Pravila o zaštiti privatnosti – San Nectarios – Parga – Grčka\nKako bi vam pružio najbolje moguće iskustvo, objekat San Nectarios koristi svoje kolačiće i kolačiće treće strane na svom veb sajtu u tehničke, analitičke i marketinške svrhe. Nastavkom pretrage na našem veb sajtu, pristajete na naše korišćenje kolačića. Molimo vas da pogledate naše Obaveštenje o kolačićima za više informacija.\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.nect.gr koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat San Nectarios. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.nect.gr. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na info@nect.gr .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na info@nect.gr . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na info@nect.gr . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Ambasador Kanade: Razumemo neutralnu poziciju Srbije\nBeta\t 29. marta 2016. 18:15\nAmbasador Kanade u Srbiji Filip Pinington izjavio je danas da je ovom trenutku budućnost Srbije više okrenuta evropskim integracijama, ali i da Kanada razume njenu neutralnu poziciju.\n“Kada je 2014. godine ministar inostranih poslova Kanade posetio Srbiju izjavio je da mi razumemo neutralnu poziciju Srbije, kao i da želi da održi dobre odnose i sa NATO i sa Rusijom, a mi podržavamo takav stav”, izjavio je Pinigton.Pinington je na manifestaciji “Dan Kanade”kazao da je njegova zemlja od samih početaka evrointegracija uz Srbiju, i da joj pomaže u vidu investicija, infrastrukture i obuke vojske.\n“Smatramo da su naši odnosi vrlo prijateljski i nastavićemo da podržavamo Srbiju u budućnosti na bilo koji način koji želi njen narod”, rekao je Pinigton.\nKanadski ambasador je podsetio da je Kanada članica NATO i da kao takva ima odredjene nesuglasice sa Rusijom.\n“Imamo nesuglasice sa Rusijom, prvenstveno zbog stava oko Ukrajine i pozicije oko Krima, ali u svakom slučaju Kanada podržava stav Srbije vezanu za njenu neutralnost”, rekao je on.\nPinington kaže i da Kanada podržava nedavno potpisan Sporazum Srbije o saradnji sa NATO.\n“Mi podržavamo taj sporazum i ne vidim da je Srbija u bilo kakvom drugačijem odnosu u odnosu na druge zemlje koje imaju odredjenu saradnju sa nama. Svaka od tih strana, i NATO i Srbija, imaju svoje interese koje približavaju”, izjavio je Pinington.\nPinigton je odbio da odgovori na pitanje da li je NATO pogrešio kada je 1999. godine bombardovao Srbiju.\n“Ne bih da komentarišem to sada”, rekao je Pinigton.\nKanadski ambasador sa privrednicima Kraljeva je razgovarao o mogućnostima buduće saradnje, stvaranju boljih uslova za privlačenje investicija.Pinington je u Kraljevu, u pratnji gradonačelnika Tomislava Ilića, u Narodnom muzeju otvorio izložbu “Kanadska medicinska misija u Srbiji 1914-1918”, posvećenu pomoći Kanade Srbiji tokom Prvog svetskog rata.\nUđe čovek u kafanu sa pit-bulom i pita kelnera:\n- Da li služite decu?\n- U redu, meni dajte dupli viski, a keru dva deteta.


Kokeza odbio da na poligrafu odgovara na pitanje da li je učestvovao u pripremanju ubistva Vučića - SPORTSKI ŽURNAL\n28 februar, 2021 3\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije (FSS) Slaviša Kokeza, koji je ispitan u SBPOK u okviru istrage kriminalne grupe Veljka Belivuka, odbio je poligrafsko ispitivanje\nSlaviša Kokeza u svojstvu građanina saslušan je povodom navoda koje je dao Aleksandar Kajmaković, tokom ispitivanja pre dva dana. Tanjug prenosi navode Večernjih novosti da je Kokeza odbio da na poligrafu odgovori na pitanje da li je učestvovao u pripremanju ubistva predsednika Srbije Aleksandra Vučića, ali i na druga, bezazlenija pitanja.\nNa pitanje operativaca zašto ne želi da se podvrgne ovom vidu ispitivanja, odgovorio je da ga je tako savetovao predsednik Višeg suda u Beogradu Aleksandar Stepanović.\nNovosti navode da je Vučić ranije javno upozoravao na veze Stepanovića sa stranim obaveštajnim službama.\nIzvori lista prenose da je Kokeza negirao da se poznaje sa Darkom Elezom, koji je nedavno izručen BiH. Mediji su objavili da je Kokeza priveden na osnovu različitih navoda takođe privedenog Aleksandra Kajmakovića, poznatijeg kao Aca Bosanac, ali i drugih operativnih saznanja.\nv1ad · 28 februar, 2021 19:50\nSavet za borbu protiv k... · 02 mart, 2021 09:06\nIgrač · 02 mart, 2021 11:53


Danas počinje isplata materijalnih davanja | onogošt.me\nMinistarstvo je za te svrhe obezbijedilo oko 6,5 miliona eura.\nIz tog resora kazali su da je za korisnike materijalnog obezbjeđenja izdvojeno 807.400 eura, a za korisnike dodatka za djecu 368.500 eura.\nZa pravo na dodatak za njegu i pomoć izdvojeno je oko 1,34 miliona eura, a za pravo na ličnu invalidninu skoro 538.000 eura.\n"Za korisnike refundacije naknade za porodiljsko odnosno roditeljsko odsustvo izdvojeno je 1,44 miliona eura", navodi se u saopštenju.\nKorisnicima materijalnog obezbjeđenja boraca i lične i porodične invalidnine biće isplaćeno 411.000 eura.


MAČVANSKI MALI ZVORNIK VESTI\nImunizacija stanovništva protiv zarazne bolesti Kovid – 19 u opštini Mali Zvornik počela je u sredu, 20. januara.\nTokom prvog dana vakcinacije, na punktu u fiskulturnoj sali srednje škole vakcinu je, od 08 do 15 časova, primilo oko 70 građana.\nVakcinacija se odvija u dve ordinacije, prema detaljno utvrđenom protokolu, uz primenu propisanih protivepidemijskih mera prilikom prijema pacijenata.\nU opštinu Mali Zvornik dan ranije, u okviru prvog kontigenta, stiglo je 120 vakcina, kineskog proizvođača, a plan vakcinacije urađen je prema utvrđenim prioritetima i kategorijama.\nPrema rečima direktorke Doma zdravlja, Valentine Ristić, na vakcinaciju su pozivani građani koji su se izjasnili da žele da prime kinesku vakcinu i oni koji prilikom prijave nisu naveli proizvođača vakcine.\nOko 50 kontaktiranih potvrdilo je da žele da prime vakcinu, dok su se preostali prijavljeni pacijenti, koji su kontaktirani juče, izjasnili da žele da prime vakcinu drugog proizvođača ili su tražili promenu termina, zbog proslave krsne slave, Svetog Jovana.\nOna je navela da će oni pacijenti koji su se izjasnili da žele da prime vakcinu drugih proizvođača biti pozivani kada ona bude na raspolaganju Domu zdravlja, odnosno da, ukoliko žele, mogu da promene svoju odluku preko portala na kojem su vršili prijavu.\nRistić je istakla da je u saradnji Doma zdravlja i opštine Mali Zvornik formiran Pozivni centar, čiji operateri pozivaju prijavljene za imunizaciju, kontaktiraju ih radi potvrde dolaska i provere opšteg zdravstvenog stanja dan posle vakcinacije.\nDirektorka Doma zdravlja navela je da će vakcinacija građana protiv virusa korona biti nastavljena i narednih dana, u saradnji sa Zavodom za javno zdravlje iz Šapca, u skladu sa interesovanjem građana za imunizaciju i brojem dostupnih doza vakcina.\nNekoliko minuta pre zvaničnog početka imunizacije, punkt su obišli predstavnici rukovodstva opštine, kako bi se uverili u spremnost za početak vakcinacije.\nU delegaciji su bili: predsednik opštine Mali Zvornik Zoran Jevtić, predsednik Skupštine opštine Radovan Tadić, koordinator Uslužnog centra Opštinske uprave Mladen Perić, direktorka Doma zdravlja Valentina Ristić, koordinator za tehničko opremanje punkta i direktor Srednje škole MilošTimotić i koordinator punkta za medicinski deo rada doktor Siniša Burić, koji je danas primio vakcinu protiv virusa korona.\nNakon obilaska punkta, predsednik opštine Zoran Jevtić ocenio je da punkt poseduje neophodne uslove za rad i dodao da je zadovoljan efikasnošću radova na uređenju punkta, koji su, prema njegovim rečima, obavljeni uspešno u vrlo kratkom roku.\nUlaz u punkt za imunizaciju je sa istočne strane srednje škole, iz ulice Kralja Petra I, odnosno direktno sa glavnog puta, a kapija za ulaz u dvorište je iz pravca Osnovne škole „Branko Radičević“.\nPunkt je u toku dana vidno obeležen postavljanjem odgovarajućeg putokaza, odnosno saobraćajnog znaka.\nRampa za pristup punktu osobama sa invaliditetom postavljena je na ulazu u fiskulturnu salu iz pravca igrališta FK „Jedinstvo“.\nU okviru punkta uređeno je ukupno 6 prostorija, čekaonica, soba za evidenciju, soba za lekarski pregled, sobe za vakcinaciju, prostor za nadzor i izlaz iz punkta.\nU prostoriji čekaonice i duž hodnika punkta za imunizaciju postavljena su nova grejna tela, čime su, između ostalog, obezbeđeni i odgovarajući toplotni uslovi za pacijente.\nTags: imunizacija, Mali Zvornik, Valentina Ristić, Zoran Jevtić


Rusija za sada ne obustavlja avio-saobraćaj sa Britanijom - Sputnjik Srbija\n20:49 20.12.2020 (osveženo 20:50 20.12.2020) Preuzmite kraći link\nU ruskom Operativnim štabu za borbu protiv virusa korona saopštili su da za sada nisu preduzete nikakve mere usled otkrivanja novog soja virusa u Velikoj Britaniji.\n„Situacija se nalazi pod kontrolom operativnog štaba kako se ne bi dozvolio uvoz i širenje nove infekcije“, navodi se u saopštenju.\nVelika Britanija se nalazi među 16 država sa kojima je Rusija obnovila vazdušni saobraćaj.\nPredstavnik „Aeroflota“, jedine ruske kompanije koja leti na relaciji Moskva-London, Mihail Demin saopštio je novinarima da oni ne poseduju informacije da je avio-saobraćaj između dve zemlje obustavljen.\nBritanski ministar zdravstva Mat Henkok rekao je 14. decembra da su britanski naučnici identifikovali novi soj korona virusa i da bi on „mogao biti povezan“ sa bržim širenjem na jugoistoku Engleske.


Pismo Markoviću: Sindikat doktora medicine traži povećanje zarada | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Pismo Markoviću: Sindikat doktora medicine traži povećanje zarada\nPismo Markoviću: Sindikat doktora medicine traži povećanje zarada\nU posljednjoj deceniji gotovo sve zemlje Balkana, osim Crne Gore, uložile su napor da osim minimalne cijene rada uvećaju i zarade nosilaca posla u zdravstvu, navode iz Sindikata\nSindikat doktora medicine uputio je otvoreno pismo premijeru Dušku Markoviću kojim traže uvećanje zarada i poboljšanje statusa doktora. Iznijeli su niz primjera u regionu gdje su plate ljekarima uvećane. Iz Sindikata smatraju da smanjenje zarada ljekara zbog višegodišnjeg pada standarda, zbog povećanja životnih troškova pokazatelj je odnosa institucija ne samo prema ljekarima već prema zdravlju stanovništva generalno.\n“Ukupna inflacija od sticanja nezavisnosti 2006. godine do 2019. godine u Crnoj Gori, prema podacima Zavoda za statistiku iznosila je 33 odsto. U istom periodu prosječna zarada u državi rasla je sa 282 eura iz 2006. godine na sadašnjih 513 eura, što je u prosjeku 81.5 procenata. Za isti period zarade ljekara porasle su 10 odsto. Uzimajući u obzir inflaciju ovo znači da su zarade ljekara od 2006. godine zapravo pretrpjele pad za čak 23 odsto”, navodi se u pismu Sindikata koje potpisuje predsjednica Milena Popović Samardžić.\nKako je istakla, u posljednjoj deceniji gotovo sve zemlje Balkana, osim Crne Gore, uložile su napor da osim minimalne cijene rada uvećaju i zarade nosilaca posla u zdravstvu.\n“U odnosu na zemlje u okruženju zarade crnogorskih ljekara su najniže, što jednom „lideru u regionu” i zemlji kandidatu za članstvo EU sa najviše otvorenih poglavlja u pristupnim pregovorima, nikako ne priliči. Doktor medicine u BiH ima osnovnu zaradu u iznosu od 882 eura, osnovna zarada njegovog kolege specijaliste iznosi 1,115 eura. Šta reći o Rumuniji koja je uprkos kritikama Evropske komisije i Međunarodnog monetarnog fonda, ogromnom skupštinskom većinom pozicije i opozicije povećala zarade ljekarima sa tadašnjih 1,000 eura na nestvarnih 2,700 eura. Istom odlukom i medicinske sestre dobile su uvećanje zarada sa 570 na 900 eura. Slovenački i hrvatski ljekari već decenijama imaju zarade koje su u prosjeku 3-4 puta veće u odnosu na kolege u Crnoj Gori”, dodaje u pismu.\nKako ističe, uprkos svemu, u sektoru zdravstva ne planira se povećnje zarada minimum naredne tri godine.\n“Takođe, poštovani Premijeru ulaganje države u crnogorsko zdravstvo najmanje je u Evropi i iznosi 5,17 odsto BDP-a. Prije deset godina ulagali smo čak 20 odsto više u odnosu na BDP. Prethodnu deceniju troškovi liječenja značajno su prebačeni na građane koji zbog loše organizacije javnog zdravstva usluge plaćaju privatnim zdravstvenim ustanovama u procentu od čak 35 odsto ukupnih ulaganja što je dvostruko više od prosjeka EU. I sa ovako nepovoljnom strukturom ulaganju u zdravstvo, da bi dostigla nivo prosječnog ulaganja na nivou EU (9,9 odsto BDP-a) ili jedne Srbije (10,3 odsto BDP-a), Crna Gora, ne samo da nema prostora za racionalizaciju, već mora godišnje izdvajati dodatnih 101,5 miliona eura”, naglašava ona.\nU pismu se navodi da javni funkcioneri nijesu niti racionalni niti samokritični kada je riječ o njihovoj neracionalnoj potrošnji koja se ogleda u servisiranju njihovih telefona, njihovoj potrošnji goriva, kupovini njihovih automobila, netransparentnoj dodjeli stanova, troškovima reprezentacije i subvencija i regresivnog oporezivanja “biznismena” – nerijetko najbogatijih crnogorskih građana.\n“Podsjećanja radi mala Crna Gora ima 4,000 službenih vozila, dok jedna Njemačka ima 1.000 istih, budžet za gorivo od 8,9 miliona eura, za službena putovanja 5,9 miliona eura, za usluge prevoza 1,9 miliona eura, dok su neprecizirane ostale usluge iznosile 11 miliona eura. Sve ovo govori u prilog činjenice da novca za zarade ljekara itekako ima ali da to nije među prioritete Vlade Crne Gore. Podsjećanja radi za povećanje zarada svih ljekara u neto iznosu 300 eura, budžet Crne Gore bi koštalo svega oko 10 miliona eura”, podsjetila je Samardžić Popović.\nStrategija Vlade o optimizaciji radnih mjesta će, prema njenim riječima, imati nekog efekta i napraviće uštede koje se mogu usmjeriti na prioritete.\n“Ukoliko Vlada ne želi ovaj problem rješavati institucionalno kroz socijalni dijalog sa ljekarima, nažalost svjesno gura svoje ljekare da na druge, sigurno manje popularne načine, ostvaruju svoja prava. Kakva će se poruka poslati svim pacijentima, građanima Crne Gore, ako Vlada još jednom odluči da zatvori oči pred odlaskom doktora iz javnog zdravstvenog sistema, kada shvate da svoje liječenje ne mogu platiti, ostaje da se vidi”, zaključuje ona.


London pokušava da isključi Moskvu iz evropske bezbjednosti i dodvori se Washingtonu, kaže ruski izaslanik - Najnovije Vijesti\nLondon pokušava da isključi Moskvu iz evropske bezbjednosti i dodvori se Washingtonu, kaže ruski izaslanik\nVelika Britanija je postala sve neprijateljskija prema Moskvi, mada naizgled ničim izazvana, rekao je ruski ambasador u Londonu Andrei Kelin, nazvavši to opasnim trendom koji bi mogao poljuljati evropsku bezbjednost.\n„Optuženi smo za agresivno ponašanje, ali vidimo da je britanska vlada ta koja bi željela da postane agresivnija“, rekla je Kelin, pozivajući se na nedavno objavljeni Integrisani pregled bezbjednosti, odbrane, razvoja i spoljne politike vlade Velike Britanije. Dugoočekivani dokument oslikao je Rusiju kao jednu od najvećih prijetnji Velikoj Britaniji, ravnopravno sa Iranom i Sjevernom Korejom, nazivajući Moskvu „najoštrijom prijetnjom u regionu“.\nLondon je u dokumentu Rusiju nazvao „prijetnjom otprilike 14 puta bez ikakvog objašnjenja“, rekao je ambasador izrazivši zabrinutost da dokument, koji bi trebalo da vodi politiku Velike Britanije najmanje do 2030. godine, ne pominje potrebu za dijalogom između Moskve i Londona, za razliku, na primjer, od konceptualnih dokumenata NATO-a.\n„Bili smo iznenađeni i pomalo zapanjeni zbog toga“, rekao je ambasador.\nIzgleda da je agresivno držanje Velike Britanije usmjereno na isključivanje Moskve iz šireg koncepta evropske bezbjednosti, rekao je ambasador. Kelin je primjetio da, iako je prethodno cilj bio stvaranje zajedničkog bezbjednosnog prostora od Lisabona u Portugalu do Vladivostoka u Rusiji, sada se željena bezbjednosna „zona“ smanjila i obuhvatila samo članice NATO-a i EU.\nTvrdio je da bi pokušaj guranja Rusije iz evropskog sistema bezbjednosti samo potkopao okvir.\n„Bez Rusije je nemoguće izgraditi normalnu bezbjednost u Evropi“, rekao je Kelin.\nRusija ne traži konfrontaciju sa UK, naglasio je diplomata. „Mi ne predstavljamo nikakvu prijetnju i nismo zainteresovani za to“, rekao je on, dodajući da će Rusija uprkos tome reagovati na akcije Londona, ma kakve one bile.\n„Prema Velikoj Britaniji ćemo se ponašati onako kako se oni ponašaju prema nama.“\nNovi koncept ide ruku pod ruku sa londonskom strategijom dodvoravanja Washingtonu, smatra ruski izaslanik, dodajući da je ono što je primijetio tokom „posljednjih mjeseci“ to da „Velika Britanija čini ogromne napore kako bi se približila SAD.”\nAmbasador takođe vjeruje da takva agresivnost može djelimično proizići iz potrebe Ujedinjenog Kraljevstva da pojača odbranu i posebno oružane snage, opisujući odluku o povećanju ograničenja ukupnog broja nuklearnih bojevih glava na 260 kao „upečatljivu“\nTakođe je rekao da bi to moglo biti “apsolutno iznenađenje” za političare širom svijeta, uključujući saveznike Velike Britanije u Washingtonu, i teško da bi moglo doprinijeti međunarodnom režimu kontrole naoružanja.\nIpak, uprkos političkoj napetosti, „situacija nije potpuno beznadežna“ za rusko-britanske odnose, smatra Kelin, dodajući da veze u ekonomskoj, naučnoj i humanitarnoj sferi nisu prekinute i da se nastavljaju razvijati.\n„Obim trgovine između Velike Britanije i Rusije povećao se posljednjih godina, dok kompanije iz obje zemlje zajedno pokreću ambiciozne projekte“, rekao je ambasador. Nedavno je ruska raketa Sojuz u orbitu lansirala 36 satelita za britansku firmu OneWeb kao dio projekta koji je već doživio ukupno četiri takva lansiranja, dodao je on.\nAgresivnu retoriku koju uglavnom forsiraju predstavnici u britanskim odbrambenim krugovima teško da dijeli cjelokupno britansko stanovništvo, rekao je izaslanik, dodajući da dvije nacije “trebaju saradnju”.\nSad buju Englezi časkom rasturili Rusiju i Kinu, ipak su oni tradicionalno ratnička nacija. Doduše, nešto im slabije ide kada je i druga strana naoružana…\nNeprijateljstvo na relaciji UK Rusija traje više od 200 godina, prekidalo se samo u 3 navrata, tokom ratova sa Napoleonom i tokom prvog i drugog svetskog rata, dakle jedino u slučaju pojavljivanja sile koje je opasnost po obe države. S obzirom na podršku koju su pružili Ukrajini i sirijskim teroristima,… Pročitaj više »\nEuropska sigurnost je nemoguća bez Rusije.


Mesec ljubavi u svim knjižarama Delfi – popust do -42% na 60 naslova – Bilbord Portal\nMesec ljubavi u svim knjižarama Delfi – popust do -42% na 60 naslova\nBilbord, 2 weeks ago 1 min read 7\nizdavačka kuća Laguna je za sve zaljubljene organizovala akciju „Mesec ljubavi“, koja počinje 10. februara i trajaće do 10. marta 2018. godine. Vaša potraga za savršenim poklonom za voljenu osobu završava se kod nas!\nU svim knjižarama Delfi i Laguninim klubovima čitalaca od 10. februara do 10. marta možete ostvariti dodatni popust od 20% na 60 sjajnih naslova. Na ovoj akciji važe i članski popusti (10–20%) i količinski popust od 10% na tri i više kupljenih knjiga. Akcija će važiti i na sajtuwww.laguna.rs.\nU knjižari Delfi SKC (Kralja Milana 48) i knjižari „Miloš Crnjanski“ (Vase Čarapića 2–4) na odabranih 60 naslova očekuje vas popust od 20%, redovan popust od 15% i količinski popust od 10% na tri i više kupljenih knjiga. Ova akcija važiće i na sajtu www.delfi.rs.\nSpisak 60 sjajnih naslova koji se nalaze na akciji „Mesec ljubavi“ pogledajte OVDE.\n#Knjige #Promocija #Sniženja\nKokice Terapija #4 u DOB-u: “Divlje jagode“ Ingmara Bergmana\nSiniša Ubović promovisao novu knjigu “Jači od bola”\nIzdvajamo, Kultura, Lifestyle\n“USPEH” – prva HBO serija u našem regionu\nFilm “Berlinski sindrom” premijerno u Bioskopu DOB


Vučić: Naručeno skoro 15 miliona vakcina\nVesti Autor:Beta06. mar. 202121:49 > 23:18109 komentara\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao je sve građane, a pre svega starije da se vakcinišu i da ne slušaju one koji vode kampanju protiv vakcinacije jer kako je rekao, to rade iz sopstvenih interesa i koristi.\nVučić je na konferenciji za novinare posle sednice Saveta za nacionalnu bezbednost rekao da je Srbija do sada naručila 14.832.200 vakcina, a dva leka protiv koronavirusa stižu početkom aprila i maja.\n„Najveći je procenat vakcinisanih tamo gde žive najbogatiji, a najmanji tamo gde žive najsiromašniji“, rekao je Vučić, ali je istakao i da ogroman broj starijih od 75 godina još nije vakcinisan i pozvao ih da ne slušaju lažne vesti protiv vakcinacije.\nOn je dodao da će vakcinu protiv koronavirusa primiti narednih dana u nekom manjem mestu, gde je odziv za vakcinaciju najmanji, da bi time dao primer.\nVučić je istakao i da bismo sa ovakvim prisustvom britasnkog soja, kod oko 35 odsto zaraženih, bez vakcinacije imali između 10.000 i 13.000 zaraženih na dnevnom nivou.


Srbija Inovira raspisala javni poziv za pilot superklastere – Lepe vesti ONLINE\nProjekat Srbija Inovira, koji realizuje ICT Hub uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), objavio je početak stvaranja prvog superklastera u Srbiji i to objavljivanjem javnog poziva zainteresovanim konzorcijumima (kompanijama, startapovima i naučnim institucijama).\nSveobuhvatnim istraživanjem koje je u prethodnom periodu sprovedeno pokazalo se da u Srbiji postoji deset oblasti sa potencijalima u pogledu tehnoloških inovacija, a nakon analize svih relevantnih faktora projekat je doneo odluku da u pilot superklasterima učestvuju četiri oblasti:\nvisoka tehnologija u poljoprivredi i industriji hrane,\ngejming okruženje i virtuelna realnost,\nweb3 i blockchain tehnologije,\nnapredna rešenja u medicinskoj tehnologiji i biotehnologiji.\nSuzan Fric, direktorka misije USAID-a u Srbiji, izjavila je povodom pokretanja projekta da ta institucija ove godine obeležava 20 godina partnerstva sa Srbijom.\n– Ulažemo u ekonomski razvoj ove zemlje, sa ciljem povećanja značaja privrede koju pokreću inovacije, a time i jačanja konkurentnosti i izvoznog potencijala Srbije. Jasno je da Srbija ima potencijal za inovacije, ali je neophodno usmerenje. Osnaživanje domaće ekonomije treba da se zasniva na fokusu na određene oblasti tehnološko-inovacionog ekosistema, one koji imaju najveći potencijal.\nJavni poziv upućen kompanijama, startapima i naučnim institucijama\nGovoreći o rezultatima istraživanja, Aleksandra Popović, direktorka projekta Srbija Inovira je objasnila da im je istraživanje dalo mogućnost da utvrde najperspektivnije domene, a „iskustva iz sveta sugerišu da rezultate treba testirati i u praksi, odnosno u realnom okruženju“.\n– Naš sledeći zadatak je formiranje pilot superklastera za svaki domen, kako bi se testirao njegov pravi potencijal.\nPozivamo sve zainteresovane konzorcijume iz ovih oblasti, koji imaju sjajne ideje i žele da rade na formiranju srpskog inovacionog superklastera, da se prijave i testiraju stvarne potencijale svojih planova i timova.\n– Mi ćemo ih podržati u realizaciji aktivnosti, unapređenju kapaciteta, angažovanju eksperata iz različitih oblasti, pristupu različitim izvorima finansiranja za inovativne projekte i u marketingu. Javni poziv traje do kraja februara, a sve informacije se mogu naći na našem sajtu.\nBranka Anđelković, suosnivačica i programska direktorka Centra za istraživanje javnih politika, istakla je:\n– Kao partneri projekta Srbija Inovira, sproveli smo devetomesečno istraživanje, kroz koje smo identifikovali domene koji u kombinaciji sa visokim tehnologijama imaju najveći potencijal za rast i izvor su konkurentske prednosti u Srbiji. U izboru smo se vodili parametrima koji dokazuju ekonomski, tehnološki i naučni potencijal za kreiranje novih rešenja.\nS druge strane, analizirali smo i njihov “efekat prelivanja” tj. pozitivne eksterne efekte koje oni mogu da imaju na privredu i društvo. Pored detaljnog pregleda naših strateških dokumenata, uvida u globalnu perspektivu tehnologija budućnosti i statističkih analiza, sproveli smo i intervjue sa više od 130 ključnih ljudi za inovacije u Srbiji, anketirali relevantne aktere u inovacionom ekosistemu i testirali rezultate kroz tri fokus grupe.\nOčekuje se da četiri pilot superklastera započnu rad u proleće 2022. godine. Na osnovu rezultata, biće odabran onaj sa najvećim pojedinačnim potencijalom, a koji će tokom 2023. godine postati prvi srpski superklaster. Pobednički superklaster će dobiti značajnu pomoć za što bolje pozicioniranje na tržištu, a konačni cilj je da 2025. godine postane samoodrživ u celosti.\nDomaća platforma za zapošljavanje obezbedila 350.000 USD za dalji razvoj\nInvesticija od 4 miliona dolara za Better & Better – Iz Srbije došlo čak 40% ukupnih novčanih sredstava


Aktuelno | The Cultural Policy & Management Platform\nTurneja platforme Kuturne politike i menadžmenta\nOvog meseca održaće se niz prezentacija Platforme u celom regionu!\nprezentacija , kulturna politika , menadzment\nBalkanska mreža muzeja: konferencija "Moram, vidim, uradiću"\nBalkanska mreža muzeja organizuje drugu godišnju konferenciju u Tirani od 8. do 10.aprila\nmuzej , mreza , kulturno nasledje\nNovi ciklus programa „KREATIVNO MENTORSTVO”\nU okviru novog kruga jedinstvenog programa za lični i profesionalni razvoj budućih lidera u oblasti kulture u Srbiji „Kreativno mentorstvo“ raspisan je konkurs za učesnike koji će trajati do 25. oktobra.\nkonkurs , kreativno mentorstvo\nKONFERENCIJA KREATIVNE TENZIJE\nKreativne delatnosti i inicijative mladih u razvoju privrede gradova i opština Bosne i Hercegovine i Srbije i njihove društvene kohezije Tuzla, 31.10 - 2.11.2013.\nkreativne industrije , konferencija , inicijativa\nPromocija knjige dr Milene Dragićević Šešić\nPromocija knjige dr Milene Dragićević Šešić INDIJSKO POZORIŠTE: TRADICIJA I AKTIVIZAM: Dnevnik istraživanja\ntradicija , aktivizam , indija , pozoriste\nIn Memoriam: prof. dr Dejan Kosanović (1930 – 2013)\nNAŠ PROFESOR, DEJAN KOSANOVIĆ\nPoštovane kolege, pozivamo Vas da se u četvrtak, 31. oktobra u 13. časova na FDU - scena „Mata Milošević”, još jednom oprostimo i podsetimo na našeg uvaženog profesora, bivšeg Dekana FDU i prorektora Univerziteta umetnosti, dr Dejana Kosanovića.\nSmena ministra kulture\nRekonstrukcijom Vlade Srbije doći će do smene na čelu Ministarstva kulture i informisanja.\nMinistarstvo , Srbija\nZadovoljstvo ministra i nada\nMinistar kulture i informisanja Srbije Bratislav Petković izrazio je uverenje da je dobro radio, a uprkos glasinama o njegovoj smeni tokom rekonstrukcije vlade, nada se da će ostati na funkciji.\nKulturna politika , Ministarstvo , Srbija\nZabrinutost Saveta za kulturu\nNacionalni savet za kulturu (NSK) izrazio je zabrinutost zbog ozbiljnih problema kulture u Srbiji\nKulturna politika , NSK , Srbija\nZagrebački kustoski kolektiv WHW (Što, kako i za koga) bio je na korak od gubitka ugovora o vođenju Galerije Nova, ali je u poslednjem trenutku obavešten o povlačenju otkaza ugovora, nakon burnih reakcija u javnosti.\nWHW , Kulturna politika , Zagreb\nZahtevi umetničkih udruženja\nKoordinacioni odbor 16 reprezentativnih umetničkih udruženja Srbijezatražio je od najviših državnih zvaničnika i nadležnih na svim nivoima da pokrenu rešavanje egzistencijalnih pitanja u oblasti umetnosti i kulture.\nUmetnici , Kulturna politika , Srbija\nObrisi strategije kulture\nSavetovanje “Razvojne perspektive kulture u Srbiji”, u organizaciji Ministarstva kulture Srbije\nKulturna politika , Srbija , Strategija\nPrvi sat borbe za kulturu\nJednočasovni protest umetnika, kulturnih radnika i građana, ogorčenih stanjem kulture i umetnosti u Srbiji, održan je 22. juna na Trgu republike u Beogradu, uz poruku da je to samo prvi sat borbe protiv ubijanja kulture i najavu nastavka protesta.\nprotest , umetnici , beograd\nProtest Za kulturu!\nProtest umetnika i radnika u kulturi biće održan 22. juna u 18 sati na Trgu republike u Beogradu povodom "neodrživog stanja u kulturi i odnosa države prema umetnicima u svim oblastima stvaralaštva".\nNKSS: Ponižavajuća podrška Ministarstva kulture\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije (NKSS) izrazila je oštar protest povodom rezultata Konkursa Ministarstva kulture i informisanja Srbije za sufinansiranje projekata u oblasti savremenog stvaralaštva u 2013. godini.\nAsocijacija NKSS , Ministarstvo , Konkurs , Kriza\nKrizni rezultati Konkursa Ministarstva kulture za savremeno stvaralaštvo u 2013.\nMinistarstvo kulture i informisanja Srbije konačno je objavilo 5. juna rezultate Konkursa za sufinansiranje projekata u oblasti savremenog stvaralaštva u 2013. godini.\nMinistarstvo , Konkurs , Kriza\nkulturno nasledje muzej umetnost mediji menadzment UNESCO poziv Srbija kreativna evropa konferencija kulturna politika festival Konkurs kultura


Znatno više od evropskog prosjeka: Crnogorci najviše koriste automobile, najmanje vozove – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Društvo / Znatno više od evropskog prosjeka: Crnogorci najviše koriste automobile, najmanje vozove\nRTPV 2 dana prije\tDruštvo Ostavite komentar 70 pregledi\nAutomobil je dominantan oblik drumskog saobraćaja u svim državama članicama Evropske unije u poređenju sa putovanjima vozom, putničkim ili gradskim autobusom, navodi se u analizi Eurostata.\nKad je u pitanju Crna Gora, u izvještaju je navedeno da jje od ukupnog putničkog transporta u našoj zemlji 1,3 odsto činio željeznički saobraćaj, 96,4 odsto automobilski saobraćaj, a 2,3 odsto transport autobusima, pokazuju podaci Eurostata.\nPutovanje automobilom 2018. godine činilo je 82,9 odsto od ukupnog putničkog transportaširom Evropske unije, u poređenju sa 9,3 odsto za putničke autobuse, gradske autobuse i trolejbuse i 7,9 odsto za vozove, pokazalo jeistraživanje Eurostata.\nPrema istraživanju, među državama članicama EU automobilski transport činio je najveći udio putničkog saobraćaja u Litvaniji, čak 90,4 odsto.\nŠto se tiče putovanja vozovima, Austrija je imala najveći udeo putničkog saobraćaja i to 12,9 odsto, a za putničke, gradske autobuse i trolejbuse Mađarska je imala najveći procenat – 20,8 odsto, navodi Eurostat.\nMeđutim, ova slika može izgledati drugačije u 2020. godini kao rezultat mjera zatvaranja i ograničenja putovanja koje su uvele države članice EU, kao i promjena u ličnim preferencijama nakon izbijanja virusa kovida 19, navodi Izvještaj.\nPredhodno EPCG: Cijena struje zavisiće od dešavanja na berzi\nSledeće Na koronavirus pozitivno još 212, četiri slučaja u Pljevljima


Vesti online / Sport / Fudbal / Bravo Riki, majstore: Futsal ne pamti ovakav gol!\nBravo Riki, majstore: Futsal ne pamti ovakav gol!\nVerovatno ne znate Rika Zulkarnijana (26), ali njegovi giolovi prosto ostavljaju bez daha sve ljubitelje Futsala.\nIndonežanin nema “pedigre” kao što ima Falkao, Rikardinjo ili Kardinal, ali opasno poznaje futsal i postiže golove vredne po nekoliko miliona pregleda.\n- Prvi sam igrač koji je postigao ovakav gol - napisao je kratko Riko, posle poteza u australijskoj fudbalskoj ligi.\nFUDBAL Videli ste Rikardinja, ali pogledajte šta zna Falkao!


VUČIĆEV BATINAŠ ZELJA, BIJE LJUDE PO NEGOTINU – UZBUNA\nVUČIĆEV BATINAŠ ZELJA, BIJE LJUDE PO NEGOTINU\nStrahinja Ćirić, organizator protesta #1 od 5 miliona# u Negotinu, napadnut je sinoć ispred svoje zgrade, nakon što je prošle nedelje na protestu u Negotinu govorio o Zoranu Milojeviću Zelji, u javnosti već poznatog kao glavi batinaš SNS-a.\nĆirić je zadobio teže telesne povrede glave i desnog oka, a svojoj ćerki, koja je u trenutku napada bila kod drugarice, rekao je da se ne vraća kući kako bi je zaštitio.\nOn sam ističe da se ne oseća bezbedno da bi se vratio u svoj stan.\nĆirića su napala tri nepoznata maskirana muškarca ispred ulaza zgrade u kojoj živi, što je odmah prijavljeno policiji koja ga je uputila na hiruško odeljenje.\nObzirom na to da je oftamolog u Negotinskoj bolnici na odmoru, dobio je uput za pregled u Boru, a pošto u Negotinu nema dežurnog rendgen tehničara, iako je zadobio hematom veličine nekoliko centimetara, nisu mu snimili glavu.\nDa posetimo, na prethodnom protestu, održanog 7. marta Čirić je govorio da je Zelja „gospodar Negotina“, te da predsednika opštine treba da se povuče u korist svoje zamenice Merline Selenić, za koju je Ćirić, inače član Sindikata Nezavisnost, kazao da je bliska Zelji.\n„Aleksandre Vučiću, već smo navikli da je nasilje po tebi legitiman način sukoba sa neistomišljenicima. Mi više nećemo ćutati i nećemo dozvoliti da se ovako ophodiš prema našim sugrađanima“, izjavio je Ćirić i dodao da Vučić nije njihov predsednik i pozvao sve svoje sugrađane da izađu na ulice.\n„Nastavićemo da zajedničkim snagama istrajamo u borbi za jednu pristojnu, normalnu Srbiju gde se neistomišljenici neće nikada više prebijati niti će se nad njima vršiti bilo kakav vid pritiska.\nNasilje koje vlast opravdava, samo tvoja vlast – jer si sve poluge moći podredio sebi, je kancer ovog društva i nećemo ti dozvoliti da više ni ti, ni tvoji kumovi, batinaši i naprednjačke falange terotišete narod“, stoji u saopštenju.\nPrevious Article ŠEŠELJU, KO JE UBIO VOJINA VULETIĆA I KO JE KRAO ZLATO 9. MARTA NA DEMONSTRACIJAMA\nNext Article BRANKO STEFANOVIĆ: Ministrov tata ponovo isplivao u javnost u neprijatnom kontekstu!


Bujanovac od mina čistili Japanci i Korejci - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Bujanovac od mina čistili Japanci i Korejci\nBujanovačke21. dec 2019.DRUŠTVO, NASLOVNA0\nBujanovac, 21. decembar 2019. U Srbiji se ove godine realizuje pet projekata Centra za razminiranje, od toga dva na razminiranju mina i tri na čišćenju kasetne municije, a među lokacijama su i područja opštine Bujanovac.\nSredstva izdvojena iz budžeta Srbije za operacije razminiranja u 2019. godini su preko Međunarodne fondacije za jačanje bezbednosti ljudi (ITF) uvećana donacijama SAD, Republike Koreje i Japana, prenosi Tanjug.\nDirektor Centra za razminiranje Bojan Glamočlija kaže da Srbija ima velike probleme sa neeksplodiranim minama zaostalim još od perioda početka Prvog svetskog rata.\n-Imamo probleme vezano za mine, grupe mina koje trentuno imamo u široj okolini Bujanovca, problem sa kasetnim bombama, velikim aviobombama, sa potopljenim brodovima koji se nalaze u Savi i Dunavu. Kod Prahova su trenutno 23 broda na srpskoj strani iz Drugog svetskog rata koji su naoružani protivrečnim minama – rekao je Glamočlija.\n-Trudićemo se da gde god budemo mogli dobijemo neku donaciju za rešavanje svih ovih problema – naveo je Glamočlija, koji se u petak sastao sa ambasadorima SAD, Republike Koreje, Japana i direktorom ITF Tomažom Lovrenčičem.\nAmbasador Japana Đunići Marujama rekao je da je Japan pomogao u projektu razminiranja u oblasti Bujanovca tokom kojeg je očišćena površina od oko 390.000 metara kvadratnih.\n-Ono što je korist za lokalno stanovništvo iz ovog projekta je najpre njihova bezbednost i mogućnost slobodnog kretanja na toj teritoriji. Proces razminiranja je jako složen i zahteva tehničku sposobnost. Drago nam je što smo u okviru ovog projekta ostvarili saradnju ne samo sa ITF i institucijama Srbije, nego i sa vladama Koreje i SAD – kazao je japanski ambasador.\nRepublika Južna Koreja je, po rečima ambasadora Čoe Hjong-čana, već sarađivala sa Srbijom, navodeći prošlogodišnji projekat razminiranju u Bujanovcu i novi projekat u Nišu.\nAmbasador SAD Entoni Godfri rekao je da su se danas okupili da zajedno obeleže godinu uspešnog partnerstva sa Srbijom.\n-Od 2007. do danas SAD su doprinele sa više od 20 miliona dolara uklanjanju nagaznih mina i drugih ekspoloziva zaostalih iz rata. Tokom prošle godine Stejt department je izdvojio milion dolara za razminirnje i demontiranje nebezbednog i zaostarelog oružja kao i za druge mere bezbednosti u Srbiji – rekao je američki ambasador.\nNajavio je da će SAD nastaviti da pružaju bilateralnu podršku Srbiji u ovoj oblasti.\n-Zajedno smo efikasniji i sposobniji da uklonimo pretnje preostale iz sukoba iz prošlog veka. Svi zajedno se moramo potruditi da nagazne mine i eksplozivne naprave zaostale iz ratnog perioda više ne budu pretnja i u miru – rekao je Godfri i naveo da je pre dve nedelje bio u Medoševcu, gde su bezbedno uklonjene dve neeksplodirane mine na fudbalskom igralištu i još dve nedaleko odatle.\nTAGCentar za razminiranje kasente bombe Razminiranje\nPrevious PostNe krećite u S. Makedoniju ako ne morate Next Post"Brankovci" sa gostima iz inostranstva na Besnoj kobili\nPored kuće u Lučanu pronađena protivpešadijska mina\nBujanovačke7. dec 2018.\nBujanovačke16. nov 2017.


Predsednik EBRD posetio "Beohemiju"\nPredsednik Evropske banke za obnovu i razvoj Suma Čakrabarti, posetio je danas pre podne zrenjaninski pogon “Beohemije”, kompanije iz oblasti proizvodnje hemijskih sredstava za domaćinstvo i kozmetike, u koju je EBRD investirala.\nČakarbarti se u razgovoru sa generalnim direktorom Beohemije Željkom Žunićem i prilikom obilaska pogona “Beohemije”, upoznao sa rezultatima realizacije jednogodišnjeg projekta modernizacije i proširenja kapaciteta kompanije, za koji je EBRD, uz četiri lokalne banke, obezbedila kredit od 68 miliona dinara.\n- Ovo je sjajan primer partnerstva sa EBRD i izuzetan uspehh, ne samo zbog toga što je “Beohemija” ostvarila rast od 40 odsto na tržištu u regionu, već i zbog planova za buduću saradnju, za koju je EBRD zainteresovana – ocenio je Čakrabarti.\nOn je naglasio da je EBRD spremna za podršku koje komercijalne banke ne mogu da ponude.\nU primeru “Beohemije” on je istakao veoma kvalitetan menadžment ove firme, što je rezultiralo parterstvom koje je dobro funkcionisalo.\nGeneralni director “Beohemije” Željko Žunić istakao je da je zahvaljujući podršci EBRD i komercijalnih banaka, u pogonu u Zrenjaninu, u kojem radi oko 500 zaposlenih, proizvodnja dostigla 350 tona proizvoda dnevno.\n- U poslednjih godinu dana prihod nam je povećan za 40 posto, a izvoz u prvih šest meseci za 35 posto – naglasio je Žunić, najavljujući skori prodor i na tržišta Grčke, Mađarske, Rumunije i Rusije, sve uz saradnju sa EBRD.\nČist gas iz Elemira stiže do svih potrošača\nKnežević i Mihajlovićeva obišli brodogradilište i radove na obilaznici u Zrenjaninu


A da pitate Vesica, mozda on nesto zna, mmm?\nUklonjene montažne stepenice kod Beton hale\nSednica Skupštine grada Beograda biće održana sutra, i ovog puta zbog epidemije virusa korona, u Sava centru, a pred odbornicima će se naći još jedan ovogodišnji predlog rebalansa budžeta, odluke o izgradnji dodatnih vrtića, kao i one o podizanju spomenika trojici bivših gradonačelnika.\nU Beogradu su se u toku noći dogodile tri saobraćajne nesreće u kojima je jedna osoba teško povređena.\nProbe novogodišnje rasvete u toku su već desetak dana na beogradskim ulicama, a od sutra će praznično osvetljenje i zvanično biti u funkciji i tako ostati barem do kraja januara.\nDvojica muškaraca poginula su danas oko 15 sati u sudaru dva automobila i kamiona na Zrenjaninskom putu. Na licu mesta su intervenisali vatrogasci koji su iz "renoa" izvukli tela preminulih.


Počeo sastanak glavnih tužiteljica Tužilaštva BiH i Tužilaštva KS u vezi KCUS-a\nU Tužilaštvu BiH održava se sastanak glavne tužiteljice Tužilaštva BiH Gordane Tadić i glavne tužiteljice Tužilaštva KS Sabrine Sarajlije u vezi s anonimnim pismima u kojima se govori o katastrofalnim uslovima na KCUS-i i upotrebi respiratora “Srebrene maline”.\nIz Tužilaštva Kantona Sarajevo jučer je rečeno da aktuelna dešavanja o respiratorima koje je nabavila firma “Srebrena malina” koji se koriste na KCUS-u, neće biti ignorisana, no da se prije reakcije mora utvrditi čija je to nadležnost.\nKo ovim problemom treba da se bavi nejasno je zbog toga što je državno tužilaštvo nedavno otvorilo predmet u vezi sa raspodjelom nabavljenih respiratora bolnicama u Federaciji BiH.\nIz oba tužilaštva danas je za Klix.ba potvrđeno da će biti održan sastanak nakon kojeg bi javnost trebala biti upoznata sa zaključcima.\nIz Tužilaštva BiH još uvijek nema odgovora o tome da li provjeravaju nedavne navode u anonimnim pismima sa KCUS-a o korištenju respiratora.\nPodsjetimo, u javnosti su se pojavila dva anonimna pisma sa KCUS-a u kojima se tvrdi da se respiratori nepravilno koriste u ovoj ustanovi, kao i to da respiratori “Srebrene maline” nisu funkcionalni, ali da se ipak koriste.


Novinari RTK protestuju zbog pet neisplaćenih zarada - Nova ekonomija\nNovinari RTK protestuju zbog pet neis...\nNovinari RTK protestuju zbog pet neisplaćenih zarada\nZaposleni Radio-televizije Kragujevac (RTK), koja je privatizovana pre godinu dana, protestovali su danas ispred zgrade televizije zbog pet neisplaćenih zarada. Zaposleni suvlasnika optužili da ne poštuje kupoprodajni ugovor.\nNovinari RTK su na protestu pozvali nadležne organe da preispitaju privatizaciju tog medija, "jer ne pristaju da budu žrtve još jedne katastrofalne privatizacije u Srbiji".\nOni su upozorili da im je ugrožena egzistencija, ali da svoj posao i dalje obavljaju profesionalno i da su dešavanja u toj medijskoj kuću "sramota i bruka za državu, novog gazdu i lokalnu vlast".\nZaposleni su 11. oktobra pozvali Ministarstvo privrede da izvrši inspekciju jer sumnjaju da vlasnik RTK, biznismen iz Kruševca Radoica Milosavljević, ne poštuje kupoprodajni ugovor. Poverenik Ujedinjenog granskog sindikata Nezavisnost u RTK Goran Antonijević kaže da je ministarstvo 20. oktobra donelo rešenje i obavestilo zaposlene da u inspekciju mogu da dođu tek od 1. novembra.\n"Mogu samo da zamislim koliko će još meseci da bude potrebno Ministarstvu da natera vlasnika da ispoštuje kupoprodajni ugovor ako nastave ovim tempom", rekao je Antonijević.\nPredstavnik sindikata kaže da je račun televizije u blokadi zbog duga od oko 18 miliona dinara, da su isključeni telefoni, internet, nema papira za štampu, benzina, a Regulatorno telo za elektronske medije (REM) je najavilo da u narednim danima može da ukine frekvenciju RTK zbog neplaćenih računa.\nPredsednik Granskog sindikata za kulturu, umetnost i medije Nezavisnost Dragan Milanović rekao je da je od Ministarstva kulture i informisanja zatražio da razgovaraju o situaciji u RTK. On je dodao da su lošoj materijalnoj situaciji u medijima "kumovala" i medijska udruženja jer su podržala medijsku strategiju koja je podrazumevala izlazak države iz medija. Milanović kaže da slične probleme imaju i novinari u Novom Pazaru.\n"Divnu regulativu u Evropi da država ne treba da bude vlasnik medija i jedan divan pravni okvir presadili su u jednu državu u kojoj nema prava i nikakvih pravnih okvira. To je isto kao kada uzmete najbolje seme kukuruza koje u Vojvodini uspeva, a ako ga zasadite u pustinju uvenuće", rekao je Milanović i dodao da medijska strategija ne može da opstane i da će sindikat tražiti da ona bude promenjena.\nU RTK radi 67 novinara i drugih medijskih radnika od kojih se oko 30 prijavilo u poslednjoj anketi poslodavca za dobrovoljni odlazak uz otpremninu i isplatu svih zaostalih zarada.


Destinacije u Irskoj koje će vam pomoći da prebolite depresiju zbog završetka „Igre prestola“ | CityMagazine\nDestinacije u Irskoj koje će vam pomoći da prebolite depresiju zbog završetka „Igre prestola“\nNakon osam sezona, jedan od najvećih svetskih pop-kulturnih fenomena došao je do svog kraja. „Igra prestola“ se završila i sada sledi ona neizbežna depresija i pitanje šta činiti sa sobom sada kad više ne dolaze nove avanture omiljenih junaka svake nedelje.\nUmesto prepuštanja tmurnom raspoloženju, za početak se setite da ćemo dobiti i prednastavak ove serije. A u međuvremenu, umesto diskusije prepune spojlera o tome da li ste očekivali ono što se na kraju desilo, skrenućemo vam pažnju na neke lepše stvari i predele. Konkretno na Severnu Irsku i neke od najlepših lokacija koje su korišćene za potrebe serije.\nFoto: PIERRE LECLERC PHOTOGRAPHY\nOvaj predivni rt se preporučuje samo onima koji ne pate od vrtoglavice, jer će prelaskom preko mosta dobiti zaista neverovatan pogled na okolinu. Lokacija je korišćena za kamp Renlija Barateona, kada je Brijena postala članica njegove kraljevske garde.\nOvaj zamak je dobro poznat svim fanovima kao tvrđava Vinterfel porodice Stark. Ovaj zamak iz 18. veka moguće je posetiti putem organizovanih tura, a obilazak uključuje ne samo posetu svih lokacija, već i vežbanje gađanja pomoću luka i strele i oblačenje u autentične kostime zarad punog doživljaja.\nNa 36 metara iznad nivoa mora nalazi se okrugli hram kojeg okružuje čak 11 kilometara peska i trave. U seriji predstavlja Zmajkamen, nakratko u posedu Barateona, gde je Melisandra vršila deo svojih obreda.\nFoto: DAVID CORDNER\nBlizu prethodnog odredišta nalazi se i Portstjuart, prelepa plaža okružena istoimenim seocetom, a oko koje se nalazi tri kilometra zlatnog peska. Poslužila je kao Dorna, mesto na kome vladaju Marteli, gde Džejmi Lanister i Bron odlaze da bi spasili Mirselu.\nEsos, koji je „najveći od četiri poznata kontinenta“ u seriji, u stvarnosti se nalazi na samo 40 minuta od Belfasta. U pitanju je dolina Šilanavogi pod brdom Slemiš, koja je korišćena za mnoge scene sa narodom Dotrakija.\nTolimor forest je nacionalni park prepun staza za šetnju, potočića i mostova nad njima i raznih vrsta biljaka i životinja. U ovoj šumi vidimo kako uživaju deca Starkovih sa roditeljima, ali tu su snimane i scene sa divljacima. Nezaobilazno mesto za sve fanove serije.\nNa ovom predelu koji gleda ka moru, ekstremne vremenske prilike oblikovale su impresivne pećine pre više od 400 miliona godina i one su i dalje u istom obliku. Ovde su snimljene scene kada Melisandra rodi crno čudovište koje kasnije ubije Renlija Barateona.\nNaslovna fotografija: DR\nGTM u organizaciji DZT-a u Vizbadenu: Snažan nastup nemačke turističke industrije\nPoznata plaža biće zatvorena do 2021. godine igra prestola · lokacije · serija · severna irska · snimanje


DW: Tihi pakt nacionalista – Dejton se napada sa svih strana – Fokus.ba\nPovodom sastanka u Beogradu\nS druge strane, nakon subotnjeg sastanka u Beogradu čelnici opozicije iz RS davali su umjerenije izjave od Dodika i pozivali na smirivanje tenzija. Slično se ponašao i Aleksandar Vučić, koji je poručio da je „mir poteban kao hljeb nasušni” jer bi sve drugo značilo ekonomski krah za sve.\n„To je stara manipulacija srpske političke elite koja datira još iz vremena Miloševića, a slično se ponaša i Hrvatska. Srbija i Hrvatska nisu nikakvi garanti Dejtona, niti su protektori BiH, one su parisko-dejtonski mirovni ugovor potpisale kao učesnice u ratu na teritoriji BiH a taj rat je imao obilježja međunarodnog konflikta”, kaže ovaj istoričar.\n„Garanti Dejtona se isključivo nalaze u Upravnom odboru Vijeća za implementaciju mira (PIC), u kojem ne sjede predstavnici ni Srbije ni Hrvatske. Sve drugo je čista teritorijalna pretenzija Srbije i Hrvatske. S druge strane, Dodik ne bi mogao da izgovara sve to što je izgovarao, kad ne bi, uz podršku Moskve koja se jasno demonstrira kroz blokiranje donošenja odluka PIC, imao i podršku Beograda“, uvjeren je Bešlin.


Počela rekonstrukcija 4,5 km pruge od Predejana do Džepa - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Počela rekonstrukcija 4,5 km pruge od Predejana do Džepa\nSrdjan Stamenkovic 27/09/2018\tDRUŠTVO, Leskovac Ostavi komentar\n“Infrastruktura železnice Srbije“ započela je radove na rekonstrukciji četiri i po kilometra pruge Predejane – Džep, na međunarodnom železničkom Koridoru 10 između Niša i Preševa.\nTrenutna brzina vozova na ovoj deonici je između 20 i 30 kilometara na sat. U građevinskom smislu pruga je na ovoj deonici izuzetno teška, i na navedenih četiri i po kilometra ima čak jedanaest krivina, od kojih su neke dužine i po 300 metara.\nPo završetku radova biti povećana bezbednost železničkog saobraćaja, a brzina vozova biti podignuta na projektovani nivo.\nRekonstrukcija pruge Predejane – Džep biće završena do 31. oktobra 2018. godine.\nTagoviDžep Predejane pruga\nPrethodni Jubilarna 130-ta godina postojanja Osnovne škole u Medveđi\nSledeći Koje filmove možete pogledati u bioskopu LKC-a


Buru je podigla numera pank ikone Nine Hagen iz 1974. godine "Zaboravio si kolor film", a i sama pevačica, koju je ta pesma proslavila, izrazila je ogromno zaprepašćenje.\nHagenova je na "Fejsbuku" napisala da je "šokirana, kao što su to i svi muzički umetnici u Nemačkoj". Brojni mediji podsetili su da je i izvođačica ove numere, tokom decenija, izbegavala da je stavlja na svoj repertoar, budući da je pisac teksta bio krivično gonjen i osuđen za delikte u nekadašnjoj Istočnoj Nemačkoj.\nOsim toga, dve godine pre nego što je Hagenova lansirana u svetsku orbitu, između ostalih i ovom numerom, Merkelova i ona učestvovale su zajedno u jednoj TV emisiji.\nKancelarka je tada bila ministar za žene i omladinu, a tok-šou se bavio predlogom legalizacije mekih droga. Hagenova se sporečkala sa učesnicom debate koja je sedela pored Merkelove i u jednom trenutku iznervirana povikala: "Draću se na vas koliko god hoću!"\nNina Hagen, Foto Arhiva\nSledeća rečenica, mada je neka vrsta uzrečice u nemačkom jeziku, učinila je da ne bude sasvim izvesno kome se Nina obratila, Merkelovoj, ili ženi do nje. Uzviknula je, naime, "O tome se radi, moja draga majko!" i demonstrativno napustila studio, usred prenosa uživo. Ostalo je nedorečeno kome je to zapravo rekla, s obzirom na to da Nemci Merkelovu zovu "muti".\nTamošnji mediji ističu da je ostalo bez odgovora i pitanje šta je Merkelova ovom pesmom htela da poruči. Da li je u pitanju samo nostalgija, jer naslov govori o crno-belom filmu u foto-aparatu, zbog kog "niko neće znati kako nam je lepo bilo", ili je prisutna i poruka budućim generacijama? Najverovatnije, i jedno i drugo. Mladost Merkelove u nekadašnjem NDR-u, ali i 16 godina kancelarovanja svim Nemcima. Tu je i upozorenje da je još prisutan jaz između "istočnjaka" i "zapadnjaka" i svojevrsni apel onima koji dolaze da učine sve što mogu da se on "zatrpa".\nAngela Merkel pank muzika Nina Hagen


Android Aplikacije - Sales Marketing\nPrateći svjetske trendove, kreiramo aplikacije za iOS i Android mobilne uređaje, kao i za ostale operativne sisteme aktuelne na ciljanom tržištu.\nIskoristite prednosti mobilnih aplikacija i ovakvom prezentacijom Vaših proizvoda i usluga napravite potencijalnom korisniku brži i jednostavniji put do Vaše firme.\nPreporučujemo vam neke android aplikacije:\nAplikacije nam omogućavaju da u samo par klikova od svog mobilnog telefona napravimo uređaj za učenje, posao, zabavu, komunikaciju i ostale svakodnevne aktivnosti.\nOne najpopularnije, kao što su Viber, Foursquare, WhatsApp ili Instagram, koristi skoro svaki vlasnik Android uređaja, a njihovim kreatorima su donele pravo bogatstvo. Međutim, pored njih postoji na stotine drugih aplikacija koje nisu toliko poznate, ali su veoma interesantne i korisne.\nredstavljamo vam 6 besplatnih aplikacija čije su najnovije, unapređene verzije već zaslužile da ponesu titulu najkorisnijih u ovoj godini, iako je 2016. prešla tek četvrtinu svog puta.\nAvast čuva vaš telefon od virusa i hakerskih napada, a nudi i opciju brisanja sadržaja u slučaju da vam neko ukrade mobilni telefon. Uz ovu aplikaciju možete slobodno da surfujete internetom, a da pri tome ne ugrozite rad svog telefona.\nKreirajte aplikaciju i unovčite svoje ideje\nMasovna upotreba pametnih mobilnih telefona uticala je da kreiranje aplikacija postane veoma traženo i profitabilno zanimanje. Ukoliko često instalirate nove aplikacije i stalno razmišljate na koji način bi njihove opcije trebalo unaprediti, onda imate sve preduslove da vam kreiranje aplikacija jednog dana postane profesija.\nDa biste napravili sopstvenu aplikaciju i postavili je na Google Play Store, potrebno je da steknete osnovno znanje iz ove oblasti. Korisne veštine koje će vam omogućiti da unovčite svoje ideje možete steći već posle godinu dana učenja po proverenom programu ITAcademy za Android programere.\nKreiranje aplikacija je posao budućnosti, a uz malo truda možete i vi da napravite neku koju će koristiti milioni korisnika širom sveta. Sledeće godine u ovo vreme možda baš vaša aplikacija postane jedna od najkorisnijih u online prodavnici.


Dropbox obezbedio 250 miliona dolara investicije, ali kako će ih potrošiti?\nMarko Mudrinić 20. 01. 2014.\nNajpoznatiji cloud servis za skladištenje podataka, Dropbox, obezbedio je još 250 miliona dolara investicije u trećoj investicionoj rundi. Ovu informaciju preneo je Wall Street Journal koji na svom blogu piše da je kompanija osigurala četvrt miliona dolara investicije predvođena BlackForm firmom, no obe strane su odbile da potvrde ovu informaciju.\nDrew Houston, osnivač i CEO Dropboxa na WebSummitu (Foto: Marina Filipović Marinshe)\nZahvaljujući pozamašnoj investiciji, poslednja procena kompanije stavila je vrednost Dropboxa na čak 10 milijardi dolara. Iako je vrlo verovatno da će servis iskoristiti ovaj novac kako bi poboljšao uslugu, te budućim i postojećim korisnicima pružio više besplatnog po uzoru na konkurente, pitanje ostaje hoće li kompanija ovog puta zaista potrošiti taj novac?\nPodsećamo, Dropbox je 2007. osnovao Drew Houston nakon što uvideo problem skladištenja podataka na više uređaja. Servis je od tada privukao više od 200 miliona korisnika širom sveta, no konkurentski servisi poput Boxa i iCloud-a ubrzo su sustigli Dropbox. Pitanje i dalje ostaje na koji način kompanija planira da se izbori sa konkurencijom, pogotovo u godini kada je mogući IPO (izlazak na berzu) na pomolu.


02.07.2021 u 13:32\nRusija nema nameru da u Ukrajini podiže svoju zastavu\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov izjavio je danas, komentarišući izjavu ukrajinskog lidera Vladimira Zelenskog o tome da Rusi i Ukrajinci nisu jedan narod, jer da je tako na zgradi Dume bi se vijorila ukrajinska zastava, da Moskva nema nameru da podiže svoju zastavu u Ukrajini i da poštuje ukrajinski suverenitet. „Nemamo nikakve namere da podižemo rusku trobojku u Ukrajini. Sa poštovanjem se odnosimo prema suverenitetu te zemlje. Ne možemo pozitivno da protumačimo te reči Zelenskog. Teško mi je da izanaliziram zašto je on uopšte rekao to, kazao je Peskov. Naglasio je i da takve izjave nisu u skladu sa inicijativom da se organizuje sastanak predsednika Rusije i Ukrajine Vladimira Putina i Vladimira Zelenskog, prenosi Sputnjik. „Izjave tog tipa se ne uklapaju u proces pripreme\n01.07.2021 u 23:01\nUkrajina usvojila zakon o autohtonim narodima bez Rusa\nKijev – Ukrajinska vrhovna Rada usvojila je zakon o autohtonim narodima Ukrajine koji ne svrstava Ruse u tu kategoriju. Inicijativa za usvajanje zakona potekla je od predsednika Ukrajine Volodimira Zelenskog, a na vanrednoj sednici podržalo ga je 326 poslanika Rade i stupiće na snagu nakon što ga predsednik potpiše, prenosi Tass. Zakonom se definišu prava autohtonih naroda etničkih zajednica koja su nastale na teritoriji Ukrajine, koje imaju svoj originalni jezik i kulturu, tradicionalne, socijalne, kulturne i zastupničke organe, doživljavaju sebe kao izvorni narod Ukrajine, predstavlja etničku manjinu u okviru stanovništva zemlje, a nemaju svoju vlastitu državu izvan Ukrajine. Prema ovakvoj definiciji zakona, na Krimu ovaj status imaju krimski Tatari, Karaimi i Krimčaci, dok se\n01.07.2021 u 11:40\nPredsednik Ukrajine Volodimir Zelenski izjavio je da Rusija i Ukrajina imaju mnogo zajedničkog, ali da nisu jedan narod. On je za ukrajinski Interfaks tako reagovao na izjavu ruskog predsednika Vladimira Putina da veruje da su Rusi i Ukrajinci jedan narod, kao i da je ukrajinsko rukovodstvo, a ne narod, neprijateljski raspoloženo prema Rusiji. „Imamo zajednički deo istorije, sećanja, susedstva, rođake, zajedničke pobede nad fašizmom i zajedničkih tragedija. Ali da su Ukrajinci i Rusi jedan narod, onda bi u Moskvi, najverovatnije, vladala grivnja (ukrajinska valuta), a iznad Državne Dume viorila bi se žuto-plava zastava (zastava Ukrajine)”, rekao je Zelenski, navodi se u saopštenju ambasade Ukrajine u Beogradu. Prema njegovim rečima dve zemlje bi trebalo da imaju jedan cilj -\nKIJEV – Ukrajinske vlasti saopštile su danas da uvode sankcije protiv nekoliko desetina privrednika i preduzeća, ruskih i ukrajinskih, koji su povezani sa ruskim odbrambenim sektorom. Ukrajinske snage bezbednosti bore se protiv proruskih pobunjenika na istoku Ukrajine od 2014. godine pošto je Rusija pripojila crnomorskog poluostrvo Krim. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski potpisao je danas ukaz kojim se predviđa zamrzavanje imovine i zabrana povlačenja kapitala za desetine ruskih i ukrajinskih privrednika povezanih sa ruskim odbrambenim sektorom, navodi se u saopštenju ukrajinskog predsedništva, javlja Beta. Zelenski je takođe produžio za tri godine sankcije usmerene na desetine ruskih banaka i onih koje posluju na separatističkom istoku Ukrajine, a koje Ukrajina optužuje\n19.06.2021 u 08:03\nMOSKVA - Sjedinjene Američke Države pripremile su rezervna sredstva za pomoć Ukrajini u slučaju eventualne eskalacije na granici sa Rusijom, izjavila je portparol Bele kuće Džen Psaki, Ona je rekla da je ideja da su SAD uskratile pomoć Ukrajini „apsurdna”. „Samo prošle nedelje, uoči američko-ruskog samita, obezbedili smo paket bezbednosne pomoći u iznosu od 150 miliona dolara, uključujući pomoć letalnog karaktera. Sada smo obezbedili celu sumu koju je Kongres opredelio za pomoć Ukrajini”, rekla je Psaki, prenosi Tas s. Istakla je da je američka administracija pripremila i rezervna sredstva za slučaj, kako je navela „dalje ruske invazije na Ukrajinu”. „Kao što je predsednik Bajden direktno rekao ruskom kolegi Putinu, nastavićemo nedvosmislenu podršku suverenitetu i teritorijalnom


Foto: Proper Sport / Twitter\nNearly time to step on the scales😎\nTokom "Olmajti fajting šampionata", u prvom kolu su se sastali Džek Kalšou i Zak Edvards.\nKalšou je svog rivala nokautirao u uvodnoj rundi, ali je toliko bio presrećan zbog ekspresne pobede, da je zaboravio da pazi - na sebe.\nPopeo se na ogradu oktagona, potom s nje skočio i doživeo iščašenje kolena, zbog čega je i za njega turnir bio okončan.\n"DRUGI SU BILI MNOGO MATORI ZA MENE..." Nurmagomedov ŠOKIRAO JAVNOST i prvi put progovorio o tome zašto je napravio SKANDAL\nHabib Nurmagomedov je na UFC 229 posle osvajanja titule u lakoj kategoriji napravio haos, napadnuvši stručni štab Konora Mekgregora, a posebno Diliona Denisa.\nUŽIVO, DEJVIS KUP: SRBIJA - FRANCUSKA Majstor Krajinović nokautirao Congu, Đoković može da nas odvede u četvrtfinale!


Telenor je od danas i zvanično Yettel | Kamatica\nPočetna > vest > Telenor je od danas i zvanično Yettel\nTekst objavljen: 01.03.2022 16:40\nPFF Telekom grupa objavila je da od danas Telenor Srbija posluje pod novim imenom "Jetel" (Yettel), a novi telekomunikacioni brend predstavljen je i u Mađarskoj i Bugarskoj\nNa predstavljanju novog brenda istaknuto je da je stvoren na osnovu temeljnog poznavanja tržišta i potreba korisnika, kao i da donosi najnovije tehnološke trendove.\nIzvršni direktor za tehnologije, medije i telekomunikacije za region centralne i istočne Evrope PPF Telekom grupe Marek Slačik kazao je, u video obraćanju, da danas počinje novo poglavlje u telekomunikacionom poslovanju PPF Telekom grupe, te da je brend kreiran za više od 10 miliona korisnika u Bugarskoj, Mađarskoj i Srbiji.\nOn je istakao da je novi brend napravljen tako da pruži najbolje iskustvo korisnicima.\n"Odnos ljudi prema tehnologiji se promenio. Povezanost se podrazumeva, a korisnici od nas očekuju savet kako da koriste tu tehnologiju na najbolji mogući način da bi balansirali stvari koje su im važne u životu. Želimo da ponudimo proizvode i usluge koji će im u tome pomoći", rekao je Slačik.\nGeneralni direktor "Jetela" u Srbiji Majk Mišel najavio je da će za dve nedelje biti predstavljena nova usluga "Jetel Petak", umesto dosadašnjeg servis "Plavi petak", čiji će cilj i dalje biti da korisnicima ponudi balans kada su u putanju kupovina i potrošnja, kroz jednostavno rešenje.\n"Korisnici će imati najbolju ponudu i popuste kod više od 50 partnera, podeljenih u 10 kategorija. Naš glavni cilj je da, pre bilo kakve kupovine, provere Jetel aplikaciju ne bi li pronašli ponudu koju će iskoristiti", naveo je Mišel.\nKako je rečeno na predstavljanju novog brenda, korisnicima će biti dostupan i "Jetel ID", jednostavan koncept koji omogućava prijavu na različite digitalne platforme koristeći Jetel broj.\nObjašnjeno je da to znači da korisnici ne moraju svaki put da unose svoje podatke kada žele da se registruju, nego da za to daju saglasnost operatoru, uz potpuno poštovanje privatnosti.\nOd danas su aktivni zvaničan sajt www.yettel.rs, "Jetel" aplikacija i nalozi na društvenim mrežama, a ceo proces za korisnike biće automatizovan.\nProšle godine je lansiran Hipernet, sa internetom i digitalnom televizijom za celo domaćinstvo, a da po peti put uzastopno mreža je osvojila priznanje "Best in test" u merenju kvaliteta mreže.\nKorisnička baza porasla je za 3,4 odsto, dok je u pripejd segmentu takođe došlo do porasta od 3,2 odsto. Istaknuto je da "Jetel", koji je poslavao pod imenom Telenor Srbija, ima skoro tri miliona korisnika u Srbiji.\nKompanija je prisutna na tržištu od 2006. godine i ima više od 130 prodajnih mesta širom zemlje i zapošljava više od 1.550 ljudi. To je prvi je operator koji je pokrenuo 5G testno okruženje u Srbiji.\nPFF grupa Yettel telenor mobilni operateri Srbija


Rusija šalje u Mediteran i veliki desantni brod „Jamal“\nRusija šalje u Mediteran i veliki desantni brod „Jamal“\nKomanda ruske Ratne mornarice donela uputila još jedan ratni brod, ovog puta u Mediteran.\nPo toj naredbi će veliki desantni brod „Jamal“ isploviti iz luke Sevastopolj krajem septembra – objavio je načelnik odeljenja za informacije Crnomorske ratne flote RF kapetan bojnog broda Vjačeslav Truhačov.\n„Posada „Jamal“ biće pod komandom kapetana fregate Sergeja Gricaja. Već obavlja pripreme za izlazak u Mediteran. Brod će, po planu napustiti Sevastopolj krajem septembra“ – rekao je Truhačov.\nPrema njegovim rečima, posada broda će učestvovati u prezentaciji Ruske ratne mornarice tokom tradicionalne „Ruske nedelje“ u Grčkoj. Osim toga, u planu je da „Jamal“ uplovi u grčku luku Pilos, gde će pripadnici Crnomorske ratne flota učestvovati u svečanostima povodom 186. godišnjice Navarinske pomorske bitke (1827. godine).\nOvaj brod posetiće i Crnu Goru.\n„Taj brod je obavio nekoliko kontrolnih plovidbi na otvorenom moru i pritom obavio bojeva gađanja po pomorskim i ciljevima u vazduhu“ – rekao je sagovornik agencije.\nTrenutno se u akvatoriji Mediterana nalazi 10 ruskih ratnih brodova: veliki desantni brodovi „Peresvet“, „Admiral Neveljskoj“, „Minsk“, „Novočerkask“, „Admiral Šabaljin“, veliki protivpodmornički brod „Admiral Pantelejev“ i patrolni brod „Neustrašivi“. U sastav grupacije takođe ulaze gardijski protivpodmornički brod „Smetljivi“, veliki desantni brod „Nikolaj Filjčenko“ i gardijski raketni razarač „Moskva“.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Počela isplata uvećanih penzija\nObjavila: J.B.Č. [ Radio Crne Gore ]\n20. 08. 2020. 06:44 >> 06:18 3\nČEK ZA JUL\nRedovna isplata julskih penzija počela je danas. Na čeku će se pored uvećanog mjesečnog primanja za preko 13 odsto naći i razlika od početka godine za one sa najnižom penzijom, odnosno manjom od 145 eura, kazao je Radiju Crne Gore, direktor Fonda PIO Dušan Perović. Precizirao je da će primjena Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju uvećati izdvajanja za isplatu mjesečno 347 hiljada, odnosno godišnje skoro četiri i po miliona. Trenutni deficit Fonda koji se finansira iz državnog budžeta je, kako je rekao, preko 81 milion ili 32 odsto. U podgoričkom Udruženju penzionera pozdravljaju povećanje minimalnih penzija, ali ih, kako ocjenjuje Ilija Stanišić, posebno raduje nova formula za usklađivanje.\nPrema izmjenjenom zakonu o penzijsko-invalidskom osiguranju najniže penzije uvećane su 13,16 odsto, odnosno sa 128 na 145,77 eura. I taj iznos primiće penzioneri, kao i razliku koja je obračunata od janura do jula. To je saopštio direktor Fonda PIO Dušan Perović i naveo podatke, odnosno koliko korisnika je ostvarilo to pravo.\n“Vanredno usklađivanje za jul obuhvatilo je 15 hiljada 904 korisnika, od čega je 12 hiljada 318 korisnika najniže penzije i tri hiljade 586 korisnika čija je penzija niža od 145,77 eura”, naveo je Parović.\nNa mjesečnom nivou izdvajanja za isplatu penzija zbog vanrednog usklađivanja, potrebno je dodatnih 237 hiljada, odnosno na godišnjem dva miliona i 85 hiljada eura, rekao je Perović i precizirao da su od početka 2020-te do kraja jula izvorni prihodi Fonda, dominantno od poreza i dopinosa, ostvareni u obimu od preko 67 odsto ili gotovo 170 miliona.\n“Nedostajuća sredstva obezbeđena su iz opštih prihoda državnog budžeta u iznosu od 81,54 miliona eura ili 32,49 odsto i kreću se u planiranim okvirima”, pojasnio je prvi čovjek Fonda PIO.\nPrema inoviranom Zakonu PIO za obračun penzije korisniku će biti eleminisano 10 najnepovoljnijih godna staža, pa su već urađene procjene koliko će se povećati izdvajanja za isplatu penzija.\n“Procjena je da će efekti po ovom osnovu iznosti oko 120 hiljada eura mesečno, odnosno na godišnjem nivou iznad 1,44 miliona eura”, rekao je Perović.\nI zbog smanjenja starosne granice za penziju, za muškarce na 66 i žene 64 godine, ali i prijevremenog penzionisanja sa 63, odnosno 61 godinu uz 40 staža, projekcije su da će trebati mjesečno za isplatu dodatnih 16.667 eura, ili 200 hiljada godišnje.\n“Dakle, efekti primjene novog Zakona PIO procenjuju se na 374 hiljade eura mesečno ili godišnje četiri miliona i 490 hiljada eura”, zaključio je direktor Fonda PIO Dušan Perović.\nPredsjednik podgoričkog Udruženja penzionera Ilija Stanišić podsjeća da je ovo već drugo vanredno povećanje najnižih penzija u dvije godine. Ukazuje da su inoviranim zakonom penzioneri ostvarili još jedan benefit, a to je kako kaže, formula za usklađivanje penzija.\n“Do sada je zavisilo od rasta plata I troškova života za 25 odnosno 75 odsto. Sada je na snazi rotirajuća formula, pa penzioner sam bira koji će procenat odabrati za obračun usklađivanja”, rekao je Radiju Crne Gore Stanišić i dodao da su i u dosadašnjem periodu oni sa najnižim primanjima dobijali od države jednokratne pomoći po 30 eura, u vrijeme korone 50, a od Glavnog grada i hiljadu najugroženijih pakete sa namirnicama i higijnskim proizvodima.\nPenzioneri Fond PIO Penzije Dušan Perović


Kako se postaje učesnik na javnoj aukciji?\nMoja firma je prodata na aukciji. Kako mogu da dobijem besplatne akcije?\nDa bi zainteresovano lice postalo učesnik na aukciji, potrebno je da:\n- Kupi aukcijsku dokumentaciju\n- Potpiše nacrt Ugovora o prodaji i Ugovor o čuvanju poverljivih podataka\n- Uplati depozit\nDostavi prijavu za učešće na aukciji\nPrema Zakonu o privatizaciji iz 2001 godine po kome je 70% Vaše firme prodato putem javne aukcije, definisana je i obaveza da se 30% akcija društvenog (državnog) kapitala deli besplatno bivšim i sadašnjim radnicima srazmerno stažu ostvarenom u toj firmi. Procedura je sledeća:\n- U jednom od dnevnih listova firma objavljuje Poziv za upis besplatnih akcija u kome je tačno definisan rok za podnošenje prijava za upis (upisnica), način i mesto podnošenja prijava, kao i broj akcija, nominalna vrednost jedne akcije i uslovi koje upisnik mora da ispuni da bi njegova prijava bila prihvaćena.\n- Nakon prijema upisnica svih zainteresovanih za besplatne akcije, vrši se sabiranje broja akcija iz upisnica i upoređuje sa raspoloživim brojem akcija za podelu. Ukoliko je željeni broj akcija veći od raspoloživog, vrši se redukcija – umanjenje prava svih upisnika srazmerno stažu sve do raspoloživog broja akcija.\n- Obaveštavaju se svi upisnici o broju akcija koje će dobiti besplatno i pozivaju se na potpisivanje ugovora o sticanju besplatnih akcija.\n- Nakon potpisa ugovora, vrši se upis vlasništva nad akcijama u Centralnom registru i izdaju se potvrde o vlasništvu nad akcijama svim akcionarima. Uslov da dobijete besplatne akcije je, pored toga da ste radili ili još uvek radite u navedenoj firmi, i to da niste dobili do sada besplatne akcije po Zakonu o svojinskoj transformaciji koji je prethodio ovom zakonu u bilo kojoj drugoj firmi.


Budget gadget: Ćebe za spašavanje - Domino Magazin\nNaslovna Pri ruci Budget gadget: Ćebe za spašavanje\nBudget gadget: Ćebe za spašavanje\nEvo dokaza da kod Kineza mogu da se pronađu i neke stvarno upotrebljive stvari. Ovog puta toliko korisne da spašavaju živote.\nSigurno se pitate šta je to na slici nedefinisanog izgleda iznad Domino olovaka, pa još zapakovano u neuglednu kesu.\nDa li ste možda nekada gledali priloge u vestima o spašavanju unesrećenih ili izgubljenih u prirodi? E pa da ste obratili pažnju videli biste da su oni umotani u neki čudni metalni materijal. To su zapravo zlatno-srebrna ćebad za spašavanje, nastala u okviru svemirskih programa, ali se sada koriste i za urgentne slučajeve.\nOna su zato potpuno neizostavni deo svakog kompleta za preživljavanje pošto veoma dobro čuvaju toplotu a uz to su izuzetno lagana.\nOvo ćebe u malenom pakovanju košta samo 100 dinara i može da se spakuje u džep. Ako planirate bilo koju rizičnu aktivnost, duži boravak u prirodi ili nešto još luđe morate da ga ponesete. Kada želite da se ugrejete srebrna strana bi trebalo da bude okrenuta vama, a ako želite da se sačuvate toplote, okrenite ćebe obrnuto.\nA pošto se vremenska prognoza za Srbiju pogoršava iz dana u dan, izgleda da ćemo ga upotrebiti brže nego što smo planirali, pošto krajem nedelje počinje da pada sneg, a temperature će biti i do minus 25 stepeni.\nI još jednom: sada se ne šalimo, ovo ćebe je stvarno dobra stvar i trebalo bi da ga imate!\nPrethodni članakNational Geographic izabrao Bosnu\nSledeći članakNe izlazite ni za živu glavu\nĆebe za poneti koje je i šal\nSkenirajte sve oko vas\nPentagon pravi nešto novo\nVremenska prognoza u kutiji\nTehnika koja će vam pokrenuti nostalgiju\nPavle фебруар 6, 2012 At 6:15 pm\nAko bi ste bili ljubazni da detaljnije precizirate radnju u kojoj ste je kupili?\nObisao sam danas oba trzna centra u bloku 70 i od ove astrofolije ni traga ni glasa.\nKoristicu je za spasavanje ljudi, kao i moje kolege pa bih molio za brz odgovor, jer situacija je vanredna.\nOskar октобар 6, 2012 At 1:31 am\nMoze li da se naruci preko neta?


Još jedna donacija za užičku bolnicu (VIDEO) – ZoomUe\nUŽICE – Opšta bolnica Užice dobila je posteljinu i higijenske pakete od udruženja Kolo srpskih sestara namenjene pacijentima koji nisu iz Užica. Solidarnost i humanost su najvažniji u ovoj situaciji, poruka je predsednice udruženja Slobodanke Mire Stanković Ćirković.\nČlanice udruženja i njihove porodice učestvovali su novčano u donaciji kao i užički privrednici, a kompanija Bomiks je dala posteljinu po nabavnim cenama.\n„Danas smo u bolnicu doneli 50 posteljina i 105 paketa za ležeće pacijente koji nisu iz Užica jer nema ko da im donese sapun i ostala sredstva za higijenu. Hteli smo da pokažemo dobru volju i da makar malo ublažimo nedaće ovih ljudi u bolnici i svih nas. Bitno je da se ne prepustim haosu, nego da budemo solidarni“, poručila je predsednica udruženja Kolo srpskih sestara Slobodanka Mira Stanković Ćirković.\n„Ovih dana veliki broj donatora poklanja užičkoj bolnici u skaldu sa svojim mogućnostima. Svaka pomoć, pa i ova danas, je dragocena za sve koji su u sistemu zdravstvene zaštite“, rekla je direktorka Opšte bolnice užice Jelena Raković Radivojević.\nKolo srpskih sestara ima dugogodišnju saradnju sa užičkom bolnicom kojoj je poklonila gasni analizator za neonatologiju, brzi stelizitaor za ortopediju kao i brojnu drugu opremu kada je bilo potrebno.\nTags: kolo srpskih sestaraopsta bolnica uzice\nNext story Još 25 novoobolelih\nPrevious story Tokom noći bez vode


Bijeljinski "Orao" potpisao ugovor sa Vojskom Srbije: 3,7 miliona evra za remont avio motora | BL Portal\nBijeljinski “Orao” potpisao ugovor sa Vojskom Srbije: 3,7 miliona evra za remont avio motora\n19. Februara 2021. 19:41\nStefanović je naveo da je vrijednost ugovora, koji je potpisan između Uprave za logistiku Generalštaba Vojske Srbije, Javnog preduzeća “Jugoimport-SDPR” i Remontnog zavoda “Orao” iz Bijeljine 3,7 miliona eura.\nStefanović je istakao da će ovaj remont omogućiti osposobljavanje dodatnog broja aviona tipa “orao” i “G-4” za korišćenje u Ratnom vazduhoplovstvu Srbije, što je u skladu i sa nastavkom projekta modernizacije vazduhoplovstva, saopšteno je iz Ministarstva odbrane, prenosi Novinska agencija Srna.\n– To je uz proces modernizacije jedan od ključnih projekata koji u ovoj godini i u narednim godinama Ministarstvo odbrane želi da sprovede, kako bi povećalo kapacitete ne samo Ratnog vazduhoplovstva već i čitave vojske – rekao je Stefanović.\nOn je napomenuo da se na ovaj način i praktično investira u preduzeće “Orao”, koje u ovom dijelu Evrope jedino može da obavi remont ovakve vrste motora, a time se istovremeno investira i u Republiku Srpsku.\n– Ono što je za nas prioritetni cilj jeste da povećamo kapacitete i sposobnosti Vojske Srbije. Ja sam uvjeren da ćemo sa ministrom i sa drugim kolegama iz Republike Srpske veoma brzo nastaviti najsnažniju moguću saradnju – istakao je Stefanović.\nTags: "kansinobio", Remontni zavod Orao, ugovor, Vojska Srbije\nPonovo dozvoljene posjete u većini domova za stara lica i penzionere


Nuklearna bezbednost brine SAD - 2002-04-24\nPredsedavajuæi senatskog odbora za odnose sa inostranstvom, demokrata Džozef Bajden, iz Delavera, izjavio je na sednici odbora da se na teritoriji bivšeg Sovjetskog saveza nalazi 40 hiljada tona hemijskog naoružanja i dovoljno obogaæenog urana da bi se proizvelo 20 hiljada nuklearnih bombi. Mnogi u Kongresu su zabrinuti da æe visoko obrazovani ali nedovoljno plaæeni nauènici možda pokušati da potencijalnim teroristima prodaju svoje iskustvo ili materijal potreban za izradu oružja masovnog uništenja. To misli i bivši sekretar za odbranu Vilijam Koen.\n”Dok oklevamo ili ne èinimo sve što možemo da bi umanjili kolièine nuklearnih, hemijskih i bioloških materijala, bližimo se scenariju Armagedona koji želimo da izbegnemo.“\nZigfrid Heker iz laboratorije Los Alamos se slaže.\n”Moramo da razvijemo strog program kontrole, ne samo u Rusiji, veæ svugde gde takvi materijali mogu da se nadju. To znaèi da treba pokriti i civilne i vojne progreme u svim zemljama.“\nRepublikanski senator iz Indijane Rièard Lugar radi sa senatorom Bajdenom na predlogu po kojem bi se Ruskoj federaciji oprostio deo duga Sjedinjenim državama u razmenu za napredak u oblasti neširenja nuklearnog naoružanja.\n”Moramo Rusiji jasno da stavimo do znanja da puna transparentnost i odgovornost mora da bude primenjena u odnosu na sovjetske zalihe oružja masovnog uništenja.“\nSenator Lugar je autor deset godina starog zakona koji omoguæava da Sjedinjene države pomognu zemljama bivšeg Sovjetskog saveza da se oslobode oružja masovnog uništenja. Takozvani Nan-Lugarov zakon, zbog koautora senatora Sema Nana iz Džordžije, bavi se merama obezbedjenja protiv širenja oružja. Finansiranje ovog programa ove godine je obustavljeno pošto Bušova administracija tek treba da potvrdi da Rusija ispunjava svoje obaveze.\nNekoliko senatora nisu zadovoljni zbog toga i zahtevaju od Kongresa da usvoji odluku kojom bi se finansiranje programa nastavilo. U isto vreme, oni traže od Bušove administracije da Moskvi jasno stavi do znanja da prodaja oružja masovnog uništenja jeste pretnja ne samo interesima Amerike veæ i same Rusije.\nOvo pitanje biæe najverovatnije jedna od najvažnijih tema za razgovor na sastanku predsednika Buša i Putina sledeæeg meseca u Moskvi. Juèerašnja sednica senatskog odbora za odnose sa inostranstvom usledila je posle novinskih izveštaja u kojima se citiraju reèi jednog amerièkog zvaniènika da je visoki lider al Kaide, koji je uhapšen u Pakistanu, rekao islednicima da njegovi saradnici znaju kako da naprave radiološku bombu. Ovaj zvaniènik izjavio je da je Abu Zubajdah jasno stavio do znanja da al Kaida pokušava da nabavi takvu bombu kod koje se radioaktivni materijal rapsršuje uz pomoæ konvencionalnog eksploziva.


Gradiška firma tužbom traži od "Unicredit Bank" 180 miliona KM\n1222\tObjavljeno 25 novembar 2020 Autor: Micro mreža\nU Okružnom privrednom sudu u Banjaluci juče je održano pripremno ročište u najvećem kriptovalutnom sporu u regionu, a i šire. Preduzeće “Bitminer Factory” iz Gradiške traži od “Unicredit Bank” Banjaluka sto miliona dolara (oko 180 miliona maraka) odštete jer smatra da su glavni krivci za propast projekta zasnovanog na “blockchain” tehnologiji, saznaje portal CAPITAL.\nKako se navodi u tužbi koja je podnesena još u oktobru prošle godine, “Bitminer Factory”, inače registrovan kao fabrika kriptovaluta, je sa tuženom bankom zaključio ugovore o otvaranju računa u KM i stranoj valuti, a u svrhu obavljanja registrovanih djelatnosti.\nNjihov ambiciozni plan je predviđao investicije u obnovljive izvore električne energije, poput hidro centrala i solarnih elektrana, te proizvodnju struje i prodaju partnerskom preduzeću koje bi ju koristilo za rudarenje kriptovaluta.\nMeđutim, kako tvrde oni banka prvo prihvatila, a kasnije raskinula ugovore o otvaranju računa, pravdajući se internim pravilima grupacije prema kojima je zabranjeno sarađivanje sa društvima koji se bave kriptovalutama.\nAleksandar Sajić, pravni zastupnik fabrike kriptovaluta kaže za CAPITAL kako su i jedna i druga strana na pripremnom ročištu iznijeli nove dokaze, te da je nastavak ovog procesa zakazan za kraj decembra.\nNeke procjene govore kako bi ovaj proces mogao odvući sve do 2022. godine. Vještačenja i rasprave bi mogle potrajati sve do maja ili juna naredne godine, kada se može očekivati prvostepena presuda. Nakon toga usljediće period predviđen za žalbe pa je procjena kako bi pravosnažna presuda mogla biti donesena početkom 2022. godine.\nPodsjećamo, osnivač “Bitminer Factory” je kompanija “Sette Energy” koja je za njene potrebe izgradio dvije mini hidroelektrane “Sitonija” i “Golubača” a nakon puštanja u rad trebalo je da bude izvršen prenos vlasništva isplatom iznosa od 3,8 miliona KM.\nU planu je bilo da se sredstva prikupljaju elektronski po principu takozvanih pametnih ugovora i javne ponude u digitalnoj formi.\nPonuđena sredstva se dalje na osnovu ugovora o poslovno tehničkoj saradnji investiraju u proizvodnju struje, a potom se ona dalje koristi za različite svrhe između ostalog i drugom privrednom društvu kojem je električna energija neophodna za rudarenje i proizvodnju kriptovaluta čime se garantuje njena cijena.\nSamim tim investitori mogu imati zagarantovane prihode unaprijed dok se preostali dio struje isporučuje drugim preduzećima. Investitori kao svojevrsni ugovor i potvrdu o uloženim sredstvima dobijaju tokene.


Savetodavna služba na usluzi poljoprivrednicima - Domaćinska kuća\nKuća » Najave » Savetodavna služba na usluzi poljoprivrednicima\nU toku je priprema zemlje za prolećnu setvu, pripremaju se plastenici za proizvodnju povrtarskih kultura a voćari imaju pune ruke posla oko orezivanja voćnih zasada.\nPoljoprivredna savetodavna stručna služba po preporuci Vlade Republike Srbije i Ministarstva poljoprivrede, smanjila je kontakte sa poljoprivrednicima zbog širenja infekcije korona virusa.\nIpak, proces rada stručnih savetnika nije potpuno obustavljen, pa će u narednom periodu telefon ove službe biti otvoren za sva pitanja poljoprivrednika.\nPrema rečima stručnjaka stanje žitarica je dobro, dok je sneg koji je nedavno pao ugrozio osetljive voćne zasade posebno kajsije i breskve.\nAgrarni radovi su u toku, kažu stručnjaci i navode da se na njivama, u plastenicima i voćnjcima svakodnevno tretira povrće i voće.\nU skladu sa novim merama Vlade Republike Srbije, Ministarstvo poljoprivrede izdalo je direktivu savetodavnim stručnim službama u Srbiji da smanje lične kontakte sa poljoprivrednicima.\nSavetodavna stručna služba svakodnevno je na usluzi poljoprivrednicima koji mogu da dobiju stručne savete i sve potrebne informacije za obavljanje predstojećih poslova na broj telefona 064/88 18 486.Za sva pitanja otvoren je i sajt agromere.registar-uzb.rs.\nNa području Šumadije pod voćem je oko 35 hiljada hektara.\nNedavne snežne padavine i niske temperature ugrozile su procvetalo voće, posebno stabla kajsije i breskve.\nZasadi jabuka su u ovom periodu vrlo osetljivi na pojavu bolesti pa je potrebno primeniti zaštna sredstva prema uputstvu savetodavaca Poljoprivredne savetodavne stručne službe.\nKoštunjavo voće nalazi se u različitim fazama cvetanja pa je u ovom periodu povećan rizik od infekcije cveta.\nPod pšenicom je na teritoriji Šumadije oko 15 hiljada hektara, dok je pod ozimim usevima a to su ječam, tritikale i ovas oko 5 hiljada hektara.\nPšenica, kao i ozimi usevi nalaze se u dobrom stanju navode stručnjaci.\nUkoliko do sada nisu primenjena zaštitna sredstva na listu i stablu potrebno je primeniti mere zaštite žitarica čim vremenski uslovi dozvole.\nNa pragu je prolećna setva kukuruza, a planirano je da na području Šumadije pod ovom kulturom da bude zasejano 50 hiljada hektara.\nKako navode stručnjaci savet poljoprivrednicima je da ne žure sa setvom, jer je zemljani setveni sloj još uvek hladan .\nKako su promenljivi meteorološki uslovi u ovom periodu najavljeni u Hidrometeorološkom zavodu Srbije sa novim snežnim padavinama i mrazom potrebno je da se u tom periodu obustave svi poslovi dok se vreme ne stabilizuje.\nDolaskom sunčanih dana poljoprivrednici će moći da obave prolećnu setvu a Ministarstvo poljoprivrede je još pre uvođenja vanrednog stanja obezbedilo subvencije za gorivo, đubrivo i repromaterjal za 350 registrovanih gazdinstava u Srbiji.\nPrevPrethodnaKako će korona uticati na poljoprivredu\nSledećaKako je mraz uticao na kajsijuNext


SKANDALOZNA IZJAVA CRNOGORSKOG MINISTRA: Imamo “državu Kosovo” kao lidera na Balkanu - Smedia\n16.04.2019 | 08:56\nMehmed Zenka Foto: Youtube screenshot\nMEHMED Zenka, ministar za ljudska i manjinska prava u Vladi Crne Gore, izjavio je u Ulcinju da Evropa u superlativu govori o Crnoj Gori, ali da je tzv. Kosovo, lider na Balkanu u poštovanju manjinskih prava!\nPročitajte još: Veterani iz "Oluje" obučavaju Albance!\n- Ako idemo Evropi, onda moramo da slušamo šta Evropa misli o nama, a to je da smo daleko ispred svih balkanskih država, i to po svim kriterijumima. Ali ima jedna istina, imamo državu Kosovo, gde manjine imaju veća prava nego u Crnoj Gori, rekao je Zenka otvarajući školu...


U planu gradnja 325 kolimetara gasovoda – ASinfo Portal\n11.02.2021. / 8:20\nBANJALUKA – Ministar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić rekao je da je Vlada opredijeljena za gasifikaciju Republike Srpske i da je namjera da se gradi 325 kilometara gasovoda od Rače do Novog Grada.\nĐokić je rekao da bi se taj gasovod u Semberiji povezao sa gasovodom Srbije, te da bi se na taj način smanjila emisija štetnih energenata u atmosferi.\nOn je u Narodnoj skupštini, tokom završne riječi o Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona o gasu, napomenuo da je Vlada podržala projekat gasifikacije Bijeljine, jer je koristan za taj grad, ali i Republiku Srpsku.\nPrema njegovim riječima, gas je energent budućnosti za potrebe privrede i stanovništva, a Republika Srpska je zainteresovana za izgradnju gasnih elektrana.\nTokom skupštinske rasprave, šef Kluba poslanika Demosa Spomenka Stevanović ocijenila je da rok za pribavljanje dozvole za obavljanje energetske djelatnosti treba produžiti sa šest mjeseci na godinu dana.\nPoslanik SPS-a Maksim Skoko smatra da rok treba sa šest mjeseci treba produžiti na godinu dana, te je dodao i da je očekivao primjenu, a ne izmjenu postojećeg Zakona o gasu.\nPoslanik SP-a Dalibor Stević rekao je da će klub poslanika ove stranke podržati ovaj prijedlog zakona, koji propisuje obaveze na unutrašnjem tržištu prirodnog gasa.\nPoslanik SDS-a Nebojša Vukanović rekao je da su Sarajevo i mnogi gradovi zagađeni, jer se građani griju na čvrsto gorivo, te upitao da li država radi na podsticanju grijanja na gas u Republici Srpskoj, kao i da li postoji inicijativa da se ukine akciza na tečni gas.\nNarodna skupšptina Republike Srpske razmotrila je Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o gasu, koji definiše podizanje standarda usluga i preciznije propisuje obaveze subjekata na unutrašnjem tržištu prirodnog gasa. Srna


– Najavili smo vam da će avgust biti vreme radosti za sve ljubitelje “Sport kluba” i od prvog dana krećemo u ispunjenje tog obećanja. Sa izuzetnim zadovoljstvom saopštavamo da ćete i u naredne tri sezone Premijer ligu Engleske pratiti ekskluzivno na “Sport klubu”. Pred nama je sezona zanimljivija i od prethodne, u kojoj se desilo jedno od najvećih iznenađenja. Radujemo se novom početku – istakao je prvi čovek “Sport kluba” Nemanja Simeunović.\nKao i u prethodnih šest godina, direktne prenose i snimke svih mečeva, preglede kola, najavne i tematske emisije gledaćete najmanje do leta 2019. na svojim omiljenim kanalima, a posle svakog kola golove i kratke izveštaje sa svakog meča moći ćete da vidite na sajtu ove televizije.\nPremijer liga je za trogodišnji TV ugovor dobila astronomsku sumu novca, koja je na globalnom nivou premašila 10 milijardi funti (približno po pola od domaćih i međunarodnih TV prava). Toliki prihodi garantuju da će u godinama koje dolaze vodeći svetski fudbalski asovi želeti da se oprobaju u Premijer ligi, a već od ovog meseca bićemo svedoci najveće koncentracije elitnih trenera u istoriji fudbala. Drago nam je što ćemo kroz to prolaziti zajedno.\nVeć u nedelju, sedmog avgusta, nova sezona počinje utakmicom za Komjuniti šild između šampiona Premijer lige Lester sitija i osvajača FA kupa Mančester junajteda. Direktan prenos je na "Sport klubu" 3 od 17 časova.\nLester će otvoriti i Premijer ligu 13. avgusta od 13.45, a mi ćemo biti tu da ispratimo gostovanje Ranijerijevog tima u Halu.\nTo, naravno, nije sve od engleskog fudbala na “Sport klubu” u sezoni 2016/2017. Pored FA kupa, već od petka, 5. avgusta, počinjemo i sa praćenjem Engleske fudbalske lige, kako se od ovog leta zbirno zovu drugi, treći i četvrti rang fudbala u toj zemlji (Čempionšip, Liga 1 i Liga 2). Čast da otvore takmičenje imaće fudbaleri Fulama i Njukasl junajteda u petak od 20.45 na "Sport klubu 1". Tokom prvog vikenda gledaćete i direktne prenose utakmica Notingem forest – Barton albion i Šefild venzdej – Aston vila.\n– Produženjem saradnje sa Premijer ligom "Sport klub" je očuvao osnovu koju čine dva najkvalitetnija ligaška takmičenja na svetu, s obzirom na to da dve nedelje posle Engleza startuje prvenstvo i u Španiji. Prvi avgust doneo je veliku radost za vas i nas, a u danima koji dolaze biće ih još, sve do poslednjeg dana ovog meseca. Hvala što ste sa nama već više od deset godina – zaključio je Nemanja Simeunović.\nU novoj sezoni u PL najviše pažnje „privlači” Mančester junajted, jer je menadžersku palicu preuzeo Žoze Murinjo i odmah u svoje redove doveo neke od najvećih svetskih fudbalskih zvezda: Zlatana Ibrahimovića, Pola Pogbu i Henriha Mhtarijana.\nNjihov gradski rival za menadžera ima najtrofejnijeg trenera današnjice Pepa Gvardiolu, pa su titule jedino što zanima navijače Sitija. Londonske „plavce” preuzeo je harizmatični Antonio Konte, a igrački kadar Čelsija je dosta promenjen i treba očekivati mnogo brži i atraktivniji fudbal kao preduslov borbe za pehar.\nArsenal se i ovoga puta jedva odlučio da malo „odreši kesu” pa je pitanje koji su krajnji dometi Arsena Vengera i postojećeg igračkog kadra u borbi za titulu.\nU ovoj sezoni navijači Liverpula mnogo očekuju od svojih ljubimaca i Klopa. On je sada odradio cele pripreme sa timom i doveo igrače koji odgovaraju njegovom stilu igre, što bi trebalo da dovede do daleko boljeg rezultata nego prošle sezone.\nIz lige su ispali Norič, Njukasl i Aston vila, pa će oni igrati sledeće sezone u Čempionšipu, koji ćete takođe moći da pratite na “Sport klubu”. U elitu su se probili i Hal, Barnli i Midlsboro, koji ima veliki broj navijača na ovim prostorima.


Dr Knežević: Anksioznost, tuga, stres i nisko samopouzdanje glavni okidači za psihološke probleme Subotičana\nPsiholozi okupljeni u Psihološkom centru ProAktiva iz Subotice u poslednje dve godine su uočili povećan broj ljudi kod kojih se dominantno javljaju četiri psihološka problema poput anksioznosti, tuge, stresa i niskog samopouzdanja.\nDoktorka psiholoških nauka, Jasmina Knežević, kaže za Magločistač da kroz svakodnevni rad sa ljudima najbolje vidi šta ih najviše tišti i sa kakvim problemima se suočavaju, a koji vremenom dovode do određenih mentalnih poteškoća.\nTo ih je navelo da naprave besplatnu mobilnu aplikaciju „Psihofon“ na čijem osmišljavanju su radile doktorke psiholoških nauka Psihološkog centra ProAktiva Jasmina Knežević, Vesna Barzut i Jelena Blanuša.\nPre nego što objasnimo na koji način funkcioniše ova aplikacija, dr Knežević upozorava da u poslednje vreme stručnjaci čine sve kako bi ublažili sve učestalije posledice narušenog mentalnog zdravlja građana i da je ova besplatna aplikacija nastala upravo u tom cilju.\nPsihološkinja Jasmina Knežević, foto: ProAktiva\n„Na svu sreću, građani i sami prepoznaju kada imaju određene probleme, da li su to problemi ’ne mogu da zaspim jer me nešto tišti, mori’ ili su to ozbiljniji problemi, poput anksioznosti, depresije, i slično“, navodi Knežević.\nPrema njenom mišljenju, zapaža se trend da se tabu vezan za odlazak kod psihologa negde razbija.\n„Čak zapažamo i to da su mladi sve više orijentisani na to da rade na sebi, da nauče nešto o svojoj psihološkoj dinamici, o emocijama. Dakle, postoji jedan dobar, zdrav trend u tom smislu, a postoje i situacije kada nas nešto pritiska, i onda mi krenemo da tražimo stručnu pomoć“, kaže Knežević.\nTreća kategorija su ljudi koji trpe ili ne prepoznaju kod sebe neke probleme, ili smatraju da je to uobičajeno, normalno, ili ih je sramota – mogu da budu brojni razlozi za takav odnos prema psihičkim problemima, dodaje ona.\nJavni diskurs u Srbiji vrlo negativan i nasilan\nKada osoba kod sebe izgradi u dovoljnoj meri samopouzdanje, samopoštovanje, samoprihvatanje, navodi dr Knežević, onda je ta osoba unutra dovoljno snažna, dovoljno bogata, da ih spoljašnje okolnosti neće tako lako izbaciti iz stanja zadovoljstva ili osnovnog pozitivnog raspoloženja.\n„Ali kada vi to nemate u sebi, dovoljno je da ljudi gledaju program na televiziji. Naše vesti su tako koncipirane da vi od ujutro možete da slušate jutarnji program i stalno imate u fokusu vaše percepcije ili u nekom perifernom delu, neke negativne informacije. Imate informacije o broju zaraženih, umrlih, šta nas čeka, neku neizvesnost koja se potencira“, pojašnjava Knežević.\nPrema njenom mišljenju, naš javni diskurs je vrlo negativan i nasilan, a cela javna komunikacija problematična.\n„Naši naslovi u medijima su vrlo bombastični, svi idu na tu neku senzacionalističku objavu. To su vrlo neprijatne vesti, pretnje, a o mnogim temama se jako ružno diskutuje u javnosti“, napominje Knežević.\nUpozorava da tako, na primer, način na koji se izveštava o samoubistvima u Srbiji bukvalno podstiče mlade ili bilo koga da se dodatno zainteresuju, a ne da ih odvlači od toga.\n„Tu je i neizvesnost koja je u vazduhu, koja je sastavni deo života, koji se tiče posla, zabrinutost za egzistenciju. Međutim, ovo se nije desilo preko noći. Pandemija je samo okidač za nešto što se nagomilavalo“, kaže Knežević.\nOna smatra da su se desile i značajne promene, ne samo društva, nego i promene na nivou porodice koja više nije kao što je nekada bila.\n„Nemate porodicu koja je brojna, u kojoj se priča, u kojoj se razmenjuju emocije. Jedna arhitektica mi je rekla da sve manje projektuje dnevne sobe i kuhinje sa trpezarijskim stolom. To nam govori da ljudi u okviru porodice više ne ručaju zajedno. Dakle, nemamo zajedničke obroke, a to su bila mesta i trenuci kada su se razmenjivale emocije, kada pitamo jedni druge kako smo, šta radimo. Mi smo postali sada društvo u kome se jako brzo živi, gde svi nešto jurimo i žurimo, u kome svi gledamo u telefone, pa smo se otuđili jedni od drugih. U kome, kada se vratimo u tu našu porodicu, opet svako ima neke svoje razonode ili zadatke, obaveze – mnogo manje zajedničkog vremena i mnogo manje kvalitetnih razgovora“, ocenjuje Knežević.\nKako navodi, u budućnosti ćemo, na žalost, imati sve više dece i mladih koji će dolaziti kod psihologa, jer nisu dobili te poruke koje treba da dobiju, neko uporište u porodici, „kao moja generacija i generacija mojih roditelja“.\n„Otuđenost, samoća, usamljenost čoveku apsolutno ne prijaju. Mnogi ljudi se zavaravaju, imaju ne znam koliko prijatelja na Fejsbuku, i to je kao neka povezanost. A nije povezanost, i onda se to kao bumerang vraća tako što čovek oseti da mu nešto nedostaje, da je vrlo nesrećan, nezadovoljan, da je grub u komunikaciji, da lako plane, ne zna šta se dešava sa njim, a dešava se da njegove osnovne psihičke potrebe nisu zadovoljene. Toga će biti sve više“, smatra dr Knežević.\nOna upozorava da društvo mora da shvati da treba da se povede veća briga o mentalnom zdravlju i da mora više profesionalaca da se bavi mentalnim zdravljem ljudi, jer se još uvek o tome ne govori na nivou na kojem bi trebalo.\nPsihološki centar ProAktiva svakodnevno na društvenim mrežama objavljuje postove koje se zovu Izazovi blagostanja, za šta su putem ankete glasali sami pratioci ovog centra.\nIzazovi blagostanja su motivacione poruke koje nas podsećaju da se makar na kratko posvetimo sebi: „popij kafu“, „pročitaj knjigu“, „otiđi u bioskop“…\n„Fokus je na povratku sebi, da bi sebi učinili dobro, jer je to izvesno da možemo da uradimo. Izazovi blagostanja imaju upravo cilj da čovek postigne neko stanje blagostanja sa stvarima koje jesu pod njegovom kontrolom – da ono što ja mogu da uradim, da i uradim. Da posvetimo vreme sebi da bi sobom bili zadovoljniji, ispunjeniji i osećali se bolje“, poručuju u ProAktivi.\nMobilna aplikacija kao besplatna psihološka pomoć\nIz svih gore navedenih razloga, tim psihologa u Psihološkom centru ProAktiva razmišljao je o tome kako da dopru do šireg auditorijuma. Tako su došli na ideju da na pozitivan način iskoriste uznapredovalu tehnologiju i pomoću nje učine dostupnom prvu psihološku pomoć.\nBesplatna mobilna aplikacija „Psihofon“ je proizvod intelektualnog rada psihologa i programera koji se pretvorio u jednu dobru stvar koja je za opšte dobro.\n„Mi smo se usmerile na to da damo građanima vežbe, neku prvu psihološku pomoć da oni mogu sami da rade. U svakoj vežbi imate detaljno i jasno napisano kako treba da se radi određeni zadatak, imate i određeno vreme koje je planirano. Tako je napravljeno da vas i podseća tokom dana, čak dobijete vrlo lepu poruku u vidu podsetnika, zeleni cvetić na telefonu, koji pita – da li ste danas uradili svoje vežbe – nemojte zaboraviti na svoje vežbe“, objašnjava psihološkinja.\nOna navodi da klijent, pre nego što pokrene aplikaciju, kroz određene čekirane odgovore tačno dobija povratnu informaciju šta je kod njega problem, da li anksioznost, tuga, stres, ili nisko samopouzdanje.\n„Važno je da nabavi jednu beležnicu koje će mu biti glavno oruđe za rad, jer sve ove vežbe moraju da se pišu. Psihološka praksa je pokazala da kada klijenti pišu, kada svoje misli izbace na papir, kada rade te zadatke, da se čak i neki fiziološki parametri prosto menjaju, smanjuju se, kao i krvni pritisak i otkucaji srca“, kaže Knežević.\nMimo ove četiri psihološke pojave, dodaje, aplikacija sadrži u sebi i jedan paket za samoosnaživanje.\n„To su bukvalno psihološki vitamini, vežbe kroz koje vi jačate sebe, i onda vas neće neka situacija tako lako izbaciti iz takta, i neće vas slomiti neka neizvesnost ili neka objava na televiziji, da je u toku neki novi talas korona virusa…“, objašnjava psihiološkinja.\nDodaje da imaju i tri vežbe „U krizi sam“, a da se one pokreću kada osoba ima situaciju panike, kada ne može da diše, onda ove tri vežbe u datom momentu mogu osobu da smire.\nAplikacija je trenutno predviđena za android telefone, ali će uskoro biti dostupna i za ajfon uređaje.\nKritičko mišljenje obeshrabrivano, obrazovanje obezvređeno\nDruštvo psihologa Srbije je krajem januara izrazilo duboku zabrinutost povodom kontinuirane društvene krize, koja pored političkih, ekonomskih, socijalnih, ekoloških, zdravstvenih i drugih posledica, značajno narušava i mentalno zdravlje građana, o čemu svedoče i brojna psihološka istraživanja sprovedena u poslednje vreme.\nOni navode da je društveni kontekst u kome živimo već dugo vremena opterećen brojnim problemima.\n“Građani se već dugo suočavaju sa egzistencijalnom nesigurnošću i neizvesnošću usled prolongirane pandemijske krize, a u kontekstu brojnih društvenih podela, devalvacije moralnih i kulturnih vrednosti, urušavanja kvaliteta obrazovanja, i drugih negativnih pojava, dok javni diskurs u medijskom prostoru nastavlja da promoviše i produbljuje antagonizam i netoleranciju“, upozoravaju psiholozi.\nZabrinjavajuće zagađenja životne sredine dodatno ugrožava zdravlje građana, pri čemu se naučno argumentovana upozorenja stručnjaka u značajnoj meri ignorišu, a pored toga, i mentalno zagađenje ovog prostora takođe dovodi do negativnih posledica.\n“Mnogi građani osećaju stid i poniženje kada o njihovim životima odlučuju osobe čije su stručne, a često i moralne kompetencije upitnih kvaliteta. Ugroženo je pravo građana na istinito i potpuno informisanje, a medijski sadržaji ohrabruju sve vrste društvenih polarizacija koja unose nemir i sukobe među građanima. Kada je informisanje uskraćeno ili iskrivljno, ugrožena je mogućnost formiranja mišljenja i njegovo javno iznošenje“, smatra Društvo psihologa Srbije.\nA ukoliko se drugačije mišljenje iznosi, dodaju, ono se ućutkuje, iskrivljava i diskvalifikuje.\n„U društvu u kome je kritičko mišljenje obeshrabrivano, obrazovanje obezvređeno, gde se vrše pritisci zastrašivanjem, a konformizam ohrabruje, jačaju apatija, beznađe i anomija“, ocenjuju psiholozi.\ndr Jasmina Knežević Mentalno zdravlje Psihološki centar ProAktiva