Izvoz u EU i CE znak za bezbedan proizvod - AgroSmart\nDa bi postali uspešni izvoznici, proizvodjači bi trebalo da razrade i slede dugoročnu strategiju za inostrano tržište. Za razvoj dugotrajnih poslovnih odnosa sa stranim uvoznicima potrebno je održavati opredeljenost za njih kao poslovnih partnera čak i u periodima slabljenja njihovog tržišta. Ovakav pristup omogućava kompaniji da izgradi odnose sa kupcima koji su neophodni za uspeh u izvozu. ,,Povremeni,, pristup izvozu znatno može da doprinese neuspehu kompanije na inostranom tržištu, a proizvodjačima da donese reputaciju nepouzdanih partnera.\nPre ulaska na inostrano tržište, kompanija mora da razmotri vlastite kratkoročne i dugoročne ciljeve, raspoložive resurse, nivo neophodne medjunarodne poslovne ekspertize…. Odluku za izlazak na strano tržište nije jednostavno doneti. Proizvodjači moraju da imaju fleksibilnost i želju da proizvodne linije prilagode novim specifikacijama (zahtevima).Sledeći dijagram toka prikazuje glavne aktivnosti u vezi sa izvozom i izvoznim marketingom:\nGlavne aktivnosti vezane za izvoz:\nKORAK II 1. Kratkoročni i dugoročni ciljevi\n3. Resursi 4. Proizvodnja\n6. Znanje i izvozni marketing\nKORAK III 1. Vladine i državne agencije\n2. Naše ambasade u inostranstvu\n3. Privredna komora\n5. Banke 6. Agencije za pomorsko osiguranje\n7. Lucke kapetanije\n8. Strane ambasade i strana privredna predstavništva\nUspostavljanje kontakata i prikupljanje najnovijih informacija o tržištu\nKORAK IV 1. Domaća statistika o izvozu\n2. Inostrana statistika o izvozu\n3. Najnovije stanje i trendovi na tržištu 4. Uvozne barijere\n5. Ostali faktori (politički, ekonomski, kulturni, geografski….)\nIzvršiti analizu tržišta\nKORAK V 1. Potencijali (trendovi potražnje)\n2. Identifikacija proizvoda\n3. Standardi i specifikacije – trendovi\n4. Jezički zahtevi\n5. Kanali distribucije 6. Poslovni običaji\n7. Tarifne i netarifne barijere\n9. Zakonski aspekti (legislativa)\n10. Otpremni troškovi\nIzbor zemlje (tržišta)\nKORAK VI 1. Organizacija firme\n2. Odredjivanje proizvodnje\n3. Kontaktiranje stranih uvoznika 4. Planiranje poslovnih putovanja u izabranu stranu zemlju\nRazviti marketinški pristup\nKORAK VII 1. Razvoj proizvoda/modifikacija kao odgovor na promene u potražnji\n2. Uvažavanje potreba uvoznika i opredeljenosti za tržište 3. Periodične posete tržištu radi održavanja dobrih odnosa sa kupcima\n4. Unapredjenje marketinškog pristupa\nZa izlazak na strana tržišta proizvodjač mora angažovati dovoljno menadžerskih, ekonomskih i finansijskoh resursa Svaka kompanija mora da razmotri prednosti i nedostatke i planira profit, moguće gubitke i prisutne rizike, kako bi bila potvrdjena opredeljenost menadžmenta za izvoz.\nProizvodnja za strana tržišta može da ima i drugu stranu. Za dizajniranje proizvoda prema stranim standardima i specifikacijama neophodno je stručno osoblje u proizvodnji. Isto tako, za proizvodnju prema stranim specifikacijama mogu da budu neizbežne promene u proizvodnom procesu, pa proizvodni troškovi po jedinici proizvoda mogu biti viši kao rezultat tih promena (nove mašine, novo osoblje…)\nNajčešće greške koje kompanije mogu da naprave prilikom izlaska na strano tržište su:\nNeangažovanje kompetentnih savetnika za izvoz (nemogućnost razumevanja potreba tržišta),\nIzostanak planiranja medjunarodnog marketinga (nemogućnost fokusiranja na najbolji način za opsluživanje novih tržišta),\nNedovoljna opredeljenost najvišeg rukovodstva za prevazilaženje početnih poteškoća i finansijskih zahteva,\nNedovoljna pažnja pri odabiru agenata i distributera,\nZanemarivanje izvoza u situacijama zadovoljavajućeg plasmana na domaćem tržištu,\nNeravnopravan tretman domaćih i inostranih kupaca,\nNerazumevanje i nepoštovanje stranih kulturnih razlika u vezi sa poslovnim običajima i upotrebom proizvoda,\nNespremnost za modifikovanje proizvoda u cilju zadovoljavanja propisa ili kulturnih sklonosti u drugim zemljama,\nNerazumevanje angažovanja neke izvozne kompanije ili drugog posrednika za marketing koji dobro poznaje strane distributivne kanale,\nNerazumevanje licenciranja ili aranžmana zajedničkog ulaganja (joint-venture).\nZahtevi koje bi izvoznici trebalo da zadovolje prikazani su na sledećem dijagramu toka:\nZAKONSKI ZAHTEVI (Obavezni)\n1. Suštinski zahtevi direktiva ,,Novog pristupa,,\nKorištenje harmonizovanih evropskih standarda\nEvropsko tehničko odobrenje\n2. Zakon o opštoj bezbednosti proizvoda:\nObaveza plasiranja na tržište samo bezbednih proizvoda\nOdgovornost proizvodjača za proizvod\nZAHTEVI MARKETINGA (Dobrovoljni)\n1. Socijalni zahtevi marketinga:\nMedjunarodni socijalni zahtevi (Konvencije ILO (MOR)\nMedjunarodni sistem socijalnog upravljanja SA 8000\n2. Zahtevi marketinga po pitanju zaštite životne sredine:\nMedjunarodni sistem upravljanja zaštitom životne sredine (Serija standarda ISO 14000 EMS)\n3. Zahtevi marketinga vezani za kvalitet:\nSistem upravljanja kvalitetom u skladu sa ISO 9001:2008\nZAHTEVI VEZANI ZA ZAŠTITU ZDRAVLJA I BEZBEDNOSTI NA RADU\nEkonomski (finansijski) aspekti\nZakonski aspekti (89/391/EC)\nZAHTEVI VEZANI ZA EKOLOŠKU PROIZVODNJU\nSnimanje emisije organski isparljivih jedinjenja\nOpcije čistije proizvodnje\nOsnovni principi funkcionisanja unutrašnjeg tržišta evropske unije (EU)\nUnutrašnje tržište EU definisano je članom 7.a Sporazuma o osnivanju EU kao područje bez unutrašnjih granica na kojem je osiguran slobodan protok roba, ljudi, usluga i kapatila. Slobodan protok roba, ljudi, usluga i kapatila predstavljaju 4 (četiri) osnovne slobode unutrašnjeg tržišta EU.\nUnutrašnje tržište EU je područje čija je površina oko 4,5 miliona kilometera kvadratnih sa oko 460 miliona stanovnika (čitaj potrošača). Jedna od osnovnih privilegija unutrašnjeg tržišta EU – slobodan protok roba omogućava potrošačima znatno veću ponudu na tržištu i istovremeno potstiče konkurentnost.\nOsnovni mehanizmi za dejstvovanje slobodnog protoka roba oslanjaju se na sprečavanje:\n– nastanka novih barijera u trgovini,\n– uzajamno priznavanje i\n– tehničku harmonizaciju,\nŠta mogu da budu tehničke barijere u trgovini:\nTehničke barijere u trgovini uglavnom proizilaze zbog različitih:\n– zahteva za proizvod,\n– procedura ocenjivanja usaglašenosti u različitim zemljama.\nZašto su tehničke barijere uspostavljene u trgovini:\nDa bi zaštitili zdravlje i bezbednost ljudi i životnu sredinu, nacionalni zakonodavci su utvrdili zahteve za proizvod koji su se primenjivali u njihovim zemljama.\nRezultati procedura ocenjivanja usaglašenosti (izveštaji o ispitivanju, sertifikati o usaglašenosti …) nisu se prihvatali u drugim zemljama. Na ovaj način isti proizvod je morao da se ispituje i sertifikuje odvojeno u svakoj zemlji gde se plasirao na tržište.\nKako se tehničke barijere u trgovini mogu eliminisati:\n– Putem harmonizacije zahteva za proizvod,\n– Putem uzajamnog priznavanja rezultata ocenjivanja usaglašenosti.\nŠematski prikaz zakonskih akata EU izgleda ovako:\nŠematski prikaz zakonskih akata EU\nUredbe su direktno primelnljive u svim zemljama članicama EU i ne zahtevaju posebne mere za implementaciju na nacionalnom nivou. Ovi zakonski akti omogucavaju institucijama EU najveći uticaj na pravni sistem zemalja članica. Smatraju se sredstvima za unifikaciju zakona pošto su u celini obavezujuće u svim državama članicama.\nDirektive se smatraju sredstvima za harmonizaciju zakona država članica (eliminišu kontradikcije medju nacionalnim zakonima). Nisu direktno primenljive i zahtevaju donošenje mera za implementaciju na nacionalnom nivou. Obavezujuće su u pogledu ciljeva koje treba da postignu i nadležnim telima ostavljaju odredjeni stepen slobode popitanju inkorporiranja ciljeva u okviru nacionalnog pravnog sistema.\nOdluke su obavezujuće u celini za one kojima su upućene. Mogu biti upućene jednoj ili svim članicama EU, privrednim subjektima i pojedincima.\nPreporuke i mišljenja:\nPreporuke i mišljenja su neobavezujući deklarativni instrumenti putem kojih institucije EU izražavaju svoje stavove državama članicama, a nekada i pojedincima.\nKoncepti starog, novog i globalnog pristupa\nDo 1985. godine politika EU po pitanju tehničkih barijera svodila se na to da se one radije uklone usaglašavanjem tehničkih specifikacija za proizvod nego uspostavljanjem nivoa performansi. Ovo je dovelo do uvodjenja posebnih instrumenata čiji je sadržaj bio, kako bi mogli da se ispune individualni zahtevi za svaku kategoriju proizvoda.\nOvaj sektorski pristup je bilo sve teže i teže razvijati, jer je isti obavezivao institucije (Komisiju, Parlament, Veće, Komitet za ekonomska i socijalna pitanja) da se uključe u tehnička pitanja koja su se progresivno umnožavala, a političke elemente koje je trebalo uzeti u obzir nije bilo lako identifikovati, tako da je dolazilo do beskrajnih tehničkih rasprava.\nProizvodi/grupe proizvoda obuhvaćeni direktivama Starog sektorskog pristupa u legislativi EU su bili:\nDirektive Starog sektorskog pristupa\nDirektive starog sektorskog pristupa su veoma često bile uskog područja primene, sadržale su detaljne obavezne standarde ili tehničke zahteve, tipsko odobrenje nacionalnih organa vlasti i često su bile predmet izmena zbog tehničkog progresa. Ovo je dovelo do porebe za usvajanjem nove regulatorne tehnike.\nNovi pristup je regulatorna strategija usvojena Rezolucijom veća u 1985. godini da bi se olakšao proces harmonizacije.\nOsnovni elementi Novog pristupa su:\nDefinisanje obaveznih suštinskih zahteva za osiguravanje visokog nivoa zaštite javnih interesa kao što su: zdravlje, bezbednost, zaštita potrošača i zaštita životne sredine,\nProizvodjači mogu da odaberu bilo koje tehničko rešenje koje zadovoljava suštinske zahteve, za proizvode usaglašene sa harmonizovanim standardima pretpostavlja se da zadovoljavaju odgovarajuće suštinske zahteve,\nDefinisanje odgovarajućih procedura ocenjivanja usaglašenosti koje izmedju ostalih stvari uzimaju u obzir tip rizika pridruženog proizvodu,\nUvodjenje CE označavanja kojim se deklariše da je proizvod usaglašen sa suštinskim zahtevima relevantnih direktiva i da je proizvod bio predmet procedura ocenjivanja usaglašenosti u skladu sa svim relevantnim direktivama,\nObaveze država da preuzmu sve neophodne mere za sprovodjenje uključujući i nadzor nad tržištem, da bi se osiguralo povlačenje neusaglašenih proizvoda sa tršišta.\nRezolucijom od 21. decembra 1989. godina o Globalnom pristupu sertifikaciji i ispitivanju Veće je postavilo cilj o obezbedjivanju unutar unutrašnjeg tržišta, homogenog, transparentnog i verodostojnog tehničkog okruženja u koje javni organi vlasti, privredni subjekti i korisnici mogu imati poverenje i koji na kraju vodi ka postojanju kvalitetnijih proizvoda na tržištu. Ovo poverenje se bazira na tehničkoj kompetentnosti dela proizvodjača, ispitnih laboratorija, tela odgovornih za audite (provere) kvaliteta, sertifikacionih i inspekcijskih tela, kao i na transparentnosti procedura za ocenjivanje usaglašenosti bilo da su procedure predmet propisa ili su dobrovoljne.\nOva rezolucija ustanovljava ključne principe politike EU koja se odnosi na ocenjivanje usaglašenosti:\nUvodi se modularni pristup koji ocenjivanje usaglašenosti deli u odredjeni broj operacija to jest modula. Moduli se razlikuju prema fazi razvoja proizvoda (dizajn, prototip, puna proizvodnja), tipu uključenog ocenjivanja (provera dokumentacije, ispitivanje tipa, osiguranje kvaliteta) i osobinama koje izvode ocenjivanju (proizvodjač ili treća strana),\nPromoviše se uspostavljanje sistema akreditacije i korištenja tehnika medjusobnih poredjenja,\nGeneralizuje se upotreba evropskih standarda za osiguranje kvaliteta i zahteva koji moraju da ispune tela koja rade na osiguranju kvaliteta,\nPotstiču se sporazumi o medjusobnom priznavanju rezultata ispitivanja i sertifikovanja u neregulisanoj oblasti,\nPromoviše se medjunarodna trgovina izmedju EU i trećih zemalja (programi tehničke pomoći i sporazumi o medjusobnom priznavanju).\nRazlike u direktivama Starog i Novog sektorskog pristupa\nSuštinski gledano, Novi i Globalni pristup su alati industrijske politike namenjeni uklanjanju tehničkih barijera u trgovini ka slobodnom protoku roba.\nDirektive Novog pristupa sa ce označavanjem\nDirektive Novog pristupa bez ce označavanja\nDirektive Novog pristupa bazirane na principima Novog i Globalnog pristupa\nOsnovni princip Novog pristupa sadrži se u ograničavanju legislativne intervencije na minimalan set zahteva. Ovi zahtevi se zovu ,,suštinski zahtevi,, i oni su od javnog interesa. Suštinski zahtevi su tako koncipirani da obezbede visok nivo zaštite.\nSuštinski zahtevi Novog principa\nSpecifikacije proizvoda su isključene iz suštinskih zahteva, ove specifikacije su ostavljene da odgovore tržišnim uslovima. Samo oni proizvodi koji zadovoljavaju suštinske zahteve mogu da se plasiraju na tržište i stave u upotrebu.\nSuštinski zahtevi Novog pristupa\nSuštinski zahtevi definišu rezultate koje treba da se postignu, ili rizike (opasnosti) sa kojima se treba nositi, ali ne specifikuju niti predvidjaju tehnička rešenja za postizanje rezultata. Fleksibilnost Novog pristupa dozvoljava da proizvodjači odaberu adekvatna tehnička rešenja i tehnologiju da bi zadovoljili suštinske zahteve. Na ovaj način, na primer, izbor materijala i dizajn proizvoda mogu da budu prilagodjeni tehničkom progresu.\nSuštinski zahtevi moraju da se primene kao funkcija opasnosti i/ili rizika neodvojivog od datog proizvoda. Prema tome, proizvodjač treba da sprovede analizu opasnosti i/ili rizika i utvrdi usaglašenost proizvoda sa suštinskim zahtevima. Ova analiza treba da se dokumentuje i uključi u tehničku dokumentaciju (tehnički dosije ili tehnički fajl).\nDirektive Novog pristupa ne sadrže informacije kako suštinski zahtevi mogu ili treba da budu zadovoljeni. Sa druge strane mehanizam dogovaranja o bezbednosti, dobroj praksi i diseminaciji rezultata nije potrebno otkrivati: ,,Standardizacija i standardi su već godinama medju nama,,. Standardizacija je već godinama priznata kao ključni elemenat u organizovanju ekonomskih relacija, otkako se koristi u industriji, s obzirom na komercijalne transakcije i kao referenca u javnim odnosima.\nStandardizacija takodje obezbedjuje osnovu za procedure sertifikacije čija je namera da proizvodi dobiju pristup tržištu pod najpovoljnijim uslovima, kako sa stanovišta proizvodjača tako i sa stanovišta korisnika proizvoda.\nHarmonizovani standardi su evropski standardi, koje su prihvatile evropske organizacije za standardizaciju, a koji su pripremljeni u skladu sa opštim smernicama koje su postavljene zajedničkim dogovorom Evropske komisije i evropskih organizacija za standardizaciju i u skladu sa ovlaštenjima koje je dala Komisija posle konsultacije sa zemljama članicama.\nVeoma je važno istaći da evropski standardi progresivno zamenjuju nacionalne standarde. Prema tome upotrebom evropskih standarda olakšava se slobodan protok roba i privredni rast. U direktivama novog pristupa navedeni su suštinski zahtevi. Harmonizovani standardi obezbedjuju detaljne specifikacije u vezi sa sa ciljevima s obzirom na praktično zadovoljavanje suštinskih zahteva. Jedan standard neminovno ne obuhvata sve suštinske zahteve jedne direktive. Može se desiti da je samo jedan ili su samo odabrani suštinski zahtevi adresirani ka harmoniziranim standardima. Primena harmoniziranih standarda je dobrovoljna.\nProizvodjač može uvek da odabere način koji ne prati harmonizovani standard. U ovom slučaju on mora po vlastitom izboru putem drugih sredstava koja su mu na raspolaganju (tehničke specifikacije osim odobrenih standarda) da dokaže da je njegov proizvod usaglašen sa suštinskim zahtevima. Medjutim korištenje drugih sredstava iziskuje mnogo više vremena i novaca.\nSvrha harmonizovanih standarda\nSvrha harmonizovanih standarda je da pomognu proizvodjačima da osiguraju pretpostavku o usaglašenosti sa suštinskim zahtevima koji su navedeni u direktivama. Preduzimanje harmonizovanih standarda obavlja se na uniforman način u svim državnim članicama EU.\nSve direktive Novog pristupa prati lista harmonizovanih standarda čije su reference objavljene u Službenom glasniku EU.\nU slučajevima kada je proizvod obuhvaćen sa nekoliko direktiva, primena harmonizovanih standarda može drastično da pojednostavi i i ubrza proceduru ocenjivanja usaglašenosti. Putem publikovanja referenci harmonizovanih standarda u Službenom glasniku EU, Evropska komisija potvrdjuje da harmonizovani standardi obezbedjuju adekvatna rešenja za usaglašenost sa odgovarajućim suštinskim uzahtevima formulisanim u datoj direktivi.\nPolitike ocenjivanja usaglašenosti:\nPolitika ocenjivanja usaglašenosti\nPolitika ocenjivanja usaglašenosti integrisana u Novi pristup prepoznaje da postoji nekoliko načina za demonstriranje usaglašenosti, ili direktno ka suštinskim zahtevima ili ka harmonizovanim standardima. EU zakonodavci utvrdjuju odgovarajuće procedure ocenjivanja usaglašenosti u skladu sa mogućim rizikom i prema tome sa zahtevanim nivoima zaštite i poverenja.\nProizvodi obuhvaćeni direktivama Novog pristupa pre plasmana na tržište moraju da se podvrgnu proceduri ocenjivanja usaglašenosti.\nOcenjivanje usaglašenosti obuhvata:\n• Fazu dizajna proizvoda,\n• Fazu proizvodnje,\n• Ili obe faze.\nOve procedure moraju da se poštuju da bi se postavila CE oznaka. U svim direktivama Novog pristupa dat je obim i sadržaj mogućih procedura ocenjivanja usaglašenosti. Procedure ocenjivanja usaglašenosti podeljene su u skup od 8 (osam) osnovnih modula i 8 (osam) varijanti. Neki od ovih modula zahtevaju intervenciju notifikovanog tela, a neki intervenciju prve strane – proizvodjača.\nDa bi se prilagodili pojedinačnim potrebama svakog proizvodjača mnoge direktive su fleksibilne s obzirom na ocenjivanje usaglašenosti – dozvoljavaju korištenje alternativnih operacija i modula.\nProizvodjač ima mogućnost izbora najprikladnije i najekonomičnije procedure ocenjivanja usaglašenosti izmedju mogućnosti prezentovanih u primenljivim direktivama s obzirom na rizike pridružene proizvodu.\nPojednostavljen dijagram toka procedura za ocenjivanje usaglašenosti izgleda ovako:\nDijagram toka procedura za ocenjivanje usaglašenosti\nMODUL A – Interna kontrola proizvodnje:\nObuhvata faze dizajna i proizvodnje i ovaj modul ne zahteva uključivanje notifikacionog tela. Proizvodjač sastavlja deklaraciju o usaglašenosti (samoocenjivanje).\nMODUL B – EC ispitivanje tipa:\nObuhvata fazu dizajna i mora da ga prati jedan od modula C, D, E i F koji obezbedjuje ocenjivanje usaglašenosti u fazi proizvodnje. Notifikovano telo izdaje sertifikat o EC ispitivanju tipa.\nMODUL C – Usaglašenost sa tipom:\nObuhvata fazu proizvodnje i prati modul B. Obezbedjuje usaglašenost sa tipom opisanim u EC sertifikatu o ispitivanju tipa izdatom u skladu sa modulom B. Ovaj modul ne zahteva intervenciju notifikacionog tela.\nMODUL D – Osiguranje kvaliteta proizvodnje:\nObuhvata fazu proizvodnje i prati modul B. Notifikovano telo je odgovorno za odobrenje i kontrolu sistema kvaliteta za proizvodnju, inspekciju finalnog proizvoda i ispitivanja organizovana od strane proizvodjača.\nMODUL E – Osiguranje kvaliteta proizvoda:\nObuhvata fazu prozvodnje i prati modul B. Notifikovano telo je odgovorno za odobrenje i kontrolu sistema kvaliteta za proizvod, inspekciju finalnog proizvoda i ispitivanja organizovana od strane proizvodjača.\nMODUL F – Verifikacija proizvoda:\nNotifikovano telo kontroliše usaglašenost sa tipom opisanim u EC sertifikatu o ispitivanju tipa izdatom u skladu sa modulom B, i izdaje sertifikat o usaglašenosti za proizvod.\nMODUL G – Pojedinačna verifikacija proizvoda:\nObuhvata faze dizajna i proizvodnje proizvoda. Notifikovano telo ispituje svaki pojedinačni proizvod za koji izdaje sertifikat o usaglašenosti.\nMODUL H – Potpuno osiguranje kvaliteta:\nObuhvata faze dizajna i proizvodnje proizvoda. Izvedeno je iz sistema menadžmenta kvalitetom ISO 9001 sa intervencijom notifikovanog tela zaduženog za odobrenje i kontrolu sistema kvaliteta za dizajn, proizvodnju, inspekciju finalnog proizvoda i ispitivanja organizovana od strane proizvodjača.\nDijagram toka procedura ocenjivanja usaglašenosti prema direktivi 88/378/EEC – Bezbednost igračaka izgleda ovako.\nDijagram toka procedura ocenjivanja usaglašenosti – Bezbednost igračaka\nProcedure ocenjivanja usaglašenosti propisane u direktivama sprovode notifikovana tela. Notifikovana tela mogu biti javna ili privatna tela, ali uvek moraju da budu treća strana. Država članica EU odredjuje notifikovana tela na svojoj teritoriji. Države članice mogu da odrede samo ona tela koja su tehnički kompetentna i moraju da osiguraju da tela kontinuirano održavaju svoju kompetentnost.\nNotifikacija je akt pomoću koga javni organi vlasti u državi članici informišu Komisiju i druge države članice da je odredjeno telo odgovorno za ocenjivanje usaglašenosti sa odredjenim direktivama novog pristupa.\nNotifikacija tela je bazirana na:\nNotifikovana tela mogu da ustupaju odredjene specifične tehničke zadatke drugim telima koje imaju dokazanu stručnost. Medjutim notifikovano telo ne može ni pod kakvim okolnostima da ustupi kooperantu sve svoje aktivnosti, jer notifikacija gubi smisao. Notifikovana tela ne mogu da podugovaraju aktivnosti ocenjivanja usaglašenosti, jer su to osnovni zadaci za koje su notifikovani. Ukoliko notifikovana tela ne ispunjavaju obaveze za koje su notifikovana, onda je država članica odgovorna za povlačenje notifikacije.\nLista notifikovanih tela objavljuje se u Službenom glasniku EU. Proizvodjač je taj koji bira notifikovano telo, ukoliko to zahteva procedura ocenjivanja usaglašenosti, s obzirom na cene, rokove i druge činjenice.\nTehnički dosije (tehnički fajl, tehnička dokumentacija)\nOd proizvodjača se uvek zahteva da sastavi tehničku dokumentaciju. Ova dokumentacija obezbedjuje informacije o fazama dizajna i proizvodnje proizvoda.\nSadržaj tehničke dokumentacije u pogledu proizvoda naveden je u direktivama novog pristupa.\nPrema direktivi o niskonaponskoj opremi 73/23/EEC tehnički dosije treba da sadrži:\nOpšti opis opreme (uputstva za upotrebu mogu se smtrati dovoljnim)\nListu korišćenih standarda,\nCrteže mehaničkih delova,\nElektrične šeme – blok dijagrame i dijagrame krugova,\nObjašnjenje električnih krugova,\nListu delova kritičnih sa aspekta bezbednosti i njihovih odobrenja (sertifikati, kopije stranica iz kataloga…),\nCrtež ili kopiju natpisne pločice,\nRezultate ispitivanja koje je obavio proizvodjač, eksterna laboratorija i drugi,\nEC deklaraciju o usaglašenosti.\nUkoliko direktivom nije specificirano drugačije, tehnička dokumentacija se čuva najmanje 10 godina nakon proizvodnje poslednjeg proizvoda. Tehnički dosije čuva proizvodjač ili njegov ovlašteni zastupnik u EU i na zahtev stavlja na raspolaganje organima za nadzor nad tržištem.\nDokumentacija mora biti na jeziku koje notifikovano telo razume, ukoliko je notifikovano telo uključeno u proceduru ocenjivanja usaglašenosti. Tehnička dokumentacija obično ima dva dela, opšti deo (podaci o proizvodjaču, opis proizvoda, spisak korištenih standarda, EC deklaraciju o usaglašenosti…) i deo sa poverljivim informacijama (postupci ispitivanja i rezultati analiza rizika i rešenja za eliminisanje opasnosti, sertifikati korištenih materijala, sertifikati notifikacionih tela, EC deklaracije o usaglašenosti za komponente….)\nDefinisati kvalitet nije tako jednostavno.\n1. Prema ISO standardima kvalitet je:\n– ,,Sveukupnost karakteristika nekog entiteta koje ga čine sposobnim da zadovolji tražene ili pretpostavljene potrebe,,\n2. Za ekonomske operatore kvalitet znači:\n– Veću dodatnu vrednost,\n– Veći profit.\n3. Za pojedinca kvalitet znači:\n– Više kontrole tokom rada,\n– Jasnije instrukcije,\n– Bolju komunikaciju,\n– Bolji moral,\n– Zadovoljstvo zaposlenog.\nPrema tome kvalitet ima mnogo značenja i implikacija, koja se kreću od kvaliteta proizvoda ili usluga (kroz njihov radni vek) do kvaliteta samih kompanija.\nNotifikovana tela i osiguranje kvaliteta\nOsiguranje kvaliteta je široko rasprostranjeno u Globalnom pristupu za ocenjivanje usaglašenosti. Tri od\nosam modula za ocenjivanje usaglašenosti tiču se standarda ISO 9001:2008. Većina direktiva koje zahtevaju intervencije notifikacionih tela uključuju modele osiguranja kvaliteta.\nDosadašnja iskustva govore da proizvodjači preferiraju ovaj način ocenjivanja usaglašenosti. Ključni zadatak notifikacionih tela putem procedura ocenjivanja usaglašenosti je da se osigura da proizvod zadovoljava suštinske zahteve, čak i u slučajevima kada specifični standardi za proizvode nisu na raspolaganju, nisuprimenljivi ili proizvodjač bira alternativni put koji vodi ka usaglašenosti. Na ovaj ističe se značaj zahtevane stručnosti tela koja ocenjuju usaglašenost.\nOvom konstatacijom opovrgava se stav da ocenjivač treba da poznaje samo problematiku navedenu u standardima za osiguranje kvaliteta.\nZahteve modula D, E i H najlakše je ispuniti ukoliko se poseduje sertifikat sistema menadžmenta kvalitetom u skladu sa standardom ISO 9001:2008 i zadovoljimo ostale zahteve.\nDirektivama se eksplicitno ne zahteva sertifikovan sistem menadžmenta kvalitetom ISO 9001:2008. Da bi se zadovoljili suštinski zahtevi direktiva proizvodjač mora da osigura da je sistem kvaliteta uveden i primenjen na način kojim se obezbedjuju potpuno zadovoljavanje suštinskih zahteva navedenih u relevantnim direktivama.\nMODUL D – Osiguranje kvaliteta proizvodnje: MODUL E – Osiguranje kvaliteta proizvoda: MODUL H – Potpuno osiguranje kvaliteta:\nObuhvata fazu proizvodnje i prati modul B. Notifikovano telo je odgovorno za odobrenje i kontrolu sistema kvaliteta za proizvodnju, inspekciju finalnog proizvoda i ispitivanja organizovana os strane proizvodjača. Obuhvata fazu prozvodnje i prati modul B. Notifikovano telo je odgovorno za odobrenje i kontrolu sistema kvaliteta za proizvod, inspekciju finalnog proizvoda i ispitivanja organizovana od strane proizvodjaca. Obuhvata faze dizajna i proizvodnje proizvoda. Izvedeno je iz sistema menadžmenta kvalitetom ISO 9001 sa intervencijom notifikovanog tela zaduženog za odobrenje i kontrolu sistema kvaliteta za dizajn, proizvodnju, inspekciju finalnog proizvoda i ispitivanja organizovana od strane proizvodjaca.\nVeza izmedju modula D, E I H sa Standardom ISO 9001:2008\nPrilikom uvodjenja i imlementacije sistema menadžmenta kvalitetom proizvodjač mora zbog direktiva novog pristupa uvek uzeti u obzir sledeće:\nCiljevi kvaliteta, planiranje kvaliteta, poslovnik o kvalitetu i nadzor nad dokumentacijom moraju da budu potpuno posvećeni dobijanju proizvoda usaglašenosg sa suštinskim zahtevima,\nSuštinski zahtevi koji se odnose na proizvod moraju da se utvrde i dokumentuju kao i harmonizovani standardi ili primenjena tehnička rešenja koja osiguravaju zadovoljavanje suštinskih zahteva,\nUtvrdjeni standardi ili druga tehnička rešenja moraju da se primene prilikom planiranja i proveravanja da li se izradjenim planovima osigurava zadovoljavanje suštinskih zahteva,\nMere koje organizacija preduzima za kontrolu proizvodnje moraju da osiguraju da je proizvod usaglašen sa sigurnosnim zahtevima,\nPri merenju i kontroli proizvodnih procesa i finalnih proizvoda organizacija mora da primenjuje metode koje se nalaze u standardima ili druge odgovarajuće metode kojima se osigurava zadovoljavanje suštinskih zahteva,\nDokumenta sistema kvaliteta kao što su izveštaji o ispitivanjima i kontrolama, sertifikati o kalibracijama i podaci o kvalifikacijama osoblja moraju biti takvi da obezbedjuju zadovoljavanje suštinskih zahteva.\nProizvodjač je odgovoran za uvodjenje i kontinuiran rad sistema kvaliteta, a notifikovano telo tokom ocene potvrdjivanja i kontinuiranog nadzora da to zaista i osigura. Direktivama se ne traži da se za sistem menadžmenta kvalitetom izda sertifikat ISO 9001:2008\nUpotrebiti sve tačke standarda ISO 9001:2008 osim tačke:\n– 7.3 – Projektovanje i razvoj Upotrebiti sve tačke standarda ISO 9001:2008 osim tačke:\n– 6.3 – Infrastruktura,\n– 6.4 – Radna sredina,\n– 7.3 – Projektovanje i razvoj,\n– 7.4 – Nabavka,\n– 7.5.1 – Upravljanje proizvodnjom i pružanjem usluge,\n– 7.5.2 – Validacija procesa proizvodnje i pružanja usluga Upotrebiti sve tačke standarda ISO 9001:2008\nOsnovni zadatak direktiva novog pristupa je da se osiguraju slobodan protok proizvoda usaglašenih sa suštinskim zahtevima nakon podvrgavanja poceduri ocenjivanja usaglašenosti kroz EEA – European Economic Area (Evropsko ekonomsko područje).\nCE označavanje je sintetičan način da se to fizički istakne na proizvodu za koji se pretpostavlja da je usaglašen sa odredbama relevantnih direktiva. EC deklaracija o usaglašenosti za odgovarajući proizvod izdata od strane i na odgovornost proizvodjača ili njegovog ovlaštenog zastupnika je takodje jedan od načina. Usaglašenost sa suštinskim zahtevima fizički se indukuje postavljanjem CE oznake na proizvod\nCe oznaka je administartivna oznaka (,,pasoš,,) i pokazuje da je proizvod usaglašen sa suštinskim zahtevima svih relevantnih direktiva i da bio podrvgnut procedurama ocenjivanja usaglašenosti u skladu sa relevantnim direktivama. CE oznaka je obavezna i mora da se postavi pre plasmana proizvoda na tržište EU.\nTo nije oznaka porekla, niti znak kvaliteta i referenca ka standardu. CE oznaka ne sme da se postavlja na proizvode koji nisu obuhvaćeni direktivama novog pristupa.\nPostavljanje CE oznake zahteva se zakonom, ne postavlja se iz konkurentskih razloga i moraju da je postave svi ekonomski operatori čiji su proizvodi obuhvaćeni pomenutim direktivama. Direktive novog pristupa zabranjuju postavljanje oynaka sličnih CE oznaci koje mogu dovesti u zabunu kupca sugerišući mu značenja slična značenju CE oznake. Obaveza država članica unutar EEA je da zabrane oznake s obzirom na grafiku i značenje koje bi mogle da izazovu konfuziju sa CE označavanjem.\nOznaka mora da se sastoji od inicijala ,,CE,, čiji je oblik opisan u Glavnoj direktivi za CE označavanje 93/465/EEC ili u primenljivoj direktivi.\nAko je CE oznaka smanjena ili uvećana, proporcije moraju da se poštuju. Tamo gde primenljiva direktiva ne nameće specifične dimenzije, CE oznaka mora da ima visinu od najmanje 5 mm.\nJe obavezna za proizvode koji su obuhvaćeni relevantnim direktivama novog pristupa,\nMora da je postavi proizvodjač ili ovlašteni predstavnik ili uvoznik,\nUsmerena je prema vlastima (nadzor nad tržištem),\nNije znak kvaliteta,\nMora da bude vidljiva, čitka i neizbrisiva,\nMora da bude postavljena na proizvod/natpisnu pličicu/pakovanje/prateće dokumente,\nMora da se postavi nakon sastavljanja EC deklaracije o usaglašenosti,\nNe može da se oblikuje sa oznakama kvaliteta,\nMože da sadrži broj notifikacionog tela (ukoliko je uključeno u kontrolu u fazi proizvodnje).\nCE oznaka mora da bude postavljena na sledeće proizvode:\nSve nove proizvode bez obzira da li su proizvedeni u državama članicama EU ili u trećim zemljama,\nSve korišćene proizvode, proizvode iz druge ruke uvezene iz trećih zemalja,\nSuštinski modifikovane proizvode obuhvaćene direktovama novog pristupa, tako da se mogu smatrati novim proizvodima.\nCE OZNAKA MORA DA SE POSTAVI CE OZNAKA NE SME DA SE POSTAVI\n– Kada je proizvod obuhvaćen sa jednom ili više direktiva Novog pristupa,\n– Kada je proizvod usaglašen sa odredbama primenljivih direktiva Novog pristupa,\n– Za proizvode kod kojih je procedura ocenjivanja usaglašenosti ,,samoocenjivanje,, CE oznaka se postavlja na proizvod bez intervencije ,,treće strane,,. Kada postoji intervencija ,,treće strane,, proizvodjač će takodje da postavi CE oznaku. Samo u slučajevima kada notifikaciono telo učestvuje u kontroli faze proizvodnje proizvodjač će da postavi CE oznaku i broj notifikacionog tela koje je bilo uključeno u proceduru ocenjivanja usaglašenosti. – Kada proizvod nije obuhvaćen direktivama Novog pristupa,- Kada proizvod nije usaglašen sa odredbama primenljivih direktiva Novog pristupa,\n– Ukoliko nadležni organi države članice EU i EEA utvrde da se CE oznaka pogrešno postavljena (to jest pogrešna procedura ocenjivanja usaglašenosti, problemi sa označavanjem i.t.d.) proizvodjač ili njegov ovlašćeni zastupnik biće obavezno prekršajno kažnjeni pod uslovima nametnutim od strane države članice.\nEC deklaracija o usaglašenosti\nEC deklaracija o usaglašenosti je dokumenat koji osigurava da proizvod zadovoljava suštinske zahteve svih primenljivih direktiva ili da je proizvod usaglašen sa tipom za koji je izdat sertifikat o EC ispitivanju tipa i zadovoljava suštinske zahteve svih primenljivih direktiva. U EC deklaraciji o usaglašenosti moraju da se specifikuju odrdjeni elementi od naziva i adrese proizvodjača do primenjenih tehničkih rešenja. Ovaj dokumenat se izdaje nakon kompletiranja relevantnih procedura ocenjivanja usaglašenosti i kao opšte pravilo prati proizvode sa CE oznakom.\nPre plasmana proizvoda na tržište, proizvodjač ili njegov ovlašćeni zastupnik u EEA imaju obavezu da sastave EC deklaraciju o usaglašenosti. Nije neophodno da potpisnik EC deklaracije o usaglašenosti bude domicilni stanovnik zemalja EEA. EC deklaracija o usaglašenosti treba da se čuva kod proizvodjača ili njegovog ovlašćenog zastupnika i mora da bude dostupna ovlašćenim organima na zahtev.\nPostoji jasna distinkcija izmedju:\nOcenjivanja usaglašenosti koje se odvija pre plasmana proizvoda na tržište, i\nNadzora nad tržištem koji se odvija posle plasmana proizvoda na tržište.\nOsnovni cilj direktiva Novog pristupa je da proizvodi koji slobodno cirkulišu na tržištu EEA imaju odgovarajući nivo bezbednosti. Da bi gore pomenute principe korektno implementirali neophodan je jedan elemenat, a to je nadzor nad tržištem. Smatrajući da slobodna konkurencija ne može da egzistira ukoliko nije fer, nadzor nad tržištem je u interesu ozbiljnih proizvodjača jer sprečava konkurenciju koja smanjuje cene zaobilazeći zadovoljavanje suštinskih zahteva. Prema tome, u državama članicama EU nadzor nad tržištem je u nadležnosti države ili njenih lokalnih organa vlasti.\nEvropska legislativa za proizvode može da ima probitačan efekat samo ako njeni gradjani imaju potreban nivo poverenja u njeno efektivno i korektno delovanje. Sistem sprovodjenja zakona mora da bude u stanju da svojim gradjanima pokaže da će neispunjavanje zahteva za bezbednost, zdravlje i zaštitu životne sredine biti otkriveno i sankcionisano korektivnim merama. Kontrola proizvoda na tržištu ili nadzor nad tržištem je nerazdvojivi deo sistema primene zakona u oblasti legislative proizvoda.\nPostoji pet oblasti na koje treba obratiti pažnju, jer su bitne za nadzor nad tržištem a to su:\nNadzor nad tržištem treba da ima zakonsku osnovu izraženu u nacionalnim zakonima i državnim propisima. Zakonska osnova treba da definiše, kako područje delovanja, tako i ovlašćenja organizacija za nadzor nad tržištem.\n• Organizacije (tela) za nadzor nad tržištem\nBez ovih organizacija nema efikasne zaštite proizvodjača i potrošača. Organizacije moraju da imaju zakonsko ovlaštenje, kapacitet, ,,know-how,, i sredstva za efikasnu implementaciju svojih aktivnosti za nadzor nad tržištem.\nNivo razumevanja novih propisa koji moraju da se poštuju u privrednoj javnosti je itekako značajno. Evropska legislativa za proizvode prvo je sprovedena u industriji.\n• Struktura za podršku – ispitne laboratorije, standardizacija i akreditacija\nOrganizacije (tela) za nadzor nad tržištem, kao i industrija, moraju da koriste usluge akreditovanih laboratorija i instituta za sertifikaciju, kao i nacionalne i medjunarodne standarde na koje legislativa upućuje.\n• Svest i zaštita potrošača\nJedan od centralnih ciljeva evropske legislative za proizvode je da se ponudi jedinstven nivo zaštite potrošača i zaposlenih u svim državama članicama. Potrošač mora da bude svestan svojih prava kao i puteva i sredstava za njihovo ostvarivanje. Reakcije potrošača na proizvode lošeg kvaliteta i proizvode sa greškom predstavlja veoma važan ulazni parametar za tela koja se bave nadzorom nad tržištem.\nPremda direktive Novog/Globalnog pristupa garantuju slobodan protok roba u Evropi, uvek postoji mogućnost da država članica povuče opasan proizvod sa tržišta. Bezbednosna klauzula je jedan od najinteresantnijih zakonskih aspekata direktiva Novog/Globalnog pristupa.\nUsaglašenost proizvoda sa direktivama Novog pristupa proveravaju:\nProizvodjači (pre plasmana proizvoda na tržište),\nCarinski službenici (pri ulasku proizvoda čije je poreklo van EU),\nTela za nadzor nad tržištem (posle plasmana proizvoda na tržištu EU),\nPravosudje (pri pojavi incidenata).\nCarinski službenici imaju pravo da zaustave plasman proizvoda iz trećih zemalja ako:\nOdredjene karakteristike proizvoda navode na ozbiljnu sumnju na postojanje trenutnog i ozbiljnog rizika po zdravlje i bezbednost. Ukoliko se ustanovi da je proizvod rizičan po zdravlje i bezbednost, carinski službenici markiraju prateća dokumenta sa ,,Opasan proizvod – nije dozvoljen plasman na tržište EEC, propis No. 339/93,,\nProizvod ne prati odredjena dokumentacija ili nije označen u skladu sa primenljivim propisima o bezbednosnim proizvodima.\nNacionalni organi vlasti su odgovorni za ispravnu implementaciju mehanizma nadzora nad tržištem. Oni ne mogu da vrše inspekciju pre plasmana na tržište ili druge operacije za vreme faza dizajna i proizvodnje proizvoda. Ovo naravno ne znači da oni ne mogu da imaju pristup proizvodnom procesu. U slučajevima istrage, organi nadzora nad tržištem imaju pravo pristupa proizvodnji i skladištenju, dobijanje informacija, uzimanje uzoraka i njihovo slanje na ispitivanje. U slučajevima da postoji bilo kakva sumnja oni kontaktiraju i proizvodjače i notifikovana tela.\nStruktura direktiva novog pristupa\nDirektive Novog pristupa se primenjuju na proizvode namenjene plasmanu i stavljanju u upotrebu na tržište EU prvi put. Primenjuju se na nove proizvode proizvedene u državama članicama kao i na nove, korišćene i polovne proizvode uvezene iz trećih zemalja.\nPojam proizvoda varira medju direktivama Novog pristupa i odgovornost proizvodjača je da utvrdi da li je njegov proizvod u okviru područja primene jedne ili više direktiva.\nProizvodi koji su pretrpeli važne izmene mogli bi da se smatraju novim proizvodima koji moraju da zadovoljavaju odredbe primenljivih direktiva prilikom plasmana i stavljanja u upotrebu na tržište EU. Ovo mora da se proceni od slučaja do slučaja. Proizvodi posebno dizajnirani za vojne i policijske svrhe eksplicitno su isključeni iz područja primene odredjenih direktiva Novog pristupa.\nPodručje primene definiše opseg proizvoda obuhvaćenih direktivom ili prirodu rizika koje direktiva treba da spreči.\nIstovremena primena više direktiva\nSuštinski zahtevi navedeni u direktivama Novog pristupa mogu da se preklapaju i dopunjavaju u zavisnosti od rizika povezanih sa predmetnim proizvodom. Tamo gde je isti proizvod ili rizik pokriven sa dve ili više direktiva, primena ostalih direktiva se može ponekad isključiti praćenjem analize rizika proizvoda.\nPlasiranje na tržište i stavljanje u upotrebu\nPlasiranje na tržište je početna akcija kojom se proizvod prvi put stavlja na rspolaganje tržištu Zajednice u smislu distribucije i upotrebe. Prilikom prvog plasmana i stavljanja u upotrebu na tržište Zajednice proizvod mora da bude usaglašen sa svim primenljivim direktivama Novog pristupa. Stavljanje u upotrebu dešava se prilikom prvog korišćenja u okviru Zajednice od strane krajnjeg korisnika. Države članice ne smeju da sprečavaju, ograničavaju, ograničavaju ili ometaju plasman proizvoda koji su usaglašeni sa odredbama direktiva Novog pristupa koje su na njih primenljive.\nSuštinski zahtevi su obavezni i obično su navedeni u Aneksima direktiva. Samo oni proizvodi koji zadovoljavaju suštinske zdravstvene i bezbednosne zahteve mogu da se plasiraju na tržište. Suštinski zahtevi ne specifikuju i ne predvidjaju tehnička rešenja kako to da se učini i ostavljaju proizvodjačima da odaberu načine na koji će zadovoljiti ove zahteve.\nSlobodan protok, pretpostavka o usaglašenosti, zaštitna klauzula\nDržave članice moraju da pretpostave da proizvodi koji nose CE oznaku zadovoljavaju sve odredbe primenljivih direktiva i ne mogu da na svojoj teritoriji da zabrane, ograniče ili ometaju plasman i stavljanje u upotrebu proizvoda koji nose CE oznaku, osim u slučajevima nepravilne primene odredbi koje se odnose na CE označavanje. One takodje moraju da preduzmu sve odgovarajuće mere da zabrane, ograniče plasman ili da povuku sa tržišta proizvode koji nose CE oznaku, ako isti ugrožavaju zdravlje i bezbednost pojedinaca ili drugi javni interes.\nOdgovornost aktera na tržištu\nProizvodjač ima isključivu i krajnju odgovornost za usaglašenost proizvoda sa primenljivim direktivama. On je odgovoran za dizajniranje i proizvodnju proizvoda u skladu sa suštinskim zahtevima i sprovodjenje ocenjivanja usaglašenosti u skladu sa procedurama navedenim u direktivama. Da bi mogao da preuzme odgovornost za proizvod proizvodjač mora da razume i dizajn i proizvodnju proizvoda. Proizvodjač može da koristi gotove proizvode, gotove delove ili komponente, ili može deo svojih poslova da poveri podugovaraču. Medjutim on mora da zadrži potpunu kontrolu i da preuzme odgovornost za proizvod.\nImenuje se isključivo od strane proizvodjača, pa se stoga može smatrati odgovornim od strane nadležnih tela Države članice EU umesto proizvodjača u pogledu kasnijih obaveza utvrdjenih po predmetnim direktivama Novog pristupa. Ovlašćeni zastupnik u smislu direktiva Novog pristupa mora da ima sedište unutar EU, a proizvodjač je odgovoran za akcije koje je sproveo ovlašćeni zastupnik u njegovo ime.\nUkoliko proizvodjač nema sedište u EU i nema ovlašćenog zastupnika u EZ, onda uvoznik mora da obezbedi neophodne informacije koje se odnose na proizvod nadležnom telu za badzor nad tržištem. Prema direktivama Novog pristupa uvoznik je bilo koje pravno ili fizičko lice koje proizvode iz trećih zemalja plasira na tržište EU.\nTreba da poseduje osnovno znanje o primenljivim zakonskim zahtevima koji proizvodi moraju da nose CE oznaku , koje informacije (npr. Deklaracija o usaglašenosti) moraju da prate proizvod, koji su jezički zahtevi za uputstva za korisnike ili druga prateća dokumenta, i šta je jasan pokazatelj da proizvod nije usaglašen. Distributer treba da informiše nadležna tela za nadzor nad tržištem o neusaglašenim proizvodima i rizicima pridruženim proizvodu.\nMontažer i sastavljač proizvoda\nTreba preduzeti neophodne mere kako bi se osiguralo da je proizvod još uvel u skladu sa suštinskim zahtevima u trenutku prve upotrebe u EU. Ovo se odnosi na proizvode gde predmetna direktiva obuhvata stavljanje u upotrebu i gde bi ovakve manipulacije mogle da utiču na usaglašenost proizvoda sa suštinskim zahtevima.\nDirektive Novog pristupa ne uspostavljaju obaveze za korisnike.\nDirektiva o opštoj bezbednosti proizvoda (2001/95/EC)\nOva direktiva reguliše bezbednost svih potrošačkih proizvodančija bezbednost nije regulisana odredjenom vertikalnom direktivom ili propisom ili čija je bezbednost delimično regulisana istim. Prema ovoj direktivi proizvodjač je obavezan da na tržište plasira samo bezbedan proizvod. Proizvod se smatra bezbednim ukoliko je usaglašen sa dobrovoljnim nacionalnim standardima kojima su preuzeti evropski dobrovoljni standardi, čije su reference objavljene u Službenom glasniku EU. Direktiva za opštu bezbednost proizvoda pokriva nove, korišćene i proizvode vraćene u dobro stanje namenjene potrošačima ili za koje se očekuje da budu korišćeni od strane potrošača, nabavljeni tokom komercijalnih aktivnosti.\nS obzirom na napred iznešeno proizvodi u okviru delokruga nekoliko direktiva novog pristupa smatraju se potrošačkim proizvodima (na primer: igračke, plovila za rekreaciju, rashladni uredjaji i do odredjene granice električna oprema, gasni aparati i lična zaštitna oprema).\nDirektiva o odgovornosti za proizvod sa greškom (85/374/EEC)\nOsim Novog/Globalnog pristupa postoji i drugi koncept koji je potrebno poznavati:\nDirektiva o odgovornosti za proizvod sa greškom (85/374/EEC) uvek se primenjuje. Direktiva o odgovornosti za proizvod sa greškom i direktive Novog pristupa su komplementarni elementi u osiguravanju adekvatnog nivoa zaštite. Direktive Novog pristupa daju suštinske zahteve koji moraju da se zadovolje pre plasmana proizvoda na tržište, dok direktiva o odgovornosti za proizvod sa greškom uredjuje neslaganja kada se pokaže da je proizvod sa greškom. Ovo je jedna od najvažnijih direktiva koje je izdala Evropska Unija.\nOvom direktivom uspostavljeni su propisi za štete nastale proizvodima sa greškom proizvedenim ili uvezenim u EU. Odgovornost za proizvod mora da spreči plasman proizvoda koji nisu bezbedni na tržište EU.\nDirektna odgovornost se proširuje na:\nUvoznika proizvoda u EU\nOsobe koje predstavljaju sebe kao proizvodjača plasirajući proizvode na tržište pod svojim imenom,\nOne koji isporučuju proizvod kada se proizvodjači ili uvoznici ne mogu identifikovati.\nOdgovornosti za plaćanje materijalnih šteta uzrokovanih proizvodima sa greškom leži na proizvodjaču. Odgovornost za proizvod je odgovornost za štetu pojedincima ili imovini uzrokovanu proizvodima sa greškom.\nDirektiva o odgovornosti za proizvod sa greškom (85/374/EEC) 85/374/EEC bazirana je na principu odgovornosti bez pokazivanja greške proizvodjača proizvoda. Prema tome, proizvodjač neće biti oslobodjen direktne odgovornosti čak i ako pokaže da je poštovao svoje dužnosti. Usaglašenost sa standardom samo je pokazatelj preduzimanja mera o tome šta zakonski može da se očekuje u datoj situaciji i u vremenu kada je standard izdat. Na sličan način intervencija notifikacionog tela za vreme odgovarajuće procedure ocenjivanja usaglašenosti je veoma važan element za garantovanje da proizvod zadovoljava suštinske zahteve. Prema tome direktna odgovornost proizvodjača nije nikako redukovana. Proizvodjač je odgovoran za kvalitet svojih proizvoda i postojanje sertifikovanog sistema kvaliteta će smanjiti rizike za proizvodjače.\nOdgovornost za proizvod obuhvata sva pokretna dobra, električnu energiju, sirovine i komponente finalnih proizvoda. Odgovornost za proizvod je odgovornost bazirana na riziku, ona ne zavisi od toga da li će ili neće goniti proizvodjača za štetu koju je proizvod prouzrokovao. Da bi se ojačala pozicija privatnih potrošača i profesionalnih korisnika proizvodjač mora, za razliku od ostalih tipova odgovornosti koje obezbedjuje za dokaze krivice, da pokaže da njegov proizvod zadovoljava zahteve standarda za zdravlje i bezbednost koji se zahtevaju zakonom.\nIz delokruga direktive isključene su keo zgrade i imovina, registrovana roba kao avioni i plovni objekti, kao i primarni poljoprivredni proizvodi (pre transformisanja) i usluge.\nProizvodjač po automatizmu nije odgovoran za štete prouzrokovane njegovim proizvodom. Oštećena strana mora da podigne tužbu za dobijanje kompenzacije. Veoma važna činjenica je da oštećena strana mora da dokaže vezu izmedju greške na proizvodu i štete. Sa druge strane proizvodjač mora da dokaže da greška na njegovom proizvodu nije dovela do predmetne štete.\nDeset godina posle prestanka plasmana proizvoda na tržište proizvodjač prestaje da bude odgovoran za proizvod. Ovaj period se može produžiti.\nProizvodjač ne mora da plati štetu ukoliko dokaže da:\nOn nije plasirao proizvod na tržište EU (proizvod je ukraden pre nego što je deklarisan kao bezbedan),\nProizvod nije bio sa greškom kada je plasiran na tržište EU (na primer da je greška nastala nakon plasmana proizvoda na tržište, namernom akcijom korisnika kao ispuštanjem, grubim rukovanjem i.t.d.),\nProizvod nije bio namenjen plasmanu na tržište EU (na primer paralelan uvoz iz trećih zemalja proizvoda neobeleženih CE oznakom).\nCE oznaka na proizvodu ne štiti proizvodjače odgovornosti za proizvod, ali ukoliko je CE oznaka postavljena na osnovu pažljivog procesa razmatranja aspekata bezbednosti, to će značajno redukovati šansu za pozivanjem na direktivu o odgovornosti za proizvod sa greškom.\nNacionalni organi vlasti\nTreba da osiguraju da nacionalna akreditaciona struktura funkcioniše ispravno i uzmu učešće u mreži evropske akreditacije. Takodje su odgovorni za proces notifikacije oslanjajući se na intervencije akreditacionog tela i odredjivanje tela za ocenjivanje usaglašenosti – notifikacionih tela na osnovu sektorskih zahteva direktiva.\nOdgovarajuće ispitne laboratorije, inspekcije i sertifikaciona tela su notifikovana za izvodjenje različitih procedura ocenjivanja usaglašenosti koje su navedene u različitim direktivama. Tela su notifikovana za izvodjenje ocenjivanja u vezi sa suštinskim zahtevima direktiva. Sprovodeći ocenjivanja tela mogu da koriste harmonizovane standarde koji prevode suštinske zahteve u zehničke specifikacije proizvoda. Tela moraju da održavaju visok nivo kvaliteta, profesionalizma i neutralnosti.\nTela za standardizaciju\nEvropska tela za standardizaciju CEN (Evropski komitet za standardizaciju), CENELEC (Evropski komitet za standardizaciju u elektrotehnici) i ETSI (Evropski komitet za standardizaciju iz sfere telekomunikacija) sastavljaju relevantne evropske standarde. Harmonizovani standardi odgovaraju delokrugu i potrebama suštinskih zahteva na osnovu mandata evropske komisije.\nOrgani nadzora nad tržištem\nNacionalni organi su zaduženi da proizvodi na tržištu zadovoljavaju odredbe direktiva. Ovo se vrši putem sistema nadzora nad tržištem. Složenost i ozbiljnost ovog sistema treba da je ekvivalentna složenosti i ozbiljnosti procesa ocenjivanja usaglašenosti. Postojanje sistema nadzora nad tržištem je neophodno da bi se omogućilo da države preuzmu svoje odgovornosti vezane za zaštitnu klauzulu direktiva.\nProizvodjači, uvoznici i drugi ekonomski operatori\nProizvodjači, uvoznici ili osobe zadužene za plasman proizvoda na tržište EU su odgovorni da osiguraju da su njihovi proizvodi usaglašeni sa zahtevima svih direktiva koje se odnose na njihove proizvode. Oni ostaju odgovorni za proizvod bez obzira na primenjenu proceduru ocenjivanja usaglašenosti i bez obzira na korišćeno telo za ocenjivanje usaglašenosti. Proizvodjač postavlja CE znak na svoj proizvod i pod vlastitom odgovornošću demonstrira činjenicu da je odgovoran za proizvod i da je osigurao usaglašenost sa relevantnom legislativom.\nEvropska kuća kvaliteta\nDa bi istaklo svoj potencijal, jedinstvenom tržištu je potrebno homogeno, transparentno i verodostojno tehničko okruženje u koje će javni organi vlasti, privredni subjekti i korisnici/potrošači imati poverenje. Ovo poverenje mora da se bazira na na tehničkoj kompetentnosti delova komponenata koje možemo zvati ,,Evropska kuća kvaliteta,,.\nEvropska kuća kvaliteta je sastavljena od institucionalnih stubova:\nIspitivanja i sertifikacije,\nUpravljačkog stuba Upravljanja kvalitetom,\nOvi stubovi istovremeno predtsvljaju i infrastrukturu za ocenjivanje usaglašenosti.\nInfrastruktura za ocenjivanje usaglašenosti\n1. Standardizacioni stub\nStandardi su tehničke specifikacije koje osiguravaju kompatibilnost izmedju proizvoda i usluga, odgovarajuće nivoe njihove bezbednosti, kvaliteta i dejstva i ispitne metode potrebne za uspostavljanje usaglašenosti sa ovim specifikacijama. Standardi su zbog toga instrument za ekonomsku i industrijsku integraciju i tehnička osnova za podršku legislativi. Standardizacija može da funkcioniše na medjunarodnom, regionalnom i nacionalno nivou.\nPostoje više evropskih organizacija za standardizaciju koje se spominju u direktivi 98/34/EC\nCEN (Evropski komitet za standardizaciju),\nCENELEC (Evropski komitet za standardizaciju u elektrotehnici),\nETSI (Evropski komitet za standardizaciju iz sfere telekomunikacija).\nProces evropske standardizacije vrši se po sledećim principima:\nOtvorenost i transparentnost – svi zainteresovani uzimaju učešće u poslu,\nKoncenzus – standardi se razvijaju na osnovu dobrovoljnog dogovora izmedju zainteresovanih strana,\nNacionalna obaveza – zvanično usvajanje evropskih standarda se odlučuje većinom glasova svih nacionalnih članova i obavezujuće je za svakog od njih,\nTehnička koherentnost na evropskom i nacionalnom nivou – standardi formiraju kolekciju koja osigurava njihov vlastiti kontinuitet za dobrobit korisnika na evropskom i nacionalnom nivou kroz obaveznu nacionalnu implementaciju evropskih standarda i povlačenje konfliktnih nacionalnih standarda.\n2. Stub ispitivanja, sertifikacije i inspekcije\nSertifikacija je procedura kojom treća strana daje pisano uverenje da je proizvod, proces ili usluga u skladu sa specifičnim zahtevima.\nIspitivanje uključuje odredjivanje jedne ili više karakteristika datog proizvoda, procesa ili usluge prema specifikovanoj proceduri.\nInspekcija znači ocenjivanje usaglašenosti pomoću opservacija i prosudjivanjem.\nU ovom kontekstu veoma je važno napraviti razliku izmedju prve, druge i treće strane.\n3. Metrološki stub\nMerenje ima veliki uticaj na svakodnevni život gradjana i ima važnu ulogu u područjima kao što su istraživanje i razvoj, proizvodnja, poljoprivreda, medicina i trgovina. Tačna i pouzdana merenja bilo da su fizička, hemijska ili biološka su zbog toga suštinska za funkcionisanje modernog društva. Ključnu ulogu u tom sistemu igra centralna institucija – to jest nacionali metrološki institut. Ovakve institucije su u svim zemljama EU zadužene za razvoj nekoliko sistema, a to su:\n• Naučna metrologija\n• Zakonska metrologija\n• Industrijska metrologija.\nUloga naučne metrologije je ostvarenje i održavanje etalona, validacija etalona čiji su vlasnici proizvodne i uslužne firme, univerziteti, instituti, ostvarivanje i održavanje sledljivosti domaćih etalona prema medjunarodnim etalonima, organizacija i sprovodjenje medjunarodnih medjusobnih poredjenja merenja, organizacija i vodjenje medjunarodne saradnje i učešće u medjunarodnim istraživačkim projektima u oblasti naučne metrologije.\nSistem zakonske metrologije mora da izradjujenacrte zakonskih i podzakonskih akata, kao što su pravilnici i metrološka uputstva, naredbe, da saradjuje sa evropskim i medjunarodnim organizacijama za zakonsku metrologiju, kao što su: WELMEC i OIML, da vrši ispitivanje i odobravanje tipa merila i mernih sistema, da kontoliše proizvode pre pakovanja po masi i zapremini i.t.d.\nOsnovni zadaci industrijske metrologije su stvaranje uslova da insustrija blagovremeno i po povoljnim cenama dobije usluge kalibracije svojih merila i etalona uz osiguranje medjunarodne sledljivosti i obuka kadrova iz industrije u oblasti industrijske metrologije.\nAkreditacija je procedura kojom merodavno telo daje formalno priznanje da je telo ili osoba kompetentno da izvodi specifične zadatke. Kao tehnika ocenjivanja od treće strane akreditacija je važan instrument za generisanje i održavanje poverenja u tela za ocenjivanje usaglašenosti i zbog toga je fundamentalna za ispravno funkcionisanje transparentnog, verodostojnog i kvalitetomvodjenog ocenjivanja usaglašenosti tržišta u Evropi.\nGlavne odrednice akreditacionog tela su da:\nzapošljava kompetentno osoblje,\nima efikasan sistem upravljanja akreditacijom (uključujući obradu prigovora i žalbi),\nmože tačno da identifikuje i odobri područje aktivnosti sertifikacionih inspekcijskih tela i laboratorija.\nNamenjen je za kreiranje homogenog evropskog okvira za osiguranje komplementarnosti, kohezije i povećanja sinergije izmedju različitih evropskih nacionalnih i lokalnih politika i inicijativa u području kvaliteta, koje uključuju javne i privatne operatore uzimajući u obzir principe subsidiarnosti da bi promovisali i povećali konkurentnost evropskih privrednih subjekata.\nPostupak stavljanja ,,CE,, znaka na proizvod\nDefinisati i opisati proizvod i odrediti kojoj grupi proizvoda iz direktiva pripada proizvod\nUtvrditi sve direktive Novog pristupa koje se odnose na dotični proizvod (samo proizvodi obuhvaćeni direktivamaNovog pristupa zahtevaju stavljanje ,,CE,, znaka, dok oni koji nisu obuhvaćeni ne zahtevaju stavljanje ,,CE,, znaka),\nOpredeliti se koja će direktiva biti osnovna za ,,CE,, obeležavanje proizvoda, a koje će biti prateće direktive,\nUtvrditi datum stupanja na snagu direktiva i da li je bilo od tada izmena i dopuna u njima,\nUtvrditi koji se još harmonizovani propisi i standardi EU (ili pojedine zemlje članice EU u koju želimo da izvozimo naš proizvod) odnose na proizvod i šta oni traže,\nPribaviti prevedene direktive (i osnovnu i prateće) i druge propise i eventualne izmene i dopune ili ih prevesti,\nUtvrditi koji se postupci utvrdjivanja usaglašenosti sa osnovnom i sa pratećim direktivama moraju primeniti,\nUtvrditi koji se moduli primenjuju i na koji način za utvrdjivanje usaglašenosti sa direktivom/direktivama\nUtvrditi da li se neki postupak utvrdjivanja usaglašenosti iz pratećih direktiva može zameniti procenom rizika koji su pridruženi proizvodu,\nIzvršiti dokumentovanu procenu rizika za proizvod prema preporučenoj metodi EU (………… metoda)\nNapraviti popis tehničke dokumentaciju (tehnički fajl) za proizvod koju traži/e direktiva/e, harmonizovani propisi i standardi,\nKompletirati prvu verziju tehničke dokumentacije (zehničkog fajla),\nIzvršiti samostalno ocenjivanje (samoocenjivanje) usaglašenosti proizvoda sa zahtevima direktiva/e, harmonizovanih propisi i standarde (merenja i ispitivanja sa baždarenim mernim sredstvima – kod sebe ili u specijalizovanim domaćim laboratorijama – ove laboratorije ne moraju imati medjunarodnu ili domaću akreditaciju, ali moraju imati baždarenu mernu opremu kod akreditovane laboratorije),\nDokompletirati tehničku dokumentaciju sa zapisima o samoocenjivanju (merenju i ispitivanju),\nPripremiti Izjavu o usaglašenosti (Deklaraciju o usaglašenosti) proizvoda (ne stavljati naziv i broj notifikovanog tela – laboratorije gde će se vršiti ispitivanja) i priključiti je u tehničku dokumentaciju (tehnički fajl),\nPronaći notifikovana tela – laboratorije koje su akreditovane da vrše ispitivanja proizvoda prema zahtevima direktiva/e,\nStupiti u kontakt sa njima i poslati im zahtev za ponude za ispitivanja proizvoda – uz zahtev poslati tehničku i drugu dokumentaciju koju one budu tražile u prvom kontaktu,\nPrikupiti ponude od notifikovanih tela – laboratorija i odabrati najpovoljniju (cena, udaljenost, vreme ispitivanja, rok dostavljanja nalaza…..) i izabrati notifikovano telo – laboratoriju,\nObavestiti odabrano notifikovano telo – laboratoriju i ugovoriti način i vreme slanja proizvoda na proveru usaglašenosti – ispitivanje,\nPoslati (ili odneti) proizvod/proizvode u notifikovano telo – laboratoriju na ispitivanja sa kompletiranom tehničkom i drugom dokumentacijom\nSačekati nalaz notifikovanog tela – laboratorije,\nAko nalaz notifikovanog tela – laboratorije nije povoljan, tada postupiti po zahtevima iz nalaza\nNakon postupanja po zahtevima iz nalaza ponovo poslati proizvod u notifikovano telo – laboratoriju na ispitivanje.\nKada nalaz notifikovanog tela – laboratorije bude povoljan staviti dopuniti Izjavu o usaglašenosti (deklaraciju o usaglašenosti) proizvoda sa nazivom i brojem notifikovanog tela – laboratorije,\nKod sebe kompletirati i čuvati najmanje jedan primerak kompletne tehničke i druge dokumentacije za proizvod u pisanom i u elektronskom obliku.\nStaviti ,,CE,, znak na proizvod.\nPostupak stavljanja CE znaka na proizvod\nNajdan Vojinović, dipl. inž. maš.\nCERT-PLUS – Agencija za inženjering sistema menadžmenta\n+381 63 812 8017\nevropa izvoz standardi


Milačić: Niko u Crnoj Gori više neće biti hapšen i proganjan zbog ljubavi prema svom rodu | WebTribune\nHome U FOKUSU Milačić: Niko u Crnoj Gori više neće biti hapšen i proganjan zbog ljubavi prema svom rodu\nPosted date: септембар 28, 2020 In: U FOKUSU\nPrava Crna Gora radiće posvećeno i predano kako bi afirmisala interese srpskog naroda i svih građana, kazao je poslanik i lider te partije Marko Milačić.\nIzjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića koji ga je označio kao mogućeg prijatelja, a lidere Demokratskog fronta Milana Kneževića i Andriju Mandića kao prijatelje, kaže da nije shvatio kao izražavanje bilo kakvih očekivanja sa Vučićeve strane.\n„Pomenuti smo u kontekstu prijatelja i drago mi je zbog toga, jer je taj osećaj obostran, kakav dolikuje odnosima Crne Gore i Srbije“, rekao je Milačić.\nOn je dodao „da samo bratska sloga i multietnički sklad, koji je do sada bio stravično narušen na štetu srpskog naroda, garancija su stabilnosti i prosperiteta svih nas“.\nAMERIKANCI UZNEMIRENI: Sumnjaju da su Rusi na Uralu postavili nepoznato oružje “sudnjeg dana”https://t.co/JGCg5vITjw\n— Webtribune.rs (@WebtribuneRs) September 27, 2020\nOn je za „Vijesti” istakao da okrenutost njega i dela predstavnika DF-a ka Moskvi i Beogradu nije plod nikakvog trenutnog odnosa.\n„To je istorijski utemeljena i potvrđena povezanost naših naroda, duboko ukorenjena u srcu svih nas. Ja se trudim da, za dobro Crne Gore, ne izneverim zavet Petrovića, koji su stvarajući okvire moderne Crne Gore, dobro osećali tu povezanost. Ja sam, u tom smislu, samo plagijator reči Svetog Petra Cetinjskog. Verujem da to razumeju naše kolege iz partija drugačije ideološke orijentacije, kao što i mi razumemo njihove pozicije. Zato sam ubeđen da to ne može biti tačka sporenja, jer je pred nama u predstojećem periodu jako mnogo zajedničkih ciljeva“.\nNa pitanje da li je njegov i odnos dela lidera DF-a ka Moskvi i Beogradu problem koji može imati posledice prilikom formiranja i izglasavanja vlade i njenog programa, Milačić je kazao da je cilj nove vlasti demontaža režima, vraćanje suvereniteta narodu, ekonomski oporavak i izgradnja slobodnih institucija.\n„U tome smo svi saglasni. Stvari u kojima se programski razlikujemo definišemo na nivou principa, gde svi pravimo određene ustupke i to svi razumeju i podržavaju. Najvažnije je da više niko u Crnoj Gori neće biti hapšen i proganjan zbog ljubavi prema svom rodu, prema svojoj braći“, naveo je Milačić.\nNaglasio je da je osnovni problem, koji nije problem učešća političkih lidera u vlasti, već problem učešća slobodnog naroda u vlasti, prevaziđen kada su, i pored stravičnog pritiska, hapšenja, zloupotreba i izbornih neregularnosti, uspeli da smene odnarođeni režim i vrate suverenitet narodu.\n„Nakon takvog trijumfa, dogovor oko formalizacije funkcija u novoj vladi, zaista niko više ne vidi kao nerešivi problem i izazov. To je demokratska procedura, koja je uvek obeležena različitim stavovima, određenim preferencijama i zahtevima i konačno kompromisom.\nNa kraju krajeva, dinamika dosadašnjih aktivnosti ne daje nam za pravo da sumnjamo. U najkraćem mogućem zakonskom roku smo izabrali predsednika Skupštine i predložili mandatara. Ne vidim mogućnost da među ljudima takvog nivoa zrelosti i političke svesti, bilo šta predstavlja prepreku za dogovor“, naveo je lider Prave Crne Gore.\nStvari u kojima se programski razlikujemo definišemo na nivou principa, gde svi pravimo određene ustupke i to svi razumeju i podržavaju, dodao je on.\nMilačić je ocenio da je važno da u procesu formiranja vlade ne sme biti ideoloških ili drugih ucenjivanja, kadriranja tuđih partija i koalicija, testiranja dopadljivosti i slično.\n„Upravo smo se i borili protiv sistema DPS-a, da bi se oslobodili takvih pojava i da bi nam izborna volja građana bila svetinja i sada prilikom formiranja vlade i prilikom celokupnog vladanja“.\nTO RUSIJA NEĆE TOLERISATI: Vežbanjem lansiranja nuklearnih raketa na Rusiju, Ukrajina je potpisala svoj nestanak\nMađari preuzimaju komandu nad Kforom na Kosovu\nParović upozorio: Kinezi kupuju sela oko Bora, evo šta im je namera\nHoroskopski parovi: Evo ko je vaša srodna duša\nSrpska doktorka otkriva šta nam se događa a da mi o tome ništa ne znamo niti slutimo – VIDEO


RTS :: Milivojević za RTS: Imenovanje Grenela najdirektnije uključenje Bele kuće u rešavanje kosovskog pitanja\nPolitika Milivojević za RTS: Imenovanje Grenela najdirektnije uključenje Bele kuće u rešavanje kosovskog pitanja\nčetvrtak, 10. okt 2019, 08:25 -> 08:52\nZoran Milivojević je, gostujući u Jutarnjem Dnevniku RTS-a naveo da je cilj Vašingtona da se za vreme mandata Donalda Trampa dođe do sporazuma.\n"To što je Ričard Grenel odmah startovao pokazuje da se Vašingtonu žuri, da je njihov cilj da se što pre dođe do nastavka dijaloga i do proboja u tom dijalogu. Mislim da Vašington i ova administracija računaju da za vreme mandata predsednika Trampa dođe do nekog sporazuma", objašnjava Milivojević.\nDodaje i da Bela kuća nastupa sa one pozicije koju je Tramp najavio i koju je administracija na neki način i promovisala prethodnih nekoliko meseci, a to je da o Kosovu treba razgovarati, da kompromis treba da dovede do rešenja, da se srpska pozicija uvažava i da se ovaj proces mora ubrzati.\n"To je na liniji i njegovog pisma iz decembra prošle godine kada je on praktično preporuučio sebe da posreduje u ovom dijalogu i pozvao Vučića i Tačija da budu njegovi gosti", objašnjava diplomata.\nOcenjuje da je imenovanje Grenela za specijalnog izaslanika za pregovore Beograda i Prištine pre samih izbora pokazuje da je u Vašingtonu bilo očekivanja da će rezultat biti takav da stvara uslove da se dijalog Beograda i Prištine nastavi.\n"Rezultati izbora na neki način to i potvrđuju zato što su Haradinaj i njegova stranka gubitnici izbora", objašnjava diplomata.\nOcenjuje da izjave kandidata Pokreta "Samoopredeljenje" za premijera Kosova Aljbin Kurtija posle izbora ne slute na dobro.\n"Sve izjave koje je dao odmah posle izbora pokazuju da je ekstremniji nego što se to očekivalo, one ne slute na dobro. On otvara mnogo problematičnih tema. Međutim, sada je stvar u rukama zapadnih sponzora, na njima je sada da obezbede uslove za mogući dijalog", objašnjava Milivojević.\nDodaje da je pozicija Srbije vrlo jasna.\n"Nema dijaloga dok postoje takse, i nema dijaloga sa maksimalističkih pozicija koje obavezno podrazumevaju priznanje i ništa drugo", ističe diplomata.\n(petak, 11. okt 2019, 11:22) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 10. okt 2019, 22:41) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 10. okt 2019, 10:26) - anonymous [neregistrovani]


Novinarski trening u Kosovskoj Mitrovici (Foto Kim)\nDvadesetak novinara pomenutih redakcija prisustvuje treningu. Predavač, novinar i direktor agencije FoNet Zoran Sekulić ukazao je mladim kolegama na neophodno potrebnu objektivnost u radu.\n"Vi možete da slažete ili ne slažete sa trenutnom vlašću, ali novinarska etika, principi, kodeksi medija u kom radite od novinara zahtevaju da budu objektivni i neopredeljeni", rekao je Sekulić.\n"Osnovni principi novinarstva su ostali isti, promenjene su platforme i načini učenja. Danas su svi izvor vesti, ali nisu svi novinari. Ne trkajmo se u brzini objavljivanja vesti, već u kredibilitetu", kaže Sekulić koji se novinarstvom bavi skoro četiri decenije.\nOn je istakao da zanatska pravila i etika omogućavaju da profesija bude kredibilna.\n"Novinarski put mora postepeno da se prelazi, da se stalno uči, od početka do sazrevanja u poslu, od pisanja vesti do pisanja kolumni", rekao je Sekulić i podsetio da novinari ne treba da stenografišu, već moraju da razlikuju bitne od nebitnih stvari i prepoznaju vesti od javnog interesa.


Predsednik SAD Donald Tramp i novi član njegovog pravnog tima Rudi Đulijani, u novembru 2016. godine, kada je Tramp još bio nooizabrani predsednik, a Đulijani se spominjao kao kandidat za sekretara za pravosuđe. (Foto: Carolyn Caster/AP)\nAmerički predsednik Donald Tramp rekao je da novi član njegovog pravnog tima, bivši gradonačelnik Njujorka Rudi Đulijani mora sebi da „razjasni činjenice“ o novcu koji je plaćen porno zvezdi Stormi Danijels, kako bi ćutala o navodnoj aferi sa Trampom.\nPredsednik je rekao i da se „priče više neće menjati“, posle serije oprečnih objašnjenja o navodnoj nagodbi. Tramp je u Beloj kući rekao da je Đulijani “sjajan, ali da se priključio pravnom timu tek dan ranije” i da se još upoznaje sa materijom.\nRudi Đulijani je pobio raniju verziju priče Bele kuće kada je rekao da je predsednik Tramp znao da je njegov lični advokat Majkl Koen platio porno glumici Stormi Danijels 130 hiljada dolara kako ne bi govorila o aferi sa Trampom.\nPortparolka Bele kuće Sara Hakabi Sanders priznala je da je za Đulijanijevu verziju prvi put čula kad i ostatak Amerike – u sredu uveče, kada je gostovao na TV mreži Foks Njuz.


Makeš: Nadam se da ću 2022. braniti titulu TCR Istočna Evropa u novom "audiju RS3 LMS" - Serbiaring\n09/14/2021 Jelena-Katarina Mitrović TCR, Vesti 0\nČeški automobilista Mihal Makeš postao je šampion TCR Istočna Evropa za volanom “kupre leon”.\nOn je u finišu sezone nadmašio iskusnog Tomaša Pekarža, koji je vozio isti automobil, pa mu je titula tim draža.\n“Osećaj je neverovatan. Ovo mi je tek druga sezona u TCR automobilu. U Brno je Tomašov tim bolje setovao automobil, znao sam da moram da vozim na limitu. Pravio sam neke sitne greške, ali srećom ni Tomaš nije uspeo da trijumfuje ni na jednoj trci, pa sam sakupio više poena”, rekao je Makeš našem kolegi Dušanu Bouzeku, a objavio je portal ceskeokruhy.cz.\nOno što je najzanimljivije je činjenica da su u seriji učestvovale dve nove “kupre kompetision”, ali da su Makeš i Pekarž sa starim modelima uspeli da budu bolji.\n“Fulinova trkačka akademija je imala mnogo tehničkih problema na početku sezone, ali su uhvatili ritam u Slovačkoj i automobili su im prosto leteli. Međutim, Tomaš i ja dobro započeli sezonu i imali dovoljnu prednost, pa Karol Vitke nije uspeo da nas nadmaši. Videlo se na poslednje dve runde koliko su ti automobili brži, preticali su nas i nestajali”, dodao je novi šampion.\nŠto se planova za 2022. tiče, Makeš ih još nema, ali postoje indicije da će ostati u seriji u kojoj se ovenčao priznanjem.\n“Mislim da bi bilo najpametnije braniti titulu u TCR Istočna Evropa, ali sve zavisi od novca. To sigurno ne bi bilo sa starom “kuprom” jer su novi automobili neuporedivo brži i ne verujem da bih mogao da ponovim ovaj uspeh. Voleo bih da vozim novu generaciju “audija RS3 LMS” jer ima najbolji koncept od svih TCR automobila. Nadam se da ću uspeti da dobijem neko ozbiljnije sponzorstvo i da sklopim budžet za ono što sam zamislio”, završio je mladi Čeh.\nGrošek i Čižek gostuju u TCR Evropa u Monci


Dva nova granična prelaza bit će završena do aprila - Akta.ba\n19.01.2021. 10:33 / Izvor: Glas Srpske\nRadovi na četiri velika infrastrukturna projekta koja BiH, odnosno Republika Srpska, realizuju sa susjednim državama na obalama Save i Drine, teku bez većih problema i može se očekivati da dva nova granična prelaza budu završena do aprila, a novi mostovi u toku naredne godine.\nPrvi projekat, na koji se dugo čeka, a koji bi trebalo da bude završen do 31. marta, je izgradnja graničnog prelaza “Bratoljub” kod istoimenog mosta na Drini, između Bratunca u RS-U i Ljubovije u Srbiji.\nMost, u dužini od 227 metara i vrijedan oko 13 miliona eura, izgradila je Srbija još 2017. godine, ali zbog određenih komplikacija sa strane BiH, gradnja graničnog prelaza počela je lani u aprilu.\nPosao vrijedan 14,5 miliona na tenderu je dobila firma “Enikon gradnja” iz Zvornika.\n"Radovi, za sada, teku planiranom dinamikom. Hladno vrijeme ovih dana je zaustavilo radove, ali to neće uticati na plan, odnosno da do kraja marta bude završena gradnja. Nakon toga treba obezbijediti upotrebnu dozvolu i završiti još neke aktivnosti da bi prelaz “Bratoljub” bio otvoren", potvrdio je za “Glas Srpske” direktor zvorničke firme Miroslav Lazarević.\nZavršetak radova će, kako je rečeno, omogućiti i da sam most bude pušten u saobraćaj, a to dugo čekaju stanovnici i privrednici sa obje strane Drine.\nIzgradnja mosta preko Save kod Gradiške zajednički je projekat BiH i Hrvatske, a realizuje se na osnovu sporazuma Savjeta ministara i Vlade Hrvatske nakon gotovo deceniju i po pregovora i mnogih prepreka. Plan je da bude završen tokom proljeća 2022. godine, a njime će BiH biti povezana na mrežu evropskih koridora te će i autoput Banjaluka - Gradiška dobiti još više na značaju.\n"Imali smo manji zastoj zbog zime i praznika, ali očekujemo da će sve biti nastavljeno onako kako je i dogovoreno. Za sada je sve pod kontrolom", istakao je direktor “Autoputeva Republike Srpske” Dušan Topić.\nVeliki regionalni projekat, u koji je aktivno uključena i BiH, je gradnja autoputa koji bi trebalo da povezuje Beograd i Banjaluku, odnosno Beograd i Sarajevo. Na toj trasi je planirana i gradnja mosta na Savi kod Bijeljine, odnosno Rače. I za taj most sredstva će obezbijediti Srbija.\nMinistar komunikacija i transporta BiH Vojin Mitrović vjeruje da će svi projekti, uz završetak graničnog prelaza kod mosta u Svilaju, biti u roku završeni.\n"Na licu mjesta sam se uvjerio da radovi kod “Bratoljuba” idu dobro. Takva situacija je kada je riječ o mostu na Rači. Turska kompanija radi na postavljanju nosača za most, koji bi trebalo da bude završen do kraja 2022. godine. Idući projekat je most kod Gradiške. I ti radovi bi trebalo da budu završeni u 2022. godini. Trenutno ima manjih problema, jer se rijeka Sava izlila, ali očekujemo smanjenje vodostaja u narednim danima", rekao je Mitrovi.\nVojin Mitrović je naglasio da je za BiH veoma važan i projekat u Svilaju. Most kod graničnog prelaza je završen prošle godine.\n"Rok za granični prelaz, prema dogovoru, je 1. mart. U četvrtak ću obići i most i radove. Tada ćemo imati jasniju sliku. Ostalo je da carinski terminal bude urađen", istakao je Mitrović.


O SHELL HELIX HX7 5W30 1/1 PRO - Ulja i maziva - Shell\nShell O SHELL HELIX HX7 5W30 1/1 PRO\nShell je kompanija osnovana holandsko-britanskim kapitalom. Prisutna je u više od 140 zemalja širom sveta i zapošljava preko 112 hiljada ljudi.\nUkupna vrednost kompanije je preko 100 milijardi USD. Shell dnevno proizvodi 2,3 miliona barela nafte i 200 miliona kubnih metara gasa, a na svojih 40 000 benzinskih stanica dnevno usluži preko 20 miliona kupaca.\nShell je jedan od vodećih svetskih proizvođača motornih ulja. Već u ranim fazama razvoja novih proizvoda Shell-ovi specijalisti tesno sarađuju sa inženjerima najvećih svetskih proizvođača vozila što obezbeđuje potpunu prilagođenost finalnih proizvoda zahtevima modernih motora. Odnosno, Shell je uvek korak ispred - radne karakteristike poslednje generacije ulja uvek značajno prevazilaze industrijske standarde.


REVANŠ MEČEVI BARAŽA Mladost GAT i Timok novi prvoligaši - MaxBet Sport\nDetalj sa utakmice Teleoptik - Mladost GAT (Foto: FK Partizan Tviter)\nZavršen je, po opštem mišljenju, nepravedan baraž za ulazak u Prvu ligu Srbije. Nakon 180 minuta velike borbe u viši rang plasirali su se novosadska Mladost GAT i Timok iz Zaječara!\nMladost je kao gost savladala Teleoptik 2:1, a pošto je u prvom meču u Novom Sadu bilo 1:1, izborila je istorijski plasman u Prvu ligu. Ekipa Saše Filipovića povela je u 22. minutu. Grešku desnog beka Stakića iskoristio je Jovanić i rezantnim udarcem sa dvadesetak metara zatresao jrežu domaćina. Teleoptik je izjednačio u 60. minutu kada je Marković umakao odbrani rivala i bez većih poteškoća prevario Slijepčevića.\nKada su mnogi na stadionu, a bilo je prisutno više od 1.000 gledalaca, posumnjali da će penali odlučiti putnika u PLS, usledio je sjajan gol Dragomira Kaurina. Oslobodio se rezervista gostiju svog čuvara i manirom rasnih strelaca pogodio malu mrežu za erupciju slavlja gostujućih simpatizera. Teleoptik nije imao snage da bilo šta više učini, tako da je Novi Sad, pored Kabela, dobio još jednog prvoligaša.\nU revanšu meču između Timoka i Sloge iz Požege, pred oko 2.000 gledalaca, bilo je 1:1. Zahvaljujući minimalnoj pobedi Zaječaraca u prvom meču, Timok je taj koji se plasirao u Prvu ligu. Oba pogotka viđena su u drugom poluvremenu.\nFudbaleri Timoka slave sa svojim navijačima (Foto: Printskrin Jutjub)\nDomaćin je poveo preko Miloša Roševića, koji je bio strelac i u subotu u Požegi, da bi samo dva minuta kasnije Sloga izjednačila preko kapitena Nikolića.\nDo kraja utakmice uglavnom su gosti napadali, ali nisu uspeli da stvore izgledniju šansu za potpuni preokret. Zaječar slavi Roševića, a Timok povratak u rang u kome je poslednji put igrao pre osam godina!\nTagovi:Fudbalski klub TeleoptikFudbalski klub TimokPrva liga Srbije\nOlimpijske igre u Tokijupre 8 minuta


„Sa velikim prijateljem Srbije“: Vučić objavio fotografije sa Sergejom Šojguom u Moskvi - Sputnjik Srbija\n00:00 25 Februar 2021\n„Sa velikim prijateljem Srbije“: Vučić objavio fotografije sa Sergejom Šojguom u Moskvi\n13:21 24.06.2020 (osveženo 23:32 24.06.2020) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i ruski ministar odbrane Sergej Šojgu sreli su se danas u Moskvi posle Parade pobede.\nPredsednik Srbije objavio je fotografiju na društvenoj mreži na kojoj se vidi da se rukuje i grli sa ruskim ministrom.\nSa velikim prijateljem Srbije, ministrom odbrane Sergejom Šojguom. #Srbija🇷🇸 #Rusija🇷🇺\nA post shared by Aleksandar Vučić (@avucic) on Jun 24, 2020 at 2:12am PDT\n„Sa velikim prijateljem Srbije, ministrom odbrane Sergejom Šojguom“, napisao je Vučić ispod fotografije.\nNa Crvenom trgu u Moskvi danas je održana Parada pobede u čast 75. godišnjice završetka Drugog svetskog rata. Svečanosti su prisustvovali lideri 13 država, među kojima je bio i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n24/02 22:33 Nesreća u Beogradu: Trolejbus udario dve devojčice


Stopiran postupak dodele posla na izgradnji hale – Semendria\nStopiran postupak dodele posla na izgradnji hale\n25. jun 2014. HRONIKA – Izvor: smederevskenovine.rs – Višem javnom tužilaštvu u Smederevu podneta je krivična prijava zbog neregularnosti javne nabavke u izboru izvođača za izgradnju proizvodne hale namenjene finskoj fabrici kablova, saznaju Smederevske iz dobro obaveštenih izvora. Iako ovu informaciju niko nije želeo zvanično da potvrdi, saznajemo da je reč o anonimnoj prijavi, koja je na adresu tužilaštva stigla putem pošte.\n-Krivična prijava podneta je protiv odgovornih lica u Direkciji za izgradnju, urbanizam i građevinsko zemljište, u Gradskoj upravi, ali i protiv odgovornih članova konzorcijuma kojem je posao dodeljen. Prijava je putem pošte stigla u tužilaštvo pre oko dve nedelje – tvrdi naš izvor.\nIstovremeno, stopiran je postupak dodele ugovora konzorcijumu okupljenom oko beogradske firme „Meta balkan“, izabranog na osnovu najniže ponuđene cene, zbog zahteva jednog od učesnika da se delimično poništi otvoreni postupak javne nabavke i preispita odluka komisije.\n– Kao što smo i najavili, podneli smo zahtev republičkoj Komisiji za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki. Tražimo da komisiji Gradske uprave bude naloženo da ponovo izvrši stručnu ocenu ponuda i donese novu odluku o dodeli ugovora – navodi Vladimir Dinić, vlasnik jednog od preduzeća koje se žalilo na regularnost postupka.\nOsim revizorskog izveštaja koji nedostaje i potvrde da im nije izrečena mera zabrane obavljanja delatnosti, čija se validnost dovodi u pitanje, izabrani konzorcijum ne ispunjava još nekoliko zahtevanih dodatnih uslova. Prema navodima iz zahteva sporan je poslovni prihod izabranog ponuđača, od najmanje jedne milijarde dinara, kako je bilo propisano konkursnom dokumentacijom, kao i dokaz tehničkog kapaciteta, jer je popisna lista osnovnih sredstava nepotpuna. Takođe, problem su i sporazumi o podnošenju zajedničke ponude i zajedničkom nastupu grupe ponuđača, jer njima nisu regulisane međusobne obaveze, kako to propisuje Zakon o javnim nabavkama.\n-Prema zakonu, sporazum mora da sadrži precizno definisane podatke o tome koji će deo posla svaki član konzorcijuma obaviti. Ovde to nije slučaj, već se navodi da će svaka strana „izvršiti deo radova“ na izgradnji proizvodne hale – stoji između ostalog u zhatevu upućenom republičkoj komisiji.\nDok republička komisija za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki ne donese odluku, što može potrajati i do mesec dana, sva aktivnosti na dodeli posla moraju biti obustavljene. Samim tim odlaže se početak radova na izgradnji hale od 19.000 kvadratnih metara, koju se grad obavezao da napravi, kako bi finska PKC grupa proširila proizvodne kapacitete. Po predviđenom dogovoru finska fabrika kablova trebalo bi u novom prostoru da započne sa radom do kraja ove, a do kraja 2016. godine planirano je otvaranje novih 1.500 radnih mesta. Za izgradnju hale grad je uzeo hipotekarni kredit vredan 8 miliona evra.\n« Program festivala PatosOFFiranje 10\nRadnici “Želvoza” obustavili proizvodnju »


Na birališta sa maskama i rukavicama - Ozonpress :: internet portal\nTag: izbori, zaštita, Zdravlje\nS obzirom da je pandemija korona virusa još aktuelna, verovatno se pitate kako se organizuju današnji izbori i koje mere se sprovode na biračkim mestima. Krizni štab za suzbijanje zarazne bolesti COVID-19, doneo je zaključak u kojem se, između ostalog, navodi koje mere su preporučene na biračkim mestima :\nPreporučuje se nošenje zaštitne maske na biračkom mestu\nNa biračkom mestu biće obezbeđene zaštitne maske za birače\nFizička distanca između birača kao i između birača i članova biračkog odbora treba da bude najmanje jedan metar\nPrilikom utvrđivanja identiteta, privremeno se skida maska\nČlanovi biračkog odbora treba da nose maske i rukavice\nFizička distanca između članova biračkog odbora treba da bude najmanje jedan metar\nPojedinačni kontakt između birača i članova biračkog odbora ne sme biti duži od 15 minuta\nGlasanje van birčkog mesta:\nPoverenici biračkog odbora, koji sprovode ovaj tip glasanja, nose masku i rukavice sve vreme tokom sprovođenja ovog tipa glasanja\nPoverenici treba da obezbede i ponude masku osobi koja na ovaj način glasa\nNajmanje 24 sata pre početka glasanja potrebno je očistiti biračko mesto, a 30 minuta posle čišćenja provetriti prostoriju\nPotrebno je redovno provetravati prostoriju tokom procesa glasanja, a poželjno je da jedan prostor bude uvek otvoren\nNe treba da se koristi veštačka ventilacija\nProstor treba da bude organizovan na način da uvek postoji fizička distanca od jednog metra između birača\nU slučaju gužve, treba da se obezbedi prostor za čekanje u redu ispred prostorije. Fizička distanca između birača u redu treba da bude najmanje jedan metar.\nAko nešto od ovoga nije sprovedeno, onda je zdravlje građana koji izlaze na izbore ozbiljno ugroženo i to je sasvim dovoljan razlog da se na takvom biračkom mestu obustavi dalje glasanje.\nJoš troje pozitivnih na korona virusa\nDzo KaramBa 21/06/2020 u 16:10 Odgovorite\nJel mogu da obucem doktorski mantil i gas masku da bih glasao??


Objavljeno: 16:35, 10. Oktobra 2013.\nUGLJEVIK, Izgradnja druge faze Termoelektrane /TE/ “Ugljevik”, bloka tri, biće nastavljena na proljeće – snaga dva bloka u TE 3 “Ugljevik” biće po 300 megavata, a ukupna investicija radova na TE i rudniku iznosi oko 800 miliona evra.\nDirektor kompanije “Komsar enerdži Republike Srpske“ Siniša Majstorović ističe da su do sada završeni pripremni radovi.\n“Komsar enerdži“ prijavio se i na javni poziv za dodjelu koncesije za izgradnju TE, blok 3, koji je već zatvoren.\n“U prvoj fazi bilo je angažovano nekoliko stotina radnika iz Srpske, kao i nekoliko domaćih kompanija, a istraživanje uglja trajalo je godinu i po. U drugoj fazi izgradnje, koja počinje na proljeće, biće uključen neuporedivo veći broj ljudi“, najavljuje Majstorović.\nOn smatra da će tokom izgradnje oba bloka TE “Ugljevik 3” biti angažovano nekoliko hiljada radnika, a po puštanju u rad TE krajem 2016. godine biće otvoreno oko 800 novih radnih mjesta.\nMajstorović ističe da je ugovor po principu “ključ u ruke“ za izgradnju dva bloka jačine po 300 megavata potpisan sa kineskom kompanijom “Čajna pauer indžiniring kosalting grup korporejšn” /China Powe Engineering Consulting Group Corporation/.\nAngažovana je i američka kompanija “Blek end Vičt“, kao jedna od najvećih svjetskih kompanija za kompletan nadzor nad svim procesima izgradnje TE 3 u Ugljeviku.\n“Komsar enerdži“ radi i na izgradnji HE “Mrsovo”, jačine 37,3 megavata, a procijenjena vrijednost investicije iznosi oko 100 miliona evra. Na ovom projektu već su ispunjeni lokacijski uslovi i potpisan ugovor o gradnji, završena su geomehanička ispitivanja, kao i projekat koji čeka nostrifikaciju.\nMajstorović navodi da “Komsar enerdži“ analizira ukupan energetski sektor u Republici Srpskoj i nada se da tu nije kraj njegovih ulaganja u Srpsku.


Usred Prištine: Bil Klinton, Foto: Printscreen\nSa problemima sa kakvim se Kosovo danas suočava, suočavaju se i u drugim zemljama\nObjavljeno: 12.06.2019. 14:49h\nBivši predsednik Sjedinjenih Država Bil Klinton izjavio je danas u Prištini, na obeležavanju 20 godina od ulaska KFOR-a na Kosovo, da je Amerika dosledno podržavala Kosovo u protekle dve decenije, bez obzira na to koja stranka vodi Belu kuću ili Kongres.\n"Želimo da postanemo članica Evropske unije i NATO pakta. Mi se hvalimo da smo danas najproamerički i proevropski narod u ovim delovima sveta. Ali, mi smo ubedjeni da zajedno moramo i možemo brže da idemo ka integraciji Kosova u Severnoatlantski savez i Evropsku uniju. Mi to zaslužujemo", rekao je Tači.\nMeđu gostima su i bivši predsednik Hrvatske Stipe Mescić, predsednik i premijer Albanije, Iljir Meta i Edi Rama, predstavnici diplomatskog kora i ličnosti iz javnog i političkog života na Kosovu.\nZa danas je planirana i "Povorka za slobodu", otkrivanje biste Medlin Olbrajt na trgu koji nosi njeno ime, potom da se zasadi 50 stabala na Trgu Bila Klintona i održi medjunarodna konferencija "20 godina slobode - Jedna vizija održivog mira".\nBil KlintonMedlin OlbrajtBela kućaHašim TačiKosovoPriština


Amandanima do bolje zaštite uzbunjivača\nPočetak Aktuelno Pod lupom Ukorenjeno liderstvo\nDatum kreiranja: ponedeljak, 17 novembar 2014\nTransparentnost Srbija dostavila je svim poslaničkim grupama u Narodnoj skupštini predlog za izmenu, unošenje ili brisanje preko četrdeset odredaba Predloga Zakona o zaštiti uzbunjivača, jednog od najvažnijih antikorupcijskih propisa koje Srbija još uvek nema.\nObim ovih sugestija, kojima su obuhvaćena samo najvažnija pitanja, rečito govori o nedovoljnom kvalitetu i obuhvatu aktuelnih rešenja. Na te probleme smo ukazali tokom javne rasprave o obe verzije nacrta zakona koje je Ministarstvo pravde objavilo (decembar 2013 i jun 2014). Većina tih pravovremeno dostavljenih sugestija nije uvažena, za to uglavnom nisu navedeni razlozi, a sudeći prema dokumentima koje smo na zahtev dobili od Ministarstva, mnogi predlozi nisu ni razmatrani. Pošto su propuštene prilike da ovaj zakon bude usvojen prošle godine (kada je Poverenik za informacije objavio Model Zakona o uzbunjivanju i zaštiti uzbunjivača, koji je dobio mahom povoljne komentare od više međunarodnih organizacija koje se bave ovom temom) ili još ranije (nakon što je Srbija 2006 dobila preporuku GRECO da uredi ovu materiju), a dugotrajna priprema nije iskorišćena da se dođe do najboljih rešenja, ostaje nada da će makar neki od nedostataka biti otklonjeni kroz raspravu u Narodnoj skupštini.\nPredlagač se na više mesta u obrazloženju poziva na „usaglašenost sa međunarodnim standardima“. Ne sporeći da su ove tvrdnje uglavnom istinite, podsećamo na činjenicu da su međunarodni standardi minimalni i da im nipošto nije cilj da spreče da se zaštita uzbunjivača uredi potpunije i bolje nego što ti standardi nalažu. To je pogotovo slučaj u situacijama kada već postoji domaće znanje o problemima koje treba rešiti ovim zakonom.\nIzmeđu ostalog, amandmanima smo predložili:\n• da se pojam uzbunjivača definiše tako da se kao uslov za zaštitu ne postavlja postojanje prethodnog odnosa uzbunjivača i organa ili firme u kojoj je došlo do povrede propisa ili drugog ugrožavanja javnog interesa;\n• da se precizira način utvrđivanja da je štetna radnja posledica uzbunjivanja i da se štetna radnja može odnositi ne samo na povredu prava već i zakonitih interesa uzbunjivača;\n• da se propišu razumni uslovi u pogledu savesnosti postupanja uzbunjivača, kao preduslov za pokretanje ovog posebnog mehanizma zakonske zaštite, koja se trenutno garantuje čak i u slučajevima kada se „uzbunjuje“ dostavljanjem opštepoznatih podataka, nakon dugog proteka vremena od saznanja za zloupotrebu, objavljivanjem zaštićenih ličnih podataka koji su nebitni za povredu na koju se ukazuje;\n• da se zaštite „nevoljni uzbunjivači“, to jest oni za čiji se identitet saznalo nakon poverljivog obraćanja (npr. anonimna anketa, razgovor sa advokatom);\n• da se definiše šta će se smatrati uzbunjivanjem javnosti;\n• da se napravi jasna razlika u Zakonu između „informacije“ (to jest, povrede javnog interesa na koju se ukazuje) i dokumenta ili drugog vida obraćanja kroz koje se ta informacija otkriva (trenutno se koristi ista reč i za jedno i za drugo);\n• da se precizira dužnost postupanja po anonimnim obaveštenjima koja su potkrepljena dokazima;\n• da nadzor nad primenom ovog zakona i donošenje podzakonskih akata budu zadaci Ministarstva za državnu upravu (a ne pravde), s obzirom na nadležnosti ovog organa;\n• da se preciziraju dužnosti kontrolnih organa kojima se uzbunjivač obraća (provera istinitosti navoda, utvrđivanje odgovornosti za kršenje propisa, pokretanje postupka za kažnjavanje odgovornih i postupka za naknadu štete);\n• da se zaštiti uzbunjivanje javnosti koje usledi nakon što institucije nisu u roku sprovele postupak ili su to učinile nepravilno, kao i u slučajevima kada se objavljuju dokumenti koji su već morali biti dostupni javnosti;\n• uvođenje novog pravila za obelodanjivanje podataka koji su označeni kao tajni, koja uključuje i mogućnost da se uzbunjivač u nekim slučajevima obrati javnosti (u Predlogu zakona je isključena);\n• uvođenje jasnijih pravila za ocenu da li je uzbunjivač stavljen u nepovoljniji položaj zbog svog delovanja;\n• uvođenje mogućnosti da uzbunjivač dobije pravičnu naknadu umesto povraćaja u pređašnje stanje, uvek kada smatra da je to za njega povoljnije;\n• vođenje posebnog postupka za zaštitu ubunjivača u svim slučajevima odmazde (trenutno su izuzeti pojedini radni sporovi);\n• pravilo da vansudsko poravnanje nije osnov za oslobađanje od odgovornosti zbog kršenja ovog zakona;\n• omogućavanje da se sudskom privremenom merom naloži preduzimanje radnji u korist uzbunjivača, a ne samo da se zabrane one radnje koje mu idu na štetu;\n• uvođenje pravila za nagrađivanje uzbunjivača koji svojim delovanjem omoguće pribavljanje javnih prihoda koji bi inače izostali;\n• preciziranje rokova za donošenje podzakonskih akata;\n• da ne bude ukinut član 56. Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije koji trenutno uređuje postupanje tog organa po prijavama zbog kršenja pravila o sukobu interesa i prijavljivanju imovine, već da se postupanje Agencije uredi preciznije izmenama matičnog zakona.\nU pogledu kaznenih odredaba nismo pripremili amandmane, ali smo ukazali na neophodnost da nova krivična dela budu usvojena pre početka primene zakona, jer za najozbiljnije oblike kršenja ovog zakona nisu predviđene ni krivične ni prekršajne kazne, niti je zajedno sa ovim predlogom u Skupštinu stigao predlog dopuna KZ.\nTakođe smo ukazali na potrebu da se izmene drugi propisi koji trenutno na neadekvatan način uređuju uzbunjivanje ili srodna pitanja (npr. tajnost podataka).\nCeo predlog koji je TS dostavila poslaničkim grupama možete pogledati na našem sajtu: http://www.transparentnost.org.rs/index.php?option=com_content&view=article&id=467&Itemid=41&lang=sr\n(amandmani TS na predlog zakona o zastiti uzbunjivaca novembar 2014.docx)


U Viši sud stigla i četvrta verzija optužnice protiv Vujić Subotića i ostalih | Kolubarske\nU Viši sud stigla i četvrta verzija optužnice protiv Vujić Subotića i ostalih\nViše javno tužilaštvo u Valjevu dostavilo je Višem sudu u Valjevu novu dopunjenu ili četvrtu verziju optužnice protiv Aleksandra Vujića Subotića, bivšeg načelnika Gradske uprave, i još devet osoba, saznaju Kolubarske.rs.\nNakon dopune istrage, koja je trajala skoro godinu dana, četvrta verzija optužnice na oko 80 kucanih strana sadrži sve ono što je Krivično vanpretresno veće Višeg suda, kojim predsedava predsednica Višeg suda Biljana Savić, naložilo odlukom o dopuni istrage, navodi naš izvor.\nPrema saznanjima Kolubarskih.rs u četvrtoj verziji optužnice detaljnije su opisani događaji koji terete okrivljene, sve je dodatno potkrepljeno dokazima i rezultatima dopunskih veštačenja. U toku je i finansijska istraga radi utvrđivanja ostvarene imovinske koristi i eventualnog oduzimanja imovine okrivljenima proistekle iz izvršenja krivičnog dela.\nVećina optuženih uhapšena je u junu 2017. u akciji valjevske policije, po nalogu Višeg javnog tužilaštva. Pored Aleksandra Vujića Subotića bivšeg načelnika Gradske uprave za lokalni razvoj, privredu, urbanizam i komunalne poslove Valjevo optužnicom su obuhvaćeni radnici Gradske uprave, preduzetnici i odgovorna lica više firmi iz Valjeva, Šapca i Novog Sada.\nViše javno tužilaštvo je početkom juna 2018. godine ili skoro godinu dana nakon hapšenja podiglo optužnicu protiv bivšeg načelnika Gradske uprave i još devet osoba kojima se na teret stavlja primanje i davanje mita, zloupotrebe u vezi s javnim nabavkama i službenog položaja. Tokom obimne i komplikovane istrage saslušano je 46 svedoka, veštačeno više od 50 računara, lap-topova i USB uređaja, kao i obimna dokumentacija.\nPrvu optužnicu, koja je imala 53 stranice i koja je pisana skoro tri meseca, Krivično vanpretresno veće Višeg suda u Valjevu vratilo je "ekspresno" Višem javnom tužilaštvu na dopunu.\nOdluka o dopuni istrage doneta je 17. jula 2018. godine prilikom ispitivanja navedene optužnice Višeg javnog tužilaštva u Valjevu, a nakon izvršenog uvida u spise predmeta i pisane odgovore na optužnicu koje su podneli branioci okrivljenih.\nTada je, prema saznanjima Kolubarskih.rs, Veće od Tužilaštva, između ostalog, tražilo da dostavi dokumentaciju za koju smatra da nedostaje u optužnici, a radi se, kako je naveo naš zvor o "dokumentima koja su fizički uništena".\nNovu dopunjenu optužnicu protiv Aleksandra Vujića Subotića, bivšeg načelnika Gradske uprave, i još devet osoba, Više javno tužilaštvo u Valjevu je Višem sudu dostavilo sredinom februara 2019. godine.\nNakon drugog vraćanja krajem aprila prošle godine, kada je pored ostalog, traženo i saslušanje još dva svedoka, novoj dopuni optužnice posvećeno je nekoliko meseci rada Višeg javnog tužilaštva, te je krajem oktobra prošle godine po treći put poslata u Krivično vanpretresno veće Višeg suda.\nUsledilo je i treće vraćanje, a u trećoj naredbi o dopuni istrage se, pored ostalog, traži da u dispozitivu optužnice bude jasno opisana radnja izvršenja krivičnih dela posebno za svakog od okrivljenih, sve shodno prikupljenim i predloženim dokazima.\nKrajem oktobra ove godine, nakon dopune istrage koja je trajala oko godinu dana, Višem sudu u Valjevu predata je četvrta verzija optužnice. Na potezu je Krivično vanpretresno veće Višeg suda u Valjevu, kojim predsedava predsednica Višeg suda Biljana Savić. Da li će ovaj predmet "ući u sud" ili će optužnica biti vraćena po četvrti put...?\nOvaj valjevski slučaj je sasvim suprotan onome o čemu se poslednjih nekoliko dana govori u srpskoj javnosti, a to je da tužilaštavo ne radi dovoljno, ali ni dobro naročito u slučajevima koji se odnose na korupciju.\nPodsećamo, predmet protiv Vujića Subotića i ostalih je poslednji koji radi Više javno tužilaštvo u Valjevu, a da se odnosi na moguću korupciju, jer je od 1. marta 2018. godine za sva krivična dela korupcije nadležno Posebno odeljenje Višeg javnog tužilaštva u Beogradu.\n#GRAĐANIIMAJUMOĆ ISTRAŽUJEMO: Pre 20 sati 47 minuta\nSaopštenje policije Pre 9 sati 52 minuta\nPodaci Zavoda za javno zdravlje Pre 15 sati 11 minuta\nBez kraja Pre 18 sati 52 minuta


Pročitaj više o Okrugli sto - Pomoć u kući za decu sa smetnjama u razvoju i njihove porodice\nUdruženje građana Zlatiborski Krug u okviru projekta Unapređenje rada dnevnog boravka za decu sa invaliditetom "Zračak" 8. septembra u Biblioteci u Čajetini, organizuje Radionicu za mlade volontere.\nRadionica je deo edukativnog programa u okviru projekta koji je podržan od strane Ministarstva rada i socijalne politike, Sektora za brigu o porodici i socijalnu zaštitu.\nVoditelj radionice je Žana Borisavljević iz organizacije Obrazovanje plus iz Beograda.\nPročitaj više o Radionica za mlade volontere\nPročitaj više o Okrugli sto u okviru projekta Pomoć u kući za decu sa invaliditetom\nOkrugli sto u Čajetini na temu Socijalne usluge i budžetiranje\nUdruženje građana Zlatiborski krug, u petak 27. jula, u 13:30 u biblioteci u Čajetini, organizuje Okrugli sto na temu Socijalne usluge i budžetiranje.\nZakon o socijalnoj zaštiti, koji je usvojen prošle godine, kroz razvijen koncept socijalnih usluga štiti građane kojima je potrebna pomoć, a naročito je važan za osobe sa invaliditetom i njihove porodice.\nPročitaj više o Okrugli sto u Čajetini na temu Socijalne usluge i budžetiranje\nUdruženje građana Zlatiborski krug je početkom juna otpočelo realizaciju projekta "Pomoć u kući za decu sa invaliditetom". Projekat predstavlja javnu kampanju za uvođenje nove socijalne usluge finansirane iz opštinskog budžeta, kojom se rešavaju problemi porodica dece sa smetnjama u razvoju koja, iz različitih razloga, nisu korisnici Dnevnog boravka za decu sa smetnjama u razvoju – „Zračak“, u Čajetini.\nPročitaj više o Početak projekta "Pomoć u kući za decu sa invaliditetom"\nPročitaj više o "Zrak dobrote" u Čajetini\nProšle nedelje je u Čajetini, u okviru projekta Unapređenje rada dnevnog boravka za decu sa invaliditetom u Čajetini – "Zračak", održan satanak članova projektnog tima Zorice Milosavljević i Vesne Belčević sa direktorkom osnovne škole - Milkom Vasiljević, direktorom Centra za socijalni rad - Pajom Bogdanovićem i koordinatorkom Dnevnog boravka "Zračak" - Snežanom Ružić.\nPročitaj više o Početak projekta unapređenja rada dnevnog boravka "Zračak"\nUdruženje građana Zlatiborski krug poziva sve ljude dobre volje da se uključe u humanitarnu akciju "Zrak dobrote" za pomoć Dnevnom boravku za decu sa invaliditetom "Zračak" u Čajetini. Dnevni boravak "Zračak" se nalazi u osnovnoj školi "Dimitrije Tucović", koja je ustupila svoj prostor, i u njemu borave deca različitog uzrasta i različitog stepena invaliditeta.\nPročitaj više o Humanitarna akcija "Zrak dobrote"\nPočetkom marta neformalna organizacija CMOK (Centar Mladih Organizovanih Kreativaca) uz saradnju sa Udruženjem gradjana „Zlatiborski krug“ počela je sa realizacijom projekta „Čistimo uz CMOK!“ koji je deo projekta „Mi smo na mreži!“ koji finansira Balkanski fond za lokalne inicijative. Cilj projekta je da se mladim ljudima skrene pažnja na značaj životne okoline i način na koji treba da je zaštite uticajem preko internet mreže.\nPročitaj više o Počela realizacija projekta "Čistimo uz CMOK"\nU Čajetini je, u sredu 18. aprila, potpisan ugovor o realizaciji projekta između Udruženja građana Zlatiborski krug i Ministarstva rada i socijalne politike. Ugovor su potpisali državni sekretar u Ministarstvu rada i socijalne politike, Zoran Martinović i predsednica Udruženja građana Zlatiborski krug, Zorica Milosavljević.\nPročitaj više o Projekat unapređenja rada Dnevnog boravka za decu sa invaliditetom "Zračak"