarale mašine koje se programiraju da u ograničenom vremenskom roku upiju i memorišu što više podataka i čuvaju ih do prvog ispita - a posle toga šta ostane.\nSocijalno raslojavanje u društvu našlo je svoj izraz i u školskom sistemu. Podela na stručne srednje škole i gimnazije teoretski je trebalo da da veći izbor mladima ali u stvarnosti deca iz srednje klase urbanih sredina uglavnom su bila ohrabrivana da se upišu u gimnazije dok su deca iz radničkih slojeva uglavnom "birala" usmerene strukovne škole. Naravno, ovaj "odabir" nije bio svojevoljan, on je pre svega bio uslovljen materijalnim položajem porodice iz koje dolazi učenik. Deca iz srednje klase su imala finansijsku i moralnu podršku roditelja koji su sebi mogli priuštiti luksuz da izdržavaju svoju decu još četiri do osam godina dok ona ne steknu "široko obrazovanje" i postanu "intelektualci" dok su porodice iz nižih socijalnih miljea bile primorane da što pre zaposle svoje dete i time dobiju još jedan izvor prihoda.\nKroz sve dublju ekonomsku krizu koja je zahvatila našu zemlju sedamdesetih obrazovne institucije - pre svega fakulteti, kod nas dobijaju potpuno novu društvenu funkciju. Svima su nam poznate priče o "večitim studentima - kojima je sistem omogućio da uživaju u svojoj lenjosti" oni naime "iskorišćavaju besplatno školovanje" i studiraju po 10 i više godina. Istina je pak da ovakvi "lenjivci" čine ubedljivu manjinu studentske populacije koja se na fakultetima zadržava duže od predviđenog roka. Sa prestankom otvaranja novih radnih mesta u našoj privredi stvorio se čitav novi sloj kvalifikovanih mladih ljudi koji gube perspektivu. Imajući ovo u vidu mnogi studenti gube inicijativu i ne vide razloga da privedu kraju svoje studije. Kao studenti imali su pravo na mnoge beneficije (smeštaj, hrana, popusti) koje bi im se uskratile momenta kad bi diplomirali. Tako, umesto da završe na ulici mnogi mladi produžavaju svoj studentski staž dok se ne snađu.\nTime se fakulteti, u nedostatku pravih, pretvaraju u specifični oblik socijalnih ustanova koje imaju mnogo širu društvenu funkciju od originalno predviđene. Naravno, vlasti ovo tolerišu pokušavajući da ublaže socijalne tenzije - no time se ne rešava osnovni problem. A to nisu ni "lenji" studenti niti besplatan državni sistem školovanja, već birokratija na vrhu koja se rukovodi sopstvenim interesima i nije u stanju da reši nagomilane političke i ekonomske probleme sa kojima se suočavamo.\nUkoliko se nastavi u ovom pravcu i ne pruži nikakav organizovani otpor politici sadašnje vlasti, lako se moze desiti da naša deca odrastu u društvu po karakteristikama sličnom onom od pre rata - kada je obrazovanje bila privilegija bogatih pojedinaca u društvu a ne opšte pravo. Studenti se odlučno i militantno moraju suprotstaviti svakom pokušaju uvođenja školarina, rezanja obrazovnog budžeta, smanjenja mesta za brucoše i sličnih pokušaja ukidanja prava koja su dobijena decenijskom borbom. Najavljena reforma školstva je svakako preko potrebna, ali studenti ne smeju sebi dozvoliti da budu uvučeni u nekritičku podršku ovom zakonu i potezima nove vlasti kao što su to učinile njihove organizacije. Reforma obrazovnog sistema sama po sebi, izolovano od ostatka društva, nije ni dovoljna ni moguća; moraju se promeniti materijalni uslovi - a to je moguće jedino podruštvljavanjem svih resursa i sredstava za proizvodnju, njihovim stavljanjem pod demokratsku kontrolu svih članova društva.


Novi ransomware za Android ne detektuje nijedan antivirus\nMobilni telefoni, 31.03.2017, 11:00 AM\nIstraživači Zscaler ThreatLabZ otkrili su novi ransomware za Android koji nijedan antivirus nije uspeo da detektuje.\nRansomware je otkriven u popularnoj aplikaciji ruske društvene mreže nazvanoj "OK". Legitimna aplikacija koja je dostupna u Googleovoj Play prodavnici i koja je preuzeta između 50 i 100 miliona puta, savršeno je "čista" i ne sadrži nikakav maliciozni kod. Maliciozna verzija ove aplikacije pronađena je u nezvaničnim prodavnicama aplikacija.\nKada se aplikacija instalira, malver četiri sata ostaje miran, pa korisnici mogu da koriste uređaje kao što to inače rade. Čak će i instalirana aplikacija raditi na način na koji se to očekuje.\nČetiri sata kasnije, aplikacija traži od korisnika administratorska prava, koja joj omogućavaju da promeni lozinku za otključavanje ekrana, nadgleda pokušaje otključavanja ekrana, zaključava ekran i podešava istek lozinke za zaključavanje ekrana.\nOvaj zahtev korisnicima može delovati sumnjivo, pa se može desiti da ga ne odobre.\nAli čak i da se to desi, isti zahtev će se ubrzo ponovo pojaviti, sprečavajući korisnika da uradi bilo šta drugo, uključujući i deinstaliranje aplikacije. Ako korisnik odobri zahtev i da aplikaciji administratorske moći, na ekranu se pojavljuje poruka o otkupnini. Aplikacija traži 500 rubalja, što je oko 9000 dolara.\nIstraživači su analizirali aplikaciju kako bi saznali da li malver šalje podatke korisnika serveru. Uprkos tvrdnjama ransomwarea, oni nisu primetili curenje ličnih podataka. Ono što su ustanovili je da ransomware nije u stanju da otključa inficirani telefon.\nTo znači da čak i da žrtva plati otkupninu, to neće zaustaviti ransomware, niti će žrtva moći da pristupi telefonu. Malver nema funkcionalnost koja bi potvrdila da je korisnik platio otkupninu, tako da on nastavlja da radi uprkos tome.\nIstraživači upozoravaju da bi ovaj malver lako mogao da se nađe u aplikacijama na Google Play, zbog toga što ga antivirusi ne mogu detektovati jer je prva četiri sata posle instalacije malver u stanju mirovanja.\nPlaćanje dakle ne pomaže ako dođe do infekcije. Umesto toga, treba pokrenuti uređaj u Safe Modeu, što isključuje third-party aplikacije. Zatim treba ukinuti administratorske privilegije malicioznoj aplikaciji, deinstalirati je i restartovati uređaj.\nNajbolji način prevencije ovakvih infekcija je izbegavanje nepoznatih izvora aplikacija, zbog čega u podešavanjima bezbednosti uređaja treba potražiti opciju koja omogućava instalaciju aplikacija iz nepoznatih izvora.


Datum objave: 30.05.2019 15:08 | Autor: Ministarstvo zdravlja\nInstitut za javno zdravlje Crne Gore u saradnji sa Ministarstvom zdravlja, Kliničkim centrom Crne Gore i Domom zdravlja Podgorica obilježava 31. maj Međunarodni dan kontrole duvana.\nTim povodom u šoping centru Delta City 31. maja 2019. godine od 12 do 15 h biće postavljeni štandovi na kojima će biti razmjena cigareta za jabuke: Zamijeni cigaretu za jabuku- zamijeni bolest za zdravlje.\nPored navedenog takođe će se mjeriti krvni pritisak i nivo šećera u krvi, dijeliti zdravstveno-vaspitni materijal, pružati savjeti u vezi sa prevencijom bolesti pušenja i njenih komplikacija, kao i savjeti u vezi adekvatnog tretmana.\nMedijima će se obratiti dr Miro Knežević, generalni direktor Direktorata za javno zdravlje i programsku zdravstvenu zaštitu, prof. Dr Agima Ljaljević, direktorica Centra za promociju zdravlja u Institutu i Nacionalna koordinatorka za kontrolu duvana i dr Jelena Bojović, pulmolog iz KCCG.


Vesti online / Vesti / Srbija / "Incko da prestane da preti Srpskoj"\n"Incko da prestane da preti Srpskoj"\n"Valentin Incko treba da prestane da preti Republici Srpskoj", izjavio je potpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović.\nUpozorenje visokom predstavniku za BiH: Nebojša Stefanović\n- Njegov posao je da obezbdi stabilnost BiH, a ne da svojim izjavama i činjenjem doprinosi nestabilnosti i porastu tenzija - rekao je Stefanović.\nVisoki predstavnik za BiH Valentin Incko je u intervjuu za "Politiku" ocenio da bi održavanje referenduma imalo ozbiljne posledice na BiH i region, navodeći da bi to doprinelo destabilizaciji BiH.\nSRBIJA "Haliloviću, varaš se ako misliš da će Srbija da gleda kako ubijate Srbe!"\nEX YU Incko napada, Rusi brane Srpsku\nEX YU "Referendum u Srpskoj je Dodikova proba za otcepljenje"\nSubota 03.09.2016. 10:20\nUsraše se srpski neprijatelji od mog komentara , obrisaše ga za 5 sekundi, Ha ha - pa da ponovim: Prvo, vest da je Sbija protiv referenduma u Republici Srpskoj je namerno loše interpretirana - jer je zvaničan stav: "Srbija nije ni za, ni protiv referenduma". Drugo, ovo je dobra politička odluka, jer se sada stiču uslovi da Srbija vrši pritisak i na ovog Incka i na BIH i druge ako pokušaju silom da dejstvuju na Republiku Srpsku. Da je zvaničan stav Srbije bio samo:" Mi podržavamo referendum" - to bi dalo prednost srpskim neprijateljima da Srbiju i R.Srpsku stave "u isti koš" i da se krene u početku silom na R.Srpsku i sankcijama protiv Srbije i na kraju Nato interveniše i napada i Srbiju i R.Srpsku. Dakle, hebaćemo vam svima majku !!!


Dodik: “Inzkovi preci su krivi što je Srba malo, jer su ih u dva navrata pobili” – Haber.ba\nDodik: “Inzkovi preci su krivi što je Srba malo, jer su ih u dva navrata pobili”\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je danas na Kozari da historijske činjenice koje se mogu vidjeti na spomen-obilježjima govore o stradanju srpskog naroda, te pozvao Srbe da se odupru podjelama, jer su jedan narod ma gdje živjeli.\nOn je podsjetio da je srpski narod stradao u ratovima u prošlom vijeku i da je NDH pokušala da uništi Srbe, te napomenuo da je u ustaškim logorima ubijen ogroman broj srpske djece, prenosi “Srna”.\n“Stradalništvo je dio mog odrastanja, jer su i moji preci stradali u Jasenovcu”, rekao je Dodik i dodao da je ponosan na Srbe koji su uspjeli da se izbore za slobodu.\n“Narod Kozare je bio zapostavljen u Titovom režimu, uradićemo ovdje da Banjaluka i Prijedor budu povezani auto-putem”, rekao je Dodik i najavio dalja povezivanja putnom infrastrukturom jer to, kako je istakao, ovaj narod zaslužuje.\n“Nismo mi otišli u Austriju i Njemačku da nas pobiju, oni su došli ovdje”, rekao je Dodik i ponovio da RS neće primiti migrante na šta je dobio podršku okupljenog naroda.\nObilježavanju 77 godina od Bitke na Kozari su prisustvovali ministri u Vladi RS, delegacija Narodne skupštine i drugi visoki zvaničnici RS, predstavnici diplomatskog kora, gradonačelnici i načelnici opština sa područja Potkozarja, kao i veliki broj organizacija, udruženja i poštovalaca tekovina NOR-a iz zemlje i inostranstva.\nTeme:Drugi svjetski rat, godišnjica, izdvojeno, Kozara, Milorad Dodik, Srbi, stradanje, Valentin Inzko


BEZ TV PRENOSA IZ DANSKE: Spartak juri -2 protiv Brondbija | GradSubotica\nBEZ TV PRENOSA IZ DANSKE: Spartak juri -2 protiv Brondbija\nPred fudbalerima Spartaka danas je najteži ispit od starta kvalifikacija za Ligu Evrope. Subotičani moraju da nadoknade rezultatski minus iz prethodne utakmice protiv danskog Brondbija od dva gola ukoliko žele da prirede još jedno iznenađenje fudbalskoj javnosti u Srbiji.\n– U prvoj utakmici smo upoznali našeg protivnika, njegove vrline i mane. Znamo kako će Brondbi da igra, a mi moramo da menjamo taktiku jer ekipa iz Kopenhagena ima rezultatsku prednost. Ne možemo igrati na kontru, već ćemo pokušati presingom da dođemo do šansi i da ih realizujemo brzo – zaključio je Nikola Perić.\n16. 08. 2018. u 16:31\nhttp://www.t1x2.net/prenosi-uzivo.html – Probajte preko ovog sajta , kliknite na „Prenosi 2“ pa listajte , Brondby vs Spartak Subotica koja počinje u 20:00h. Trebalo bi da bude link sa danske televizije , kad već naši nisu obezbedili.\n16. 08. 2018. u 20:30\nhvala za link,spartak igra odlicno,hrabro,bolji je, doduse ima igraca vise,ali za sada deluje izuzetno dobro.


Printskrin vesti prenesene na francuskom sajtu Direct Matin\nPrešli su se i Belgijanci...\n... a i Švajcarci\nDačić sa regionalnom direktorkom Unicefa Afshan Kan\nTači BESAN napustio intervju posle jednog pitanja\n(UŽIVO) MEDVEDEV U SKUPŠTINI SRBIJE "Ovde sam bio i pre 10 godina, a odnosi Srbije i Rusije nisu se promenili"\nPremijer Rusije Dmitrij Medvedev stigao je danas u jednodnevnu posetu Srbiji.\nSPREMNI DAROVI ZA MEDVEDEVA Vučić pripremio specijalan poklon za ruskog premijera\nDolazak predsednika vlade Rusije Dmitrija Medvedeva u Beograd je veoma važan za Srbiju, čak i kada bi se vezivala samo za proslavu 75. godišnjice oslobođenja Beograda.\nSaša Radulović ponovo je danas izabran za predsednika pokreta Dosta je bilo na skupštini pokreta u Beogradu.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa Suzanom Šic, izaslanicom za jugoistočnu Evropu, Tursku i zemlje EFTA u Ministarstvu spoljnih poslova Savezne Republike Nemačke.\nRužić: Izvesna evropska budućnost za ceo region\nZa zemlje regiona evropska budućnost je izvesna. To je vezivno tkivo koje doprinosi jačanju bilateralnih veza i saradnje, kao i prevazilaženju teške prošlosti za sve nas, kaže ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić.\nDolazak Medvedeva rešava problem izvoza voća i povrća\nJedan od sporazuma koji će se potpisati tokom posete ruskog premijera Dmitrija Medvedeva je i fitosanitarni, kojim će se dosadašnji nesporazumi vezani za izvoz voća i povrća u ovu zemlju biti prevaziđeni. Njima će se jasno definisati uslovi pod kojima će to Srbija u budućnosti moći da radi.\nRuska NVO najavila pomoć Srbima na Kosovu i Metohiji\nDirektor vladine Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić i rukovodilac regionalnog predstavništva za Balkan NVO "Ruska humanitarni misija", Branimir Nešić, potpisali su danas u Beogradu Memorandum o saradnji na realizaciji humanitarnih i dobrotvornih programa.\nRUŽIĆ PONOVO PROVOCIRA Pogledajte kako je funkcioner SPS doživeo predstavu o VUČIĆU\nPotpredsednik socijalista Branko Ružić vratio se starim navikama. On je sinoć na svom fejsbuk i tviter profilu nahvalio predstavu "Danas nam je divno dno" Mićka Ljubičića, u kojoj se ismejava premijer Aleksandar Vučić.\nStevanović i Rjazancev: Prostor za bolju privrednu saradnju\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović i zamenik ministra industrije i trgovine Ruske Federacije Oleg Nikolajevičm Rjazancev saglasili su se danas da postoji prostor za bolju privrednu saradnju dve zemlje.\nMinistarka Đukić Dejanović u Ujedinjenim nacijama\nMinistarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku i predsednica Međuresorneradne grupe za sprovođenje Agende UN o održivom razvoju do 2030. godine Slavica Đukić Dejanović, prisustvuje 52. zasedanju Komisije za populaciju i razvoj koje se održava od 1. do 5. aprila u Ujedinjenim nacijama u Njujorku.


Bregu: Na Zapadnom Balkanu treba preokrenuti odliv mozgova u priliv mozgova - Dijalog.net\nNaslovna Politika Bregu: Na Zapadnom Balkanu treba preokrenuti odliv mozgova u priliv mozgova\nBukurešt, 29. maj 2019. – Mladima u regionu Zapadnog Balkana najveći problem predstavlja nezaposlenost, zaključak je panela “Omladina u EU/Perspektiva EU za omladinu” (You(th) in EU/EU Perspective For You(th)).\nPanel je održan u okviru konferencije “Kako bolje odgovoriti na evropska očekivanja mlade generacije na Zapadnom Balkanu” koja se održava u Bukureštu.\n“Region ima potencijal da se pomeri od starog ka novom obrazovnom sistemu. Treba preokrenuti odliv mozgova (brain drain) u priliv mozgova (brain gain)“, rekla je Bregu.\n“Ovde govorimo o budućim građanima EU i važno je pripremiti ih da budu članovi EU“, navela je Autenberger.\nNa panelu su učestvovali i Đuro Blanuša, generalni sekretar Regionalne kancelarije za saradnju mladih, i direktor ministarstva spoljnih poslova Norveške Hakon Blankenborg koji je izrazio podršku svoje zemlje evrointegracijama regiona, prenosi Euractiv.\nPrethodno Antonijević: Ako se zaista želi ući u Evropsku uniju, ne postoji niti jedan razlog da usvojeni zakoni ne budu poštovani\nSledeće Najavljena javna rasprava povodom uspostavljanja dečijeg ombudsmana u Srbiji\nTop Tags Evropska komisija ljudska prava istraživanje Evropska unija mladi vladavina prava Civilno društvo Društvo konkurs OCD Vlada Republike Srbije lokalna samouprava Srbija i Evropska unija mediji evropske integracije


Pismo podrške Paradi ponosa - Stevan Filipović - Peščanik\nMislim da ogroman broj građana i građanki koji su automatski ”protiv” Parade zapravo znaju veoma malo ili gotovo ništa o tome kako izgleda život pripadnika LGBT zajednice u ovoj zemlji. Svi stanovnici Srbije dele iste probleme, žrtve su iste disfunkcionalne države, ali ne žive svi u skrivanju – sa svakodnevnim strahom od batina ili odbacivanja samo zbog činjenice da su malo drugačiji.\nParada ponosa je politički protest koji ima za cilj da pokaže da lezbejke, gejevi, biseksualci i transseksualci nisu preteći, vanzemaljski oblik života, koji će da vas pojede, seksualno napastvuje ili konvertuje, već su u pitanju vaša deca, braća i sestre, komšije i koleginice, osobe koje poznajete i volite. Parada je jedna od retkih šansi da se problemi ove zajednice dovedu u fokus javnosti, i da se o njima RAZGOVARA. Da se objasne svi problemi sa kojima se susreće svaka LGBT osoba, od škole do penzije, da se objasni da nije u pitanju izbor, da se pruži šansa nezanemarljivom broju naših sugrađana da se ne stide onoga što jesu.\nŽelim da živim u Srbiji u kojoj većina shvata da jeste normalno biti LGBT, a nije normalno biti kriminalac, ubica, fašista, nasilnik, biti neobrazovan, ne prati zube, tući ženu i mrzeti sve što ne razumeš – i zbog toga dajem podršku održavanju Parade ponosa.\nParada Ponosa, 20.09.2011.


26 Jan 2020 - b92 - TE u poslednjem talasu zagađenja nisu učestvovale\nMinistar energetike Aleksandar Antić izjavio za TV Prva da su na prvom sastanku Radne grupe Vlade za sistemsko rešavanje zagađenja vazduha definisane prve mere. Prema njegovim rečima, trenutno energetske kompanije najviše investiraju u zaštitu životne sredine i da je negde oko 500 miliona evra ukupan iznos projekata. Antić je rekao za TV Prva da su nakon prvog sastanka Radne grupe Vlade za sistemsko rešavanje zagadjenja vazduha definisane prve mere i da je u planu da se na nekoj narednoj sednici Vlade usvoji Nacionalni plan za smanjenje zagađenja.\nRekao je i da će se intezivirati prelazak toplana na biomasu i podsetio da je pre nekoliko meseci potpisan ugovor za prelazak na biomasu toplana u Priboju i Malom Zvorniku. "Sada je u planu Nova Varoš, Prijepolje, Novi Pazar i Majdanpek", rekao je Antić.\n"Elektro filtere smo rešili, nema paškastog zagadjenja, nema čestica, radimo na odsumporavanju. Uradili smo ga na Kostolcu, radimo na TENT-U A, a upravo smo završili finansiraje za TENT B", rekao je Antić.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Još 3 miliona eura za rekonstrukciju pruge\nEU DODIJELILA 26. 06. 2019. 12:29 >> 12:32 0\nJoš 3 miliona eura za rekonstrukciju pruge\nDodatna sredstva odobrena su na dvadesetom sastanku Upravnog odobra Zapadnobalkanskog investicionog okvira, koji je održan u Berlinu, u organizaciji Evropske komisije i Federalnog ministarstva finansija Njemačke.\nDelegaciju Crne Gore na sastanku predvodila je zamjenica glavnog pregovarača - nacionalna IPA koordinatorka Ivana Glišević Đurović.\nKako je saopšteno, projektom u iznosu od 3 miliona eura biće finansirana priprema glavnih projekata za rekonstrukciju dionice željezničke pruge Golubovci-Bar, kao dijela željezničke linije Bar-Vrbnica koja je dio Glavne saobraćajne mreže EU.\n"Projektovanje će obuhvatiti sve elemente infrastrukture neophodne za efikasnije odvijanje saobraćaja i ispunjavanje standarda sigurnosti u skladu s pravilima utvrđenim na nivou EU", navodi se u saopštenju.\nEvropska unija je po prvi put podržala Crnu Goru u pripremi projektne dokumentacije za unapređenje infrastruktrure u digitalnom sektoru iznosom od 600.000 eura.\n"Ova sredstva će biti utrošena na pripremu studije izvodljivosti, analize troškova i koristi, idejnog rješenja i tehničke dokumentacije za izgradnju infrastrukture neophodne za bolju pokrivenost internetom ruralnih i djelova Crne Gore koji trenutno nijesu u potpunosti pokriveni internetom", kazali su iz Kancelarije za evropske integracije.\nTakođe, na sastanku su razmotrena i pitanja vezana za finansiranje infrastrukturnih projekata u regionu Zapadnog Balkana tokom naredne finansijske perspektive EU 2021-2027, uz potvrdu spremnosti EU da finansijski podrži države regiona u sprovođenju najvažnijih projekata i tokom ovog perioda.\nKako se navodi u saopštenju, predstavivši odobrene projekte, zamjenica glavnog pregovarača - nacionalna IPA koordinatorka Ivana Glišević Đurović je potvrdila posvećenost Vlade nastavku saradnje sa Evropskom unijom i državama regiona u kontekstu Zapadnobalkanskog investicionog okvira, kao ključnog fonda za podršku projektima u okviru Berlinskog procesa.\n"Kroz nastavak finansijske podrške za pripremu projekata kojima gradimo novu infrastrukturu, Evropska unija na najbolji način potvrđuje evropsku perspektivu Crne Gore i regiona. Ulaganjem u oblasti saobraćajne, a posebno digitalne infrastrukture, Crna Gora dokazuje da prati i ulaže u nove tehnologije, sve u cilju intenziviranja ekonomskog rasta i razvoja društva u cjelini", naglasila je Glišević Đurović.\nCrna Gora - EU Pruga Beobrad-Bar


Brezina voda | Zdrava hrana - Zdrava Hrana\nU severnim zemljama kao što su Rusija, Skandinavija i baltičke zemlje, brezina voda se koristi stotinama godina kao tonik, dodatak ishrani i u medicinske svrhe. Istorijski podaci nas obaveštavaju da su je posebno pili mornari iz severnih zemalja, da izbegnu skorbut.\nBrezina voda je dobar izvor više važnih nutrijenata, posebno vitamina i minerala. Veoma je niskokalorična (3 dl, odnosno 1,5 čaša sadrži samo 9 kalorija). Obiluje magnezijumom i manganom, a sadrži i nešto malo kalcijuma i cinka.\nIstraživanja su takođe utvrdila da brezina voda sadrži kalijum, fosfor, folnu kiselinu, vitamina C i bakar. Pored toga, brezina voda je izuzetno bogata polifenolnim antikosidansima koji pomažu da se ublaži oksidativni stres u organizmu.\nSamo 1,5 čaša brezine vode sadrže 130% preporučenog dnevnog unosa mangana. Istraživanja su pokazala da kombinacija mangana, kalcijuma, cinka i bakra (koji se svi sadrže u brezinoj vodi) može da pomogne da se smanji gubitak koštane mase kod starijih žena. Pored toga, mangan pomaže sintezu bitnog antioksidansa u organizmu, koji se naziva superoksid-dismutaza, koji štiti ćelije od oksidativnog oštećenja i može da smanji rizik od nekoliko hroničnih bolesti.\nOsim toga, mangan pomaže varenje proteina, ugljenih hidrata i holesterola i doprinosi regulaciji šećera u krvi.\nIako se to razlikuje od vrste do vrste, u celini gledano brezina voda obiluje polifenolnim antioksidansima koji štite ćelije od oštećenja slobodnim radikalima. Jedno istraživanje je takođe identifikovalo postojanje supstance betulina u brezinoj vodi. Betulin se u organizmu pretvara u betulinsku kiselinu, koja ima antioksidansna, antiinflamatorna i antikancerogena svojstva.\nZahvaljujući tome što pomaže da se iz organizma eliminišu materije koje jetra mora da obradi, kao što su alkohol, pesticidi, zasićene masnoće i drugi, brezina voda olakšava rad jetre. Istraživanje objavljeno u časopisu Poljskog botaničkog društva konstatovalo je da se brezin sok može smatrati korisnim dijetetskim suplementom koji potpomaže funkciju jetre.\nNeka istraživanja su takođe ukazala da brezina voda poseduje određena antiinflamatorna svojstva, tako da može da doprinese ublaženju upalnih procesa u zglobovima. Osim toga, ima određena diuretička svojstva i pomaže da se eliminiše višak urinske kiseline iz organizma, na taj način može da pomogne da se spreči nagomilavanje kristala urinske kiseline u zglobovima i oko njih i tako ublažava upale i tegobe izazvane ovim uzrokom (tzv. giht).\nBrezina voda sadrži ksilitol, a to je prirodni šećer koji neutrališe određeni tip bakterija koje izazivaju kvarenje zuba. U članku „Zaslađivač koji sprečava karijes”, koji je objavilo Kanadsko zubarsko društvo, konstatuje se da redovna upotreba ksilitola menja sastav bakterija u ustima, smanjuje njihov broj, a time i nivo kiseline koje one stvaraju i koja nagriza zubnu gleđ.\nBrezina voda je takođe postala popularan sastojak losiona i drugih kozmetičkih preparata, zbog svojih hidrirajućih i antioksidansnih svojstava.\nU celini gledano, smatra se da je u umeranim količinama brezina voda potpuno bezbedna za konzumiranje. Oprezni treba da budu samo oni koji su alergični na polen breze. Isto tako, zbog visokog sadržaja mangana, previše brezine vode (više od 1,5 čaša dnevno) može dovesti do preteranog unosa mangana što može izazvati zdravstvene probleme.\nOrgansku brezinu vodu iz ekološki čistih predela Srbije po veoma povoljnoj ceni možete naruciti onlajn na ovom linku


Sandra Cvetković - Biografija autora RFE - Radio Slobodna Evropa\nDopisnica biroa Radija Slobodna Evropa u Prištini.\nAutor: Sandra Cvetković\nGimnazijalka aktivizmom i poezijom ruši predrasude\nMila Mihajlović (16) sa centralnog Kosova kroz aktivizam ukazuje na društvene probleme i pokušava da se izbori za bolji položaj žena. Ova gimnazijalka piše i poeziju koju, kako kaže, koristi kao pomoćno sredstvo za bolju multietničku saradnju na Kosovu i izgradnju mira.\nNa pijaci u Kamenici na Kosovu razlika nema\nPijaca u Kamenici, na oko 60 kilometara od Prištine, je mesto gde se dve decenije okupljaju Srbi i Albanci. Jedni dolaze da pazare domaće proizvode, drugi da od njih zarade, dok je petak pijačni dan u Kamenici za Đorđa i Nadu Đorđević dan za druženje i "razbibrigu".\nRuski simbol 'Z' na sve strane u Severnoj Mitrovici\nU Severnoj Mitrovici su zabeleženi slučajevi iscrtavanja slova 'Z' na fasadama objekata. U Rusiji se, pak, ova oznaka koristi kao simbol vojne invazije na Ukrajinu.\nPremijer Kosova Aljbin (Albin) Kurti još od 2019. godine najavljivao je dijalog s kosovskim Srbima, uz ocenu da je taj dijalog mnogo važniji od onog koji se vodi sa Srbijom u Briselu, međutim do njega još uvek nije došlo.\nSve ‘pretnje’ Srpske liste o izlasku iz kosovskih institucija\nKurti je na konferenciji za novinare 23. marta, nakon sednice Vlade, rekao da srpski izbori na Kosovu nisu zabranjeni već da nije postignut dogovor o njihovom održavanju između strana.\nKurti u Parlamentu Kosova brani politiku ublažavanja krize\nOpozicione stranke na Kosovu optužuju Vladu na čelu sa premijerom Aljbinom (Albin) Kurtijem da kasno reaguje u sprečavanju krize oko poskupljenja osnovnih životnih namirnica i naftnih derivata.\n'Srpska lista' na distanci od proruskih protesta i podrške Ukrajini\nSrpska lista, vodeća partija kosovskih Srba, nije iznela jasan stav oko ukrajinsko-ruske krize, niti je eksplicitno rekla da li osuđuje vojnu invaziju Rusije na Ukrajinu, da li podržava teritorijalni integritet Ukrajine, ni da li podržava sankcije koje je Kosovo uvelo zvaničnoj Moskvi.\nBez obzira što je sedmu godinu "pravosudna rešena" stvar, pitanje imovine manastira Visoki Dečani, udaljenog stotinak kilometara zapadno od Prištine, nije okončano.\nRegulatorni ured za energetiku na Kosovu je odobrio nove tarife, prema kojima će svi koji na mesečnom nivou potroše više od 800 kilovata plaćati uvećane račune za struju. Za one koji ne troše više od 800 kilovata, cena električne energije se ne menja


Ukinuti viskog predstavnika - pročitajte sve zaključke parlamenta Srpske - FILTER\nUkinuti viskog predstavnika – pročitajte sve zaključke parlamenta Srpske\n– Brojni visoki predstavnici su bezobzirno urušavali vladavinu prava, kršeći međunarodno i domaće pravo, ignorišući usko definisana ograničenja mandata dodijeljenog visokom predstavniku Aneksom 10 – dodaje se u prvom zaključku.\n– Visoki predstavnik je vršio vansudska kažnjavanja stotina građana BiH, poništavao odluke sudova, uključujući odluke Ustavnog suda BiH, te donio naredbu kojom se zabranjuju bilo kakva postupanja u vezi sa osporavanjima odluka visokog predstavnika. Visoki predstavnik na drastičan način zanemaruje interese i prava konstitutivnih naroda, dajući neprihvatljive kvalifikacije i uvrede na račun čitavog srpskog naroda – ističe se u drugom zaključku.\n– Imajući u vidu značajna kršenja Aneksa 10 od strane visokih predstavnika nastala samovlasnim proširenjem ovlašćenja jasno određenih u Aneksu 10, kao i dugotrajnu praksu zanemarivanja vladavine prava i Ustava BiH od strane visokog predstavnika, Republika Srpska ne pristaje na prihvatanje nezakonitih diktata visokog predstavnika – naglašava se u trećem predloženom zaključku.\n– S tim u vezi, Narodna skupština Republike Srpske smatra da su dosadašnja nominovanja, izbor i potvrđivanje visokog predstavnika suprotna Aneksu 10, nedovoljno transparentni, jer nije uvažavana neophodnost konsultacija i pribavljanja saglasnosti strana, kako je predviđeno Aneksom 10. Ovo predstavlja dovoljan osnov za odbacivanje bilo kog imenovanja visokog predstavnika bez procedure predviđene Aneksom 10 – dodaje se u tom zaključku.\n– Narodna skupština Republike Srpske zadužuje Vladu Republike Srpske da formira međunarodni pravni tim sa ciljem podnošenja tužbi protiv visokih predstavnika koji su, kršeći Dejtonski sporazum i njegov Aneks 10, kršili međunarodno pravo zloupotrebljavajući svoj mandat – navodi se u petom zaključku.\n– Nakon 25 godina mira u BiH, krajnje je vrijeme da Kancelarija visokog predstavnika bude zatvorena i da odgovornost za budućnost i funkcionisanje BiH postane isključivo pravo i nadležnost naroda u BiH i njihovih političkih predstavnika, bez stranog uplitanja ili druge vrste ugrožavanja demokratskih procesa i mehanizama propisanih Ustavom BiH – dodaje se u tom predloženom zaključku.\n– To potvrđuje i činjenica da je od prvobitnih 60.000 vojnika misije IFOR, koje je mijenjala ime u SFOR, već godinama u BiH samo ograničeni kontingent evropske misije EUFOR sa 600 vojnika – pojašnjava se u tom predloženom zaključku.\nU devetom zaključku navodi se da Narodna skupština Republike Srpske smatra da je konačno došlo vrijeme da BiH sa svoja dva entiteta i tri konstitutivna naroda, preuzme odgovornost za vlastiti razvoj u skladu sa Dejtonskim sporazumom i međunarodnim pravom koje je integralni dio pravnog sistema BiH.\n– Ako to ne bude na dnevnom redu u skorije vrijeme, treba pokrenuti razgovore o mirnom razlazu, u skladu sa Poveljom UN koja garantuje svakom narodu pravo na samopredjeljenje i Međunarodnim paktom o građanskim i političkim pravima i Paktom o privrednim, socijalnim i kulturnim pravima, koji su prema Aneksu jedan na Aneks četiri, sastavni dio Ustava BiH – ističe se u tom zaključku.\n– Da bi postigli svoje ciljeve, svi narodi mogu slobodno da raspolažu svojim bogatstvima i svojim prirodnim izvorima, bez štete po obaveze koje proističu iz međunarodne privredne saradnje, zasnovane na principu uzajamnog interesa i međunarodnog prava. Jedan narod ne može ni u kom slučaju da bude lišen svojih vlastitih sredstava za život. Države članice ovog pakta, uključujući tu i one države koje su odgovorne za upravljanje nesamostalnim teritorijama i teritorijama pod starateljstvom, dužne su da pomažu ostvarenje prava naroda na samoopredjeljenje i da poštuju ovo pravo shodno odredbama Povelje UN – navedeno je u citatu.\n– Sve to mora biti urađeno u skladu sa slovom Ustava BiH i Ustava Republike Srpske – dodaje se u tom zaključku.\nSjednici su prisustvovali predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović, premijer Radovan Višković, ministri u Vladi i predstavnici Republike Srpske u zajedničkim institucijama.\nTags: Narodna skupština Republike Srpske\nPrethodna Manastir Hilandar dodijelio stipendiju Biljani Čekić\nSledeća Ambasador Berjan preuzeo nagradu za promo video Turističke organizacije Republike Srpske


Barikade na glavnom mostu preko Ibra u Mitrovici, oktobar 2011\nKFOR je u petak saopštio da Srbima na severu nije dat nikakav ultimatum kao ni rok za otklanjanje barikada.\nMeđutim, Frenk Martin, portparol KFOR-a, izjavio je za naš radio da je važno da se sloboda kretanja ponovo uspostavi, što je jako bitno i za kretanje snaga KFOR-a.\n“Još uvek se nadamo da ćemo uspeti da pronađemo rešenje tokom predstojećih dana, ali nismo dali nikakve konačne rokove niti ultimatume”, kazao je on.\nNa pitanje kakve se mere mogu poduzeti u slučaju da Srbi odbiju da otklone barikade, Martin je kazao da akcije KFOR-a zavise od zahteva EULEX-a. Portparol EULEX-a Nicholas Hawton kaže da je pozicija EULEX-a još nepromenjena, te da su sve opcije i dalje otvorene.\nPriština spremna za nastavak dijaloga\n“Pozivamo sve ljude koji su postavili barikade da ih sklone, što je u korist cele zajednice. Zvog barikada najviše ispašta lokalno stanovništvo. Prelazi 1 i 31 su otvoreni, ali putevi su još uvek blokirani. A što se budućnosti tiče, ne bih želeo da spekulišem. Sve opcije još uvek ostaju otvorene”, kaže Hawton.\nBlokada puteva traje već nedeljama, a iz međunarodnih organizacija kažu da još tragaju za rešenjem koje bi zadovoljilo sve strane. U međuvremenu, Srbi se pored magistranih puteva koje su blokirali koriste alternativnim putevima.\nMoguć sukob sa Kforom\nJedan od lidera Srba sa severa Krstimir Pantić izjavio je da je KFOR-u rečeno da je stav srpskog naroda na severu nepromenjen i da će ponašanje građana zavisiti od ponašanja EULEX-a i KFOR-a, i vlasti u Prištini.\nOn navodi da će barikade biti uklonjene onog čaša kada se pripadnici kosovske carine povuku sa prelaza.\nVojnici Kfora kod Jarinja, septembar 2011\n“Mi jesmo za razgovor, jesmo za dogovor, jesmo za kompromis, ali nećemo nikada popoustiti pod ucenama i pritiscima, bez obzira da li oni dolaze od strane kosovskih Albanaca, međunarodne zajednice ili vlade u Beogradu”, navodi Pantić.\nU slučaju da KFOR odluči da ukloni barikade, Pantić navodi da to može dovesti do sukoba KFOR-a sa građanima.\n“Ukoliko situacija izmakne kontroli, mi smo veoma jasno preneli predstavnicima KFOR-a da mi nećemo biti u mogućnosti da kontrolišemo situaciju, i da ne možemo da preuzmemo odgovornost za ono što se može dešavati”, kaže Pantić.\nOn dodaje da su lideri Srba na severu takođe jasno rekli i Borislavu Stefanoviću da ne prihvataju nikakav predlog koji je u vezi priznanja carinskog pečata Kosova i prisustva kosovske carine i policije, čak i da su sa njima carinici Republike Srbije.\nDok situacija na severu ostaje nepromenjena, evropski zvaničnici čine napore da dve strane ponovo sednu za stol i nastave sa dijalogom koji je prekinut.\nPriština se izjasnila da je spremna da razgovara o tehničkim pitanjima, dok je Beograd stava da se ne može razgovarati o tehničkim pitanjima dok je na severu “goruća situacija”.


ISTORIJSKI PAD PROIZVODNJE U NEMAČKOJ Indeks očekivanja proizvodne aktivnosti pao na minus 51,4 poena\nNemački industrijalci očekuju istorijski pad proizvodnje, pokazuju rezultati ankete minhenskog instituta IFO.\nIndeks očekivanja proizvodne aktivnosti za naredna tri meseca, koji izračnava IFO, pao je na minus 51,4 poena u aprilu sa nivoa od minus 21,4 poena u martu, navodi se u saopštenju Instituta dostavljenom Tanjugu.\nTo je najniža vrednost ovog pokazatelja od ponovnog ujedinjenja Nemačke. U jeku globalne finansijske krize, u decembru 2008, ovaj indeks je iznosio minus 42,9 bodova.\n"Pad očekivanja u proizvodnji postaje sve dublji. Jedino proizvođači farmaceutskih proizvoda osečaju optimizam u pogledu budućnosti. Njihov indeks je porastao sa minus 19,4 boda na plus 13,8 poena u aprilu", kaže Klaus Vohlrabe, šef za istraživanja u IFO institutu.\nKod proizvođača proizvoda od gume i plastike indeks je pao sa minus 33 poena u martu na minus 55 bodova u aprilu, a u automobilskoj industriji je potonuo sa minus 36 poena na minus 44 boda. Indeks hemijske industrije se survao, takođe, sa minus 11 poena u martu na minus 42 poena u aprilu.\nPesimizam je porastao i među nemačkim proizvođačima hrane, gde je zabeležen pad indeksa sa plus tri poena na minus 17 bodova. Izuzetno negativna očekivanja registrovana su u industriji proizvodnje koksa i naftnih derivata, gde je indeks pao sa minus 0,1 na minus 92 poena. Među proizvođačima bezalkoholnih pića indeks očekivane proizvodnje je potonuo u aprilu na minus 77 poena u odnosu na nivo iz marta od plus pet bodova.\nJoš turobnija su očekivanja u industriji kože, proizvoda od kože i obuće, gde se indeks u aprilu stropoštao na minus 98 poena sa minus 86 poena u martu.\nProizvođači nameštaja, odeće, proizvoda od stakla i električne opreme takođe su izuzetno pesimistični u pogledu svojih očekivanja proizvodnih aktivnosti u bliskoj budućnosti.\n"INDUSTRIJA MALO USPORAVA" Nemci smanjili proizvodne planove