Slovačka: Kako je pandemija uticala na kreativnu industriju? | Autonomija\n"Manjak prihoda u kulturi i kreativnim industrijama prema konzervativnim procenama je oko 140 miliona evra mesečno"\nEkonomske mere kojima vlade nastoje da saniraju krizu uzrokovanu epidemijom najbolje deluju u zemljama koje su se usredsredili na jednostavnost, široku primenu i, pre svega, brzinu.\nU Slovačkoj, kako vreme protiče, čini se da u tome još nismo uspeli. Među onima koji često ispadaju iz ekonomskih mera su i desetine hiljada ljudi koji rade u onome što se naziva kreativna industrija. Međutim, njihovi problemi su i problemi mnogih drugih preduzetnika i paušalnih preduzetnika.\nŠta je kreativna industrija?\nKreativna industrija nije samo to kada kupite karte za pozorište ili ulaznicu za koncert. Ovaj termin se odnosi na one delove ekonomije koji stvaraju ekonomsku vrednost na osnovu individualnog, kreativnog i umetničkog talenta. Pored delatnosti u kojima umetnički rad i rad spomen institucija direktno stupaju u ekonomske odnose, ovde spadaju i oblasti kao što su arhitektura, oglašavanje, dizajn, kreiranje kompjuterskih igara, film, televizija i muzika.\nČitav ekosistem drugih sektora ekonomije povezan je sa ovom industrijom, uključujući tehnološke i tehničke profesije, razne vrste usluga, inovativnu i digitalnu ekonomiju i druge aktivnosti sa dodatom vrednošću.\nOni koji su pogođeni prvi su dobili najmanje pomoći\nKultura i kreativne industrije spadaju u sektore koje su vladinim mere protiv širenja koronavirusa pogođene prve. I pre zatvaranja firmi ili prodavnica, Zavod za javno zdravlje zabranio je održavanje masovnih manifestacija. Međutim, ove subjekate kompenzacijske mere vlade nisu uzele u obzir, jer se one tiču samo firmi koje su obavezno zatvarane na osnovu vladinih naređenja.\nPored toga, organizatori masovnih događaja, filmski stvaraoci i mnoge druge grane kreativne industrije obično nemaju „firme“, ali su ipak izgubile sav prihod od početka sprovođenja mera. Isto važi za čitav niz kooperanata i drugih industrija vezanih za lance robe i usluga. Mere su stoga vrlo selektivne i nepravedne za mnoge fizičke i pravne osobe – na primer, u distribuciji filmova odnose se na bioskope koji su morali zatvoriti, ali se ne odnose na distributere filmova, koji takođe imaju stopostotni gubitak prihoda.\nDrugi problem je preciznost i adekvatnost mera za samozaposlene, odnosno nejednak pristup vlade zaposlenima / poslodavcima i samozaposlenim. Veliki deo sektora kulture i kreativne industrije čine različite vrste samozaposlenih subjekata (samozaposleni, slobodne profesije), koji učestvuju u gotovo svim aktivnostima u lancu roba i usluga većine sektora.\nDesetine hiljada ovih ljudi, čija profesija se često naizgled ne odnosi na kulturu (tehničke profesije, dobavljači opreme, uslužne delatnosti i mnogi drugi) sada imaju stopostotni gubitak prihoda od početka epidemije, i dalje moraju da plaćaju fiksne troškove, poreze i namete, pri čemu od državne pomoći mogu da računaju samo na najviše 540 evra mesečno, odnosno manje od polovine državne pomoći zaposlenom.\nPored toga, oni često ne spadaju u vladine mere zbog prirode posla, neregularnosti prodaje ili sklapanja poslova kao samozaposleni sa nepunim radnim vremenom (na primer, ugovor za deset odsto stalnog radnog vremena na fakultetu dovoljan je da samozaposleni nema pravo na naknadu).\nOno što daje, vlada istovremeno odmah uzima\nOni koji se na kraju kvalifikuju za neku državnu pomoć suočavaju se sa najvećim problemom, a to je novčani tok, koji fatalno utiče na nagomilavanje duga po nametima, porezima ili otplatama kredita i zakupa i fiksnim troškovima. U slučaju postojećeg (često 100%) manjka prihoda, rešenje nije predloženo odlaganje plaćanja poreza i doprinosa, jer se dug posebno kod samozaposlenih nakuplja u vreme kada preduzetnik nema prihoda. Postojeće kompenzacije često nisu dovoljne ni za pokrivanje porez i doprinosa, a sigurno ne pokrivaju troškove života (limit pomoći je niži od minimalca) ili za rate lizinga za tehnologiju i drugu opremu, koje često čine jezgro poslovanja određenih delova lanca kreativne industrije. Fiksni troškovi (najamnina, struja itd.) takođe su problem koji povećava akumuliranje duga.\nStoga je više nego jasno da ekonomske mere ne obuhvataju jednako i ravnopravno sve koji su pogođeni epidemijom. Sprovođenje mera je administrativno složeno, sa nejasnim uslovima, njihovo tumačenje od strane vlasti često je dvosmisleno i kontradiktorno, sporo je i nedovoljno. Rezultat je kritična situacija posebno u malim i srednjim preduzećima, u segmentima u kojima prevladava samozapošljavanje, ali i u segmentima koji prate ekonomiju zasnovanu na javnim događajima ili drugih produkcija. Danas imamo hiljade ljudi sa potpunim gubitkom bilo kakvog prihoda iz dana u dan, za koje se vlada realno ne zanima, iako oni danas imaju nula prihoda skoro dva meseca.\nStanje kreativne industrije u brojkama\nU Forumu kreativne industrije poslednjih nedelja smo prikupili puno podataka iz različitih oblasti zahvaljujući saradnji sa nekoliko profesionalnih asocijacija i udruženja. Podaci kojima raspolažemo pokazuju da je obim ekonomije o kojem govorimo u ovom pogledu mnogo veći nego što se na prvi pogled može činiti, pa će zbog toga i prekidi povezani sa trenutnom krizom negativno uticati na ne samo desetine hiljada ljudi u industriji, već i na ekonomski razvoj Slovačke kao takve. Posledice za kratko vreme mogu biti mnogo dublje, ako dođe do narušavanja samostalne nfrastrukture kreativne industrije i kulture.\nPrema podacima Asocijacije nezavisnih producenata (ANP), gubitak u audiovizuelnom segmentu (filmska produkcija, audiovizuelna produkcija, distribucija filmova) iznosi skoro 60 miliona evra. Veliki deo ovog gubitka snose samozaposleni preduzetnici i male firme, koje su osnova lanca usluga u audiovizualnoj industriji.\nSavez izdavača i knjižara Slovačke (ZVKS) beleži mesečni gubitak u prodaji knjiga u iznosu od približno četiri miliona evra. Istovremeno se obustavljaju novi izdavački projekti i distribucija, što negativno utiče na autore, prevodioce i druga srodna zanimanja.\nAsocijacija štampanih i digitalnih medija (ATDM) identifikuje pad prihoda od reklama od 50 do 70 procenata i pad prihoda od prodaje za 30 do 95 procenata za periodične publikacije i onlajn medije, a prva značajna otpuštanja novinara su se dogodila pre kraja marta, većina saradnika su ponovo samozaposleni.\nPrema podacima udruženja za zaštitu autorskih prava (SOZA, Slovgram, OZIS), muzička industrija beleži mesečni pad u iznosu od 800 hiljada evra. Istovremeno, procenjuje se da će ukupni gubitak u autorskim provizijama biti 7,5 miliona evra. Mere će značajno smanjiti prihode autora, izvođača i organizacija koje pružaju srodne usluge (samo otkazivanje festivala “Pohoda” znači manjak od oko četiri miliona evra).\nPrema podacima iz pojedinih medijskih segmenata, pad prihoda od reklama za april je od 50 (televizije) do 100 procenata (privatne radijske stanice). Ukupna procena gubitka prihoda za 2020. godinu je 30 odsto, što je oko 90 miliona evra.\nInstitut za kulturnu politiku (IKP) procenjuje da procenjeni manjak prihoda u kulturi i kreativnoj industriji iznosi oko 140 miliona evra mesečno (po procenom 50% gubitka). Međutim, ovo je relativno konzervativna procena koja ne uzima u obzir kasnije ekonomske odnose i uticaje.\nŠta je sa tim?\nNa osnovu analiza okruženja i efikasnosti mogućih instrumenata za pomoć ekonomiji pogođenih sektora i dalje stoji da bi najefikasniji instrument bilo brzo, jednostavno i sveobuhvatno pružanje novčane pomoći preduzećima i pojedincima, koji bi onda mogli da ispune svoje obaveze prema zaposlenima, državi i kooperantima (slične mere u obliku jednokratne pomoći ili periodičnih finansijskih davanja koje su uvele neke zemalje u Evropi i drugde).\nKako se sistem pomoći koji je predstavila vlada zasniva na nizu odvojenih mera, pokušali smo da predložimo niz komentara i sugestija koji bi omogućili da se sistem uspostavi pravednije i efikasnije, sa efektima ne samo na kreativne industrije, već i na mnoge druge poput turizma, sporta, gastronomije i dr. Najvažnija od njih su:\n• pravičan pristup svim instrumentima pomoći – pravo da se veže samo za smanjenje prihoda, a ne samo za zatvaranje firme i objekta,\n• jednakost između zaposlenih i samozaposlenih osoba u pogledu iznosa pomoći;\n• oslobađanje nameta najmanje tri meseca (i za preduzeća i samozaposlene);\n• stvaranje sistema brzih beskamatnih pozajmica sa odloženim plaćanjem do 3-6 meseci;\n• odlaganje plaćanja PDV-a i akontacije poreza za samozaposlene na period od 3 ili više meseci;\n• mere usmerene na nadoknadu fiksnih troškova (najamnina, energije itd.) za sva preduzeća sa smanjenjem prihoda većim od 20%;\n• odlaganje lizing plaćanja zakupa za tehničku opremu, mašine i tehnologiju.\nAko vladine mere nisu fer i ne uključe sve zainteresovane, to će prouzrokovati, osim elementarnog osećaja nepravde, naročito unutrašnji poremećaj ekonomskih ekosistema, koji su važni za funkcionisanje društva. Pored ukupnih ekonomskih efekata i značajnog uticaja na mnoge pojedinace, njihovu kupovnu moć ili kvalitet života, vrlo lako se možemo suočiti sa situacijom u kojoj će nam značajno nedostajati održiva kulturna i kreativna industrija u suočavanju sa efektima epidemije krize. Sposobnost kulture i kulturnih proizvoda da iniciraju humanost i pripadnost u društvu, da daju nadu u trenucima teskobe ili da formiraju kolektivnu svest u teškim situacijama je nešto bez čega teško da ćemo savladati krizu. Primer je situacija na medijskom tržištu, gde gubitak reklama i prihoda u osnovi preti samoj nezavisnosti kredibilnih medija.\nPostoji dovoljno ekonomskih argumenata da vlada više pažnje posveti sektoru kreativne industrije i njenim problemima. Međutim, najvažniji razlozi za to čak prevazilaze ekonomiju. Moramo se već danas upitati u kojoj se meri možemo suočiti sa dehumanizacijom društva, radikalizacijom stavova i ideologizacijom epidemije u narednim mesecima i godinama. Odgovorna vlada trebala bi uočiti pretnje koje trenutna situacija predstavlja za otvoreno i pluralističko društvo koje smo godinama gradili. Funkcionalan i nezavisan kulturni i kreativni sektor, kvalitetni i pluralistički mediji i funkcionalni kulturni život zajednice važni su partneri u ovoj borbi.\n(Autorka: Zora Jaruova, predsednica Foruma za kreativne industrije u Slovačkoj / Dennik N)\nPrevod: Vladimira Dorčova Valtner


Google i Apple zabranjuju tehnologiju za deljenje podataka o lokaciji | PC Press\nGoogle i Apple zabranjuju tehnologiju za deljenje podataka o lokaciji\n17. decembar 2020. 18. decembar 2020. Tijana Barašević\nMožda nikada niste čuli za kompaniju X-Mode Social, ali njen kod se verovatno nalazi u nekim aplikacijama na vašem telefonu.\nProgrameri su dobili nedelju ili dve da uklone tehnologiju za praćenje\nOvaj kod prati i prodaje podatke o vašoj lokaciji. Google i Apple sada pokušavaju da to zaustave. Prema članku Wall Street Journal-a, tehnološke kompanije su poručile programerima da uklone X-Mode kod iz svojih aplikacija ili rizikuju da budu povučene iz prodavnica aplikacija. X-Mode funkcioniše tako što programerima daje kod da ga stave u svoje aplikacije, poznat kao SDK, koji prati lokaciju korisnika, a zatim šalje te podatke u X-Mode, koji ih prodaje. Zauzvrat, X-Mode plaća programeru određeni iznos na osnovu broja korisnika koje aplikacija ima. Prema kompaniji, njena tehnologija se nalazi u preko 400 aplikacija.\nApple programerima daje dve nedelje da uklone SDK, a Google nedelju dana, uz mogućnost da se prijave za produženje na 30 dana. Model praćenja lokacija korisnika i prodaje podataka nije ništa novo: ono što je možda dovelo do zabrane X-Mode je da ih, prema izveštaju Motherboard-a, prodaje i američkoj vojsci. Kada uzmete u obzir činjenicu da su mnoge najveće aplikacije koje koriste X-Mode dizajnirane za muslimansko stanovništvo, razumljivo je zašto bi to moglo biti zabrinjavajuće. Naravno, državne službe koje kupuju podatke o lokaciji građana nisu ništa novo, ali većinu vremena kupuju od data brokera, koji informacije samo prikupljaju iz različitih izvora, a ne od kompanija koje ih direktno prikupljaju.\nX-Mode i druge kompanije poput njega mogu podatke o vašoj lokaciji dobiti samo ako im je dato odobrenje. Često aplikacije ne daju do znanja da podaci o vašoj lokaciji prelaze u X-Mode (ili su zakopani u EULA-u, ili ih uopšte nema), ali svaka aplikacija na iOS-u i Android-u moraće da traži dozvolu da bi mogla da vidi lokaciju. Ako aplikacija traži dozvolu za vašu lokaciju, verovatno bi trebalo razmisliti o tome da li joj je zaista potrebna. Naravno, to vas neće zaštititi u slučajevima kada aplikacija ima stvarni razlog da koristi vašu lokaciju (kao što je dating aplikacija.\nTagovi: apple, Google\n← Antec Signature 1000 Titanium – Potpis titanijuma\nPornhub uklonio video snimke neverifikovanih korisnika →


Žrijeb Liga Evrope priredio potencijalno epske duele - Televizija K3\nBaš kao i u Ligi Šampiona i u Ligi Evrope žrijeb nam je priredio potencijalno epske duele.\nUEFA je donijela odluku da se i Liga Evrope, poput Lige šampiona, igra kao završni turnir osam najboljih timova, pa će biti vrlo uzbudljivo jer ćemo sve pobjednike dobijati poslije 90 ili 120 minuta fudbala.\nOčekuju nas neki potencijalno uzbudljivi mečevi, a evo šta su “kuglice” imale da kažu. Ovo su parovi četvrtfinala, koje ćemo u potpunosti znati kada se odigraju revanši osmine finala:\nMeč 1: Volfsbrurg/Šahtjor Donjeck – Bazel/Ajntraht Frankfurt\nMeč 3: Inter/Hetafe – Rendžers/Bajer Leverkuzen\nMeč 4: Vulvs/Olimpijakos – Roma/Sevilja\npobjednik meča 4 – pobednik meča 2\npobjednik meča 3 – pobednik meča 1\nBašakšehir – Kopenhagen, prvi meč 1:0\nOlimpijakos – Vulvs, prvi meč 1:1\nLASK – Mančester junajted, prvi meč 0:5\nŠto se tiče parova Inter – Hetafe i Sevilja – Roma, oni se igraju na jedan meč, jer zbog pandemije korona virusa nisu uspjeli da odigraju nijedan od dva predviđena susreta, Svi mečevi čevrtfinala, polufinala i finale biće igrani na jedan meč, baš kao i u Ligi šampiona, a igraće se u Njemačkoj tokom avgusta.\nPreostali mečevi osmine finala će se igrati 5. i 6. avgusta i potom počinje “fajnal ejt”. Četvrtfinala su na programu 10. i 11. avgusta, polufinala 16. i 17. avgusta i na kraju finale u Kelnu 21. avgusta u 21 sat.


Sabor u Kaleniću : Nadlanu.com\nSabor u Kaleniću\nObjavljeno 18. avg 2008. / 12:12:25\nKRAGUJEVAC, 28. jul 2008. (FoNet) - Od 1. do 3. avgusta pored manastira Kalenić biće održan 39. sabor izvornog narodnog stvaralaštva ''Prođoh Levač prodjoh Šumadiju'' na kome će pored brojnih učesnika iz Srbije nastupiti i kulturno umetnička društva iz inostranstva.\nTradicionalnu manifestaciju će otvoriti ministar poljoprivrede Saša Dragin, najavili su organizatori na konferenciji za novinare danas u Kragujevcu.\nOrganizatori sabora u Kaleniću najavljuju niz zanimljivih sadržaja u manastirskoj porti od degustacije tradicionalnih jela, izložbi ručnih radova i slikara naivaca do izložbi proizvoda starih zanatlija.\nPo tradiciji, i ove godine, biraće se najlepša srpska nošnja, najduža devojačka pletenica i najduži muški brk.\nGosti iz Grčke i Mađarske i brojnih gradova iz Srbije prisustvovaće pre otvaranja Sabora svetoj arhijerejskoj liturgiji u manastiru Kalenić starom 600 godina, a nakon svečanog defilea učesnika grupe koje neguju narodno stvaralaštvo predstaviće pesme i igre iz svojih krajeva.


Elektromonteri u EPS-u dobijaju bolje ugovore? - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Elektromonteri u EPS-u dobijaju bolje ugovore?\nNakon protesta radnika zaposlenih na "privremenim i povremenim" poslovima\nElektromonteri u EPS-u dobijaju bolje ugovore?\nVršilac dužnosti direktora Elektroprivrede Srbije Milorad Grčić obećao je radnicima EPS Distribucije, zaposlenim po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima, koji protestuju zbog svog lošeg položaja…\n3Piše: G. Vlaović 18. juna 2018. 14.00\n… da će oni sa najdužim stažom među njima biti primljeni u stalni radni odnos, a sa ostalima biti potpisani ugovori o zaposlenju na određeno, saznaje Danas.\nElektromonteri zaposleni po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima okupili su su prošle srede ispred sedišta EPS-a u Balkanskoj ulici u Beogradu nakon čega ih je primio Grčić i na tom sastanku je, kako nam je nezvanično rečeno, dogovoreno da pregovori o rešavanju statusa radnika koji su po tom osnovu zaposleni u EPS Distribuciji započnu danas. Elektromonteri su ranije još u dva navrata protestovali ispred zgrade EPS Distribucije zbog toga što im je najavljeno smanjenje plata za 25 odsto, zahtevajući da u što kraćem roku budu primljeni u stalni radni odnos.\nŽeljko Veselinović, predsednik Udruženih sindikata Srbije „Sloga“, kaže za Danas da uzroke problema sa kojima se suočavaju elektromonteri i drugi radnici EPS-a zaposleni po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima treba tražiti u rđavom Zakonu o radu.\n– Zakon o radu nažalost dozvoljava takve oblike zapošljavanja, između ostalog i preko agencije, u kojima zaposleni nema pravo na plaćeno bolovanje, godišnji odmor, prekovremeni rad, rad vikendima i državnim praznicima. Drugim rečima, zaposleni po tom osnovu su lišeni niza svojih radničkih prava i njihov položaj je zaista loš. Samim tim njihov protest i nezadovoljstvo su sasvim opravdani i menadžment EPS-a bi trebalo da izađe u susret njihovim zahtevima. LJudi koji su protestovali zbog takvog položaja nisu sindikalno organizovani. Stoga „Sloga“ koja ima svoju podružnicu u EPS-u ni na koji način nije učestvovala u protestu. Ono što sam ja čuo vezano za to je da je prošle srede Grčić obećao radnicima u protestu da će njihovi problemi biti rešeni pozitivno te da će to započeti od danas. Ako je to tako, to je svakako dobro ali ipak treba sačekati i videti da li će prvi čovek EPS-a da ispuni svoje obećanje – ističe Veselinović.\nDragoslav LJubičić, glavni poverenik Sindikata EPS „Nezavisnost“, takođe naglašava da je protest elektromontera u EPS Distribuciji opravdan i da njihove zahteve treba ispuniti.\n– Postavlja se pitanje kako su uopšte ti ljudi zaposleni po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima a u sistematizaciji postoje njihova radna mesta. Isto tako se postavlja pitanje kako njima plata može da bude niža od one koju primaju zaposleni za stalno iako obavljaju iste poslove. Očito je da dolazi do grubih povreda aktuelnog Zakona o radu. Isto tako ova situacija pokazuje da je država upravo ta koja koristi rad zaposlenih na lizing preko agencija čija su radnička prava smanjena na najniži nivo kao i da je takav način zapošljavanja skuplji za EPS nego da te ljude primi kao svoje radnike – objašnjava LJubičić.\nInače, u EPS-u po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima radi najviše elektromontera, ali takođe ima i šalterskih radnika, vozača, referenata i fizičkih radnika u svim delovima preduzeća širom Srbije.\nbolji ugovori, elektromonteri, epsBeograd\n18. juna 2018. u 19.00\nSve se to radi u velikoj nuždi,tamo gde broj radnika odlazi na rad u inostransvo,država sa ogromnim zakašnjenjem pokušava da zadrži ono što je ostalo,a ostalo je ono…Sve je manje varioca,montera-bravara,vozača,tesara,armirača,keramičara,rukovaoca građevinskom mehanizacijom,strugara,auto-mehaničara,već lekari,specijalisti,IT stručnjaci,elektro inženjeri…….Ali imamo vrsne majstore za auto kablove raznih proizvođača,šivača farmerki i tekstila,prodavaca,konobara,radnika u kladionici….\nNatasa Burojević kaže:\n18. juna 2018. u 19.12\nPonižavajići odnos prema radnicima na pp poslovima\nnikola arsovic kaže:\n01. januara 2019. u 14.22\nKako je tad bilo tako i sad. cista laz,jos jedna u nizu


Ponovo raspisan konkurs za članove Nadzornog odbora "Bobasa" | Moj Kotor Varoš\nHomeKotor VarošPonovo raspisan konkurs za članove Nadzornog odbora “Bobasa”\nPonovo raspisan konkurs za članove Nadzornog odbora “Bobasa”\nPredsjednik Skupštine akcionara Komunalnog preduzeća “Bobas” Kotor Varoš Zdenko Sakan raspisao je danas konkurs za dva člana Nadzornog odbora ovog preduzeća u ime opštine kao većinskog vlasnika.\nKonkurs je raspisan na osnovu odluke Skupštine akcionara donesene na vanrednoj sjednici 12. juna. Na toj sjednici su imenovana dva privremena člana Nadzornog odbora u ime opštine Kotor Varoš koji će na toj poziciji biti do izbora novih putem konkursa. Nakon što je Skupština akcionara prihvatila ostavke Tanje Žutić i Dragana Đukića, za privremene članove Nadzornog odbora imenovani su Nedeljko Glamočak i Dijana Đekanović.\nRok za podnošenje prijava na konkurs je 15 dana, a uslove, način prijavljivanja i dokumenta koja su potrebna za apliciranje možete pogledati u integralnom tekstu konkursa u rubrici “Konkursi-oglasi”.\nOvo je drugi konkurs za članove Nadzornog odbora “Bobasa” koji je raspisan nakon što je formirana nova vlast u Kotor Varošu, a u dva navrata su imenovani i privremeni članovi tog tijela. Poslije formiranja nove vlasti predvođene SDS-om i PDP-om za direktora “Bobasa” je imenovan Slobodan Jurić iz SDS-a koji je naslijedio Gorana Kušljića iz SNSD-a.\nTreći član Nadzornog odbora i predstavnik malih akcionara je Dragoljub Mirković. Skupština akcionara je na posljednjoj sjednici donijela odluku o povećanju naknade članovima Nadzornog odbora sa dosadašnjih 40 na 100 KM.\nIftar u Kotor Varošu – treba čuvati suživot i toleranciju\nTekst konkursa za članove Nadzornog odbora “Bobasa”


Zbog navedenih blokada, onemogućeno je ne samo izvršenje presuda Ustavnog suda BiH, već i presude u slučaju "Sejdić - Finci"\nPovodom dopisa Tužilaštva Bosne i Hercegovine Interresornoj radnoj grupi za pripremu prijedloga izmjene i dopune Izbornog zakona BiH, Klub zastupnika SDA skreće pažnju na činjenicu da komisije i radna tijela Parlamentarne skupštine BiH još nisu formirani.\n- Radna tijela i komisije Parlamentarne skupštine BiH, uključujući i Interresornu grupu za Izborni zakon, nisu izabrani u novom sazivu zbog blokada i opstrukcija koje provode Klub SNSD-a i tzv. Srpski klub, koji odbijaju dolaziti na sjednice Parlamenta i dostaviti imena kandidata za novi saziv radnih tijela i komisija.\nZbog navedenih blokada, onemogućeno je ne samo izvršenje presuda Ustavnog suda BiH, već i presude u slučaju "Sejdić - Finci", kao i svih drugih pitanja, čime se državi BiH nanosi enormna finansijska i druga šteta te je bilo krajnje vrijeme da pravosudni organi reagiraju u vezi s ovim.\nU vezi s informacijom Tužilaštva BiH upućenoj neformiranoj Interresornoj grupi, da je pokrenuta istraga protiv NN osoba zbog neizvršavanja presude Ustavnog suda, skrećemo pažnju da nije riječ ni o kakvim NN osobama, već o parlamentarcima SNSD-a i drugih stranaka, s imenom i prezimenom.\nMi od samog početka ove blokade podsjećamo da Krivični zakon BiH propisuje krivično djelo uzrokovano nečinjenjem, u šta se potpuno uklapa ova blokada rada Parlamenta, uzrokovana nedolaskom zastupnika na sjednice, te smatramo da je sada odgovornost na Tužilaštvu BiH da poduzme zakonske mjere i doprinese deblokadi i Interresorne grupe i cjelokupnog rada Parlamenta - navodi se u saopćenju SDA.\nJoš jedan pripadnik MUP KS zaražen koronavirusom


Vesti online / Vesti / Svet / Da li se NATO pretvara u "kancelariju za opasnu antirusku propagandu"?\nDa li se NATO pretvara u "kancelariju za opasnu antirusku propagandu"?\nPredstavljajući Moskvu izvorom agresije, Bela kuća rešava sopstvene probleme, a optužba na račun Rusije za isporuke oružja u Donbas je još jedan pokušaj SAD da pojačaju pritisak na Kremlj i na njega prebace odgovornost za negativnu situaciju u Ukrajini, piše "Dojče virtšafts nahrihten".\nNervoza u NATO: Preuveličavaju ulogu Rusije u Donbasu\nŠef francuske vojno-obaveštajne službe Kristof Gomar u izveštaju za skupštinskom Odboru za odbranu izjavio je da njegov resor nije našao dokaze upada Rusije u istočne regione Ukrajine, prenosi portal Sputnjik.\nIzjava iskusnog vojnog zvaničnika poklapa se sa mišljenjem šefa diplomatije Nemačke Frank-Valtera Štajnmajera.\nPrema mišljenju nemačkog ministra, američki generali su očigledno preuveličali vojnu ulogu Rusije u događajima u Donbasu i s blagoslovom generalnog sekretara NATO-a Jensa Stoltenberga pretvorili NATO u "kancelariju za opasnu propagandu", piše ovaj nemački list.\n- Istina je da sam se dva puta uverio da se informacije iz naših izvora ne poklapaju sa podacima koje pružaju NATO ili SAD - izjavio je ministar inostranih poslova Nemačke, preneo je Sputnjik.\n* Amerika hoće rusko bogatstvo\n* FAS: Rusi i dalje šalju vojsku i oružje u Ukrajinu\n* "Propao plan SAD da izoluje Moskvu"\n* Plan Bele kuće da zapali Kremlj\nSVET Kongres traži oružje za Ukrajinu\nNedelja 12.04.2015. 20:20\nNATO i antiruska propaganda.Ko im još veruje,sem oni koji su zaduženi da u njihovo ime lažžu,a i oni im ne veruju već keefću za debele pare lažži.


McCann Grupa promenila naziv u I&F McCann Grupa - PORTAL\nMcCann Grupa promenila naziv u I&F McCann Grupa\nMcCann Grupa ubuduće će poslovati pod nazivom I&F McCann Grupa, saopštila je danas ova kompanija. Ovom promenom zaokružuje se period konsolidacije i poslovanja na tržištima u regionu.\nI&F McCann Grupa prisutna je na tržištu 16 godina i danas uspešno posluje u osam zemalja regiona i zapošljava oko 300 profesionalaca. Međunarodnim, regionalnim i lokalnim klijentima pružam strateška i kreativna rešenja za razvoj brendova kroz sve kanale komunikacije. Osvojili su više od 150 nagrada na domaćim i međunarodnim festivalima, među kojima su i dve nagrade na najznačajnijem svetskom festivalu advertajzinga u Kanu – Cannes Lions.\nTekst objavio: UrednikDatum: 24.12.2013, 00:36 16.01.2017\nI&F McCann Grupakreativne agencijeMcCann BeogradMcCann Grupapromena nazivaSrđan Šaper


Energyobserver - VIZE RUSIJE I KINE SAMO U ZAMENU ZA OBILJE LIČNIH PODATAKA\nDrugim rečima, od putnika se zahteva da u aplikaciji za vizu za Rusiju ili Kinu odgovori na pitanja koja se tiču ličnih podataka čitavog niza drugih osoba.\nTražioci ruske vize moraju da nabroje vladine ili nevladine organizacije za koje su radili i da odgovore na pitanje da li su ikada bili deo terorističke organizacije ili osumnjičeni za ratne zločine, piše Euractiv.com.\nTu je i pitanje da li se tražilac vize ikada javno izjašnjavao za rušenje ustavnog poretka ili teritorijalnog suvereniteta Ruske Federacije. Ako ima nalog na nekoj od društvenih mreža, putnik je dužan i to da da prijavi.\nU načelu, procedura izdavanja ruske vize daleko je više usredsređena na politička pitanja od procedure za kinesku vizu. Ipak tu su i pitanja o zloupotrebi droga i o stepenu poznavanja ruskog jezika.\nPitanje koje predstavlja poseban izazov je zahtev da se navedu sve zemlje u koje je tražilac vize putovao u poslednjih deset godina. U postupku za dobijanje kineske vize taj zahtev je uži i odnosi se na poslednjih pet godina.\nU oba postupka putnik mora da pruži informacije o godišnjem prihodu. Ipak, Rusija je znatno više zainteresovana za finansijsku situaciju potencijalnog gosta, pa i za to koliko planira da potroši tokom putovanja, i posebno koliko će potrošiti na smeštaj i ishranu.\nFormular za dobijanje vize može se ispuniti na posebnom sajtu konzularnog odeljenja Ministarstva inostranih poslova Ruske Federacije. Kina od novembra 2018. godine primenjuje sličan sistem za zemlje EU.\nMeđu prvim zemljama u kojima je u decembru proradio novi kineski sistem za viznu aplikaciju bile su Velika Britanija, Švedska i Češka Republika. Prethodnih godina, tražioci vize popunjavali su formular na četiri strane, ali taj upitnik od decembra ima 13 stranica, sa mnogo više detaljnih pitanja.\nSistemu se trenutno može pristupiti u 17 evropskih zemalja. Prema navodima Centra za viznu aplikaciju, cilj je da se tražiocima kineske vize ponudi najpraktičnija i najbrža usluga.\nNeki potpuno novi delovi aplikacije odnose se na eventualnu rodbinu u Kini i na to kako će putovanje biti finansirano. Tražilac vize mora da pruži iscrpnu informaciju o osobi koja snosi troškove puta i o fizičkom ili pravnom licu koje ga je pozvalo u Kinu.\nU poređenju sa ruskim formularom, Kina je zainteresovanija za pitanja poput obrazovanja. Pored toga, Kina zahteva i opis rasporeda celog putovanja, uključujući i broj leta kojim putnik stiže u Kinu.\nJedan portparol Evropske komisije rekao je za Euractiv da EU sa Kinom pregovara o jednostavnijem sistemu izdavanja viza za kraći boravak. On je dodao da se u tom kontekstu pregovara i o zahtevima kineske strane u procesu izdavanja viza.\nPortparol je, međutim, dodao da su sadržaj aplikacije za vize i vrsta informacija koje se traže u nadležnosti vlasti zemlje domaćina.


Radulović na otvaranju FREI: Ekonomsko državljanstvo daće novu dinamiku poslovanju | Aktuelno\nNaslovna EKONOMIJA Radulović na otvaranju FREI: Ekonomsko državljanstvo daće novu dinamiku poslovanju\nMinistar je podsjetio da je vrijednost ugovorenih investicija na kapitalnim projektima procijenjena na oko tri milijarde eura.\nU Crnoj Gori konstantno se stvaraju uslovi za razvoj i ulaganja, što rezultira rekordnim prihodima u turizmu, ulaganju investitora iz preko 100 zemalja svijeta, kao i poslovanju najprestižnijih svjetskih kompanija, posebno u oblasti ugostiteljstva, kazao je ministar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović na otvaranju Festivala nekretnina i investicija FREI u Budvi.\nMinistar je predstavio najznačajnije projekte u Crnoj Gori, ističući da su invsticije ključni razvojni resurs, turizam pokretačka snaga, ali da u državama veličine Crne Gore resursi iziskuju krajnje brižljiv tretman, vješto planiranje i domaćinsko korišćenje uz odgovarajući zakonski okvir.\nRadulović je podsjetio da je Vlada usvojila nova zakonska rješenja koja olakšavaju procedure, poboljšavaju investicioni ambijent, dok su se dobre pretpostavke razvoja stvorile I donošenje novih planskih dokumenata i značajna ulaganja u infrastrukturu.\n“Ono što sigurno predstavlja rezultat na koji smo veoma ponosni je činjenica da je prošle godine Crna Gora prvi put u svojoj istoriji ostvarila direktan i indirektan prihod od turizma u iznosu od više od 1 milijarde eura, našu zemlju je posjetilo 2,2 mil. turista, gotovo 13 mil. noćenja, a sve smo više prisutniji na najznačajnijim emitivnim tržištima u Evropi itd. Crnogorska ekonomija je u prošloj godini zabilježila rast po stopi od 5%, a rezultati ostvareni u turizmu značajno su doprinijeli ovom rastu i stabilnom kreditnom rejtingu”, naveo je on.\nNovu dinamiku razvoju i poslovanju, prema riječima ministra, donijeće i projekat ekonomskog držvljanstva.\n“Uvođenjem ekonomskog državljanstva želimo da kupimo odličnost, a ne da`prodamo` pasoše. Ovaj projekat namijenjen je pojedincima I njihovim porodicama koji su novac stekli legalno, a njime želimo da uvezemo znanje i novac u našu zemlju”, kazao je Radulović.\nIstakao je najveće projekte u Crnoj Gori, među kojima su Porto Montenegro u Tivtu, Aman Sveti Stefan, koji će nakon ulaganja u Hotel Maestral i Kraljičinu plažu u Miločeru, uskoro započeti i gradnju novog Hotela Durmitor, čija je vrijednost oko 20 miliona.\n.Ministar je takođe istakao kompleks Luštica Bay, Portonovi, projekat katarske kompanije Qatari Diar na Plavim horizontima – Beyond Horizon, zakup kompleksa HTP „Ulcinjska rivijera“ sa Konzorcijumom ,,Karisma”…\nNa sjeveru 100 miliona investicija\nKada su u pitanju projekti na sjeveru, Radulović je istakao valorizaciju dijela već postojećih ski centara i izgradnju novih, gdje Vlada od 2015 – 2023. kroz Kapitalni budžet ulaže oko 100 miliona eura.\nUz nikada bolju avio povezanost Crne Gore sa 95 redovnih i čarter avio linija prema 50 različitih destinacija, ministar je istakao i rekordne podsticajne mjere u prošloj godini koje su iznosile 645.000 eura.\nSekulić: Uz investitore dolazi i znanje\nMinistarka ekonomije Dragica Sekulić takođe je istakla da uz strane investiture ne dolazi samo novac već i znanje što je primjetno u sferama građevine, turizma, energetskog sektora. Ona je kazala da je ta institucija u stalnoj komunikaciji sa privrednicima, kojima\nSekulić je rekla da iz tog razloga propremljen Program za unapređenje konkurentnosti privrede koji će se realizovati u 2019.godini a za koji je opredijeljeno milion i 640 hiljada eura koje će se dodjeljivati kao subvencije.\n“U cilju unapređenja privrede, promociju i upoznavanje privrednih subjekata sa benefitima koje mogu ostvariti kroz apliciranje u okviru ponuđenih programskih linija, želimo još više da se približimo privrednicima, da utrošimo cjelokupan iznos opredijeljenih sredstava, gdje ćemo kroz dugoročne efekte imati konkurentniju, inovativniju i izvozno orijentisanu privredu”, kazala je ministarka.\nOvaj program bi trebalo da doprinese povećanju izvoznog potencijala, usvajanju međunarodnih standarda poslovanja, razvoju inovativnosti, kao i brojne benefite za otvaranje novih radnih mjesta, čime se doprinosi privrednom i regionalnom razvoju Crne Gore.\nPredstavanik Savjeta stranih investitora Ivan Radulović ocijenio je da se poslovni ambijent u Crnoj Gori kontinuirano unaprjeđuje, posebno imajući u vidu članstvo u STO-u, proces EU integracija kao i članstvo u NATO-u.\n“Veoma smo optimistični u vezi da daljim unaprjeđenjima poslovne klime u zemlji. Vjerujemo da će Crna Gora nastaviti da bude pouzdan partner, naklonjen stranim investitorima”, zaključio je Radulović.\nSerija A: Atalanta ne staje, bod iza Intera\nFudbaleri Atalante nastavljaju da nezadrživo jure ka Ligi šampiona. Slavili su fudbaleri iz Bergama u...\nSportski objekti posluju po najvišim standardima\nPrivredno društvo Sportski objekti d.o.o. upravlja kompleksom sportskih objekata u Podgorici koji čine: Sportski...\nTajna vina Biotehničkog fakulteta: Spoj nauke i struke\nTajna kvaliteta vina Biotehničkog fakulteta Univerziteta Crne Gore je u spoju nauke i struke,...\nBračni par Kasalica će se braniti sa slobode\nPredsjednik Sindikata Vojske Crne Gore Zdravko Kasalica i njegova supruga, advokatica Makedonka Kasalica, pušteni...\nNova pucnjava u američkim noćnim klubovima, najmanje 12 osoba ranjeno\nU noćnom klubu u gradu Grinvil u Južnoj Karolini je u ranim jutarnjim časovima...


9 Avg 2014 - 14:45 Domaće tržište Link\nKako prenosi Tanjug, prodaja novih automobila u Srbiji je u 2014. smanjena za oko 20 odsto u odnosu na isti period prošle godine, koja je bila na istorijskom minimumu. Zbog toga se u manjim gradovima i regionalnim centrima zatvaraju dilerske kuće.\nU prvih sedam meseci u 2014. prodato je svega 12.238 vozila ili za 20 odsto manje, rekao je Tanjugu predsednik Srpske asocijacije uvoznika vozila i delova Miloš Petrović, ističući da je prosečna mesečna prodaja bila manja od 2.000 vozila i da taj prosek nikada nije bio slabiji otkada asocijacija prati podatke o prodaji.\nOn smatra da je glavni razlog pada prodaje to što su građani zabrinuti za svoj posao.\nPetrović kaže da, ipak, postoji interesovanje za nove automobile tako da ne može da se kaže da je tržište automobila u Srbiji potpuno stalo.\n"Mi od 1999, kada je asocijacija nastala, vodimo evidenciju i u prethodnih petnaestak godina je prodato u Srbiji 500.000 vozila ili prosečno oko 34.000 vozila po godini, ali ako uporedimo one stabilne godine, na primer, 2008. kada je prodato 60.000 i prošlu sa svega 22.000 vidimo koliko je prodaja smanjena", naveo je on.\nPetrović ne očekuje da će ove godine u Srbiji, u najboljem slučaju, biti prodato više od 20.000 novih automobila.\n"Došli smo do podataka da su neki uvoznici prijavljivali i prodaju koju su realizovali u Makedoniji, Crnoj Gori, Bosni, pa samim tim ni ovi rezultati nisu realni", napomenuo je on.\nNajviše su se prodavali u prvih sedam meseci ove godine novi automobili sa najnižim cenama u srednjoj klasi, do desetak hiljada evra, a najveću prodaju je imala Škoda, zatim Fiat, Volksvagen, Ford... Petrović kaže da se oni uglavnom koriste za gradsku vožnju, ali i kao porodični automobili, jer su mali potrošači.\nZabeležen je rast prodaje japanskih brendova - Tojote, Suzukija, Mazde i Mitsubishija, zbog, kako kaže, kvaliteta i izdržljivosti tih vozila.\n"Ljudi koji imaju novac i dalje voze te automobile i neće sigurno kupiti jeftin auto, već jedino može da se desi da promene svoj BMW za Mercedes, ili svoj Land Rover za BMW ili Audi, ali će i dalje ostati verni luksuznom brendu", kazao je Petrović.\nProdaja luksuznih automobila je uvek oko 1.500 vozila godišnje i uglavnom u proseku to bude: 500 automobila BMW, 500 Audija i 500 Mercedesa, a utrči i po neki Jaguar, Range Rover i drugi skupoceni četvorotočkaši.\n"Grubo gledano, tržište luksuznih automobila je uvek bilo isto, na primer, tokom bombardovanja i sankcija, kao i 2008. godine kada je bilo idelano za prodaju", napomenuo je Petrović.\nKada je reč o razvoju automobilskog biznisa, kako je rekao, poražavajuće je to što su svi manji gradovi ili regionalni centri, na primer, Zrenjanin, Sombor i Vršac ostali nažalost bez dilerskih centara, zbog slabe posećenosti i prodaje.\nUvoznici ili zastupnici proizvođača velikih brendova na teritoriji Srbije, koji su prisutni direktno preko "majke firme" i uz podršku ino-principala uspevaju da opstanu, ali smanjuju troškove i čak ukidaju posebne departmente, naveo je Petrović.\nNeki od njih šalju svoje marketinške službe u Budimpeštu ili Sloveniju, pa odatle regionalno pokrivaju prodaju, s obzirom da je tržište zemalja stare Jugoslavije, kako je rekao, dosta slično po mentalitetu kupaca.\n"Brine nas to što nova vozila nemaju nikakvu podršku od zakonodavca po pitanju takse i regulacije jeftinijih kamata ili bilo čega, dok je, sa druge strane, povećan uvoz polovnih automobila. Ne kažemo mi da nije dobro voziti polovne već da bi trebalo urediti to tržište", kazao je Petrović.\nOn smatra da bi svi ti polovnjaci koji ulaze u Srbiju trebalo da prođu kroz sertifikacione centre kod ovlasćenog proizvođača i njegovog zastupnika da bi se znalo pravo njihovo stanje po pitanju kilometraže, bezbednost i ekologije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Izbori 2020 :: "Budžet Budve koncipirati na realnim prihodima"\n12. 08. 2020. 11:25 >> 11:27 0\n"Budžet Budve koncipirati na realnim prihodima"\nBudžet za narednu godinu se mora koncipirati na bazi realnih prihoda, koji će svakako i naredne godine biti u padu u odnosu na prethodne koje su bile rekordne, kada je Budva u pitanju, poručio je Luka Osmić, kandidat za odbornika na listi “SDP – jaka Budva.”\n"Svakako da će i kapitalni budžet biti nešto niži, uz oprez, da se unutar istog ugrade samo stavke koje su od vitalnog značaja za funkcionisanje lokalne samouprave. Takođe, treba insistirati na smanjenju tekuće potrošnje, ali uz dodatni napor da zadržimo određeni nivo finansiranja onih djelatnosti koje inače nijesu primarna obaveza lokalne samouprave, kao što su školstvo i zdravstvo", navodi se u saopštenju Osmić.\nNeophodno je, kako navodi, obezbijediti dovoljna sredstva za funkcionisanje grada u domenu kulture, kao i za sport koji je od krucijalne važnosti za razvoj djece i omladine.\n"SDP Budva će se u narednom četvorogodišnjem mandatu zalagati i za poboljšanje uslova za život djece i omladine sa smetnjama u razvoju, jer je socijalna politika jedan od osnovnih postulata naše partije. Socijaldemokratska partija (SDP) će se zalagati za izgradnju jakih institucija i finansijskog potencijala, kao ključnih faktora za stvaranje jake Budve, za jaku i Evropsku Crnu Goru", zaključuje Osmić.\nLuka Osmić SDP Budva


10 najboljih poslovnih hotela u Province of Pescara\nTurizam u Province of Pescara\nHoteli u Province of Pescara\nNoćenja s doručkom u Province of Pescara\nRestorani u Province of Pescara\nAktivnosti u Province of Pescara\nFotografije Province of Pescara\nMapa Province of Pescara\nSvi hoteli u Province of Pescara\nPovoljne ponude za hotele u Province of Pescara\nRomantični hoteli u Province of Pescara\nEko-hoteli – Province of Pescara\nHoteli za poslovna putovanja u Province of Pescara\nSpa odmarališta – Province of Pescara\nPorodični hoteli u Province of Pescara\nHoteli na plaži – Province of Pescara\nLuksuzni hoteli u Province of Pescara\nProvince of Pescara – Hoteli sa ocenom od 5 zvezdice(a)\nProvince of Pescara – Hoteli sa ocenom od 4 zvezdice(a)\nProvince of Pescara – Hoteli sa ocenom od 3 zvezdice(a)\nHoteli pogodni za boravak sa kućnim ljubimcima u Province of Pescara\nHoteli sa besplatnim parkingom (Province of Pescara)\nHoteli sa bazenima u Province of Pescara\nHoteli u blizini: Lungomare di Montesilvano\nHoteli u blizini: Riserva Naturale Statale Valle dell'Orfento\nFid o putovanjima: Province of Pescara\nNajbolji poslovni hoteli - Province of Pescara, Italija\nPoslovni hoteli - Province of Pescara\n50 od 477 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nPrikaži sve povoljne ponude (7) počev od 44 US$\nBr. 2 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 3 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 4 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nPrikaži sve povoljne ponude (5) počev od 99 US$\nBr. 5 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 6 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 7 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 8 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 9 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nPrikaži sve povoljne ponude (5) počev od 102 US$\nBr. 10 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 11 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 12 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 13 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 14 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 15 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 16 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 17 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 18 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 19 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara\nBr. 20 od 50 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Poslovni hoteli - Province of Pescara


Zašto pada interesovanje Rusije za Savet Evrope - Sputnjik Srbija\n04:31 16 April 2021\nZašto pada interesovanje Rusije za Savet Evrope\n© Sputnik / Dominik Buten\n17:01 07.03.2021 (osveženo 17:25 07.03.2021) Preuzmite kraći link\nU Rusiji se ponovo razgovara o mogućnosti napuštanja Saveta Evrope, čiji je član ona postala pre tačno četvrt veka. Bez Rusije, Savet Evrope bi zapravo izgubio smisao, ali sada, kada on sve više postaje instrument zapadnog pritiska na Rusiju, rusko interesovanje za tu organizaciju katastrofalno opada.\nZašto je Rusiji potrebna međunarodna organizacija koja deluje kao nadnacionalna, pokušavajući ne samo da ograniči ruski suverenitet, već i da nametne i diktira tuđa pravila? Da li je to platforma za izgradnju odnosa i dijalog sa Evropom? Ali ako se već ovaj zajednički format pretvara u otvoreno neprijateljski, onda je neophodno i moguće ravnopravno razgovarati s Evropom u drugim formatima, piše komentator RIA Novosti Petar Akopov.\nKuda idu odnosi Rusije i Evrope\nDa bi se izgradili rusko-evropski odnosi mora se razumeti kuda ide Evropa: ka sve većoj integraciji u jednu super silu, ili će se vreme nacionalnih država uskoro vratiti. Da li su potrebni novi rusko-evropski formati ili bi strateški ispravnije bilo usredsrediti se na bilateralne odnose sa svakom evropskom državom?\nLavrov: Diskriminacija ruskog stanovništva u Ukrajini podriva autoritet Saveta Evrope\nNamere evropskih elita su jasne. Zasad većina njih računa na produbljivanje evropskih integracija. Sporovi se uglavnom vode oko toga koliko suverena ujedinjena Evropa treba da bude: da ostane deo ujedinjenog Zapada, mlađi partner čak ne Sjedinjenih Država, već atlantskog nadnacionalnog projekta ili da preuzme punu odgovornost za sopstvenu sudbinu?\nNe postoji jedinstvo, da se ne pominje činjenica da se neke od elita generalno protive trenutnom putu EU (koji će neminovno dovesti do izumiranja nacionalnih država), insistirajući na tome da se jaka Evropa može sastojati samo od jakih suverenih država. Vremenom, sporovi će se samo pojačavati, tim pre ako odnosi sa Rusijom (koja je zapravo glavni pokazatelj evropske nezavisnosti) nastave da degradiraju pod uticajem nadnacionalnih, opšteevropskih struktura, povećavajući tako zamerke nacionalista globalistima.\nEvropljani prvo moraju da razjasne kako vide ujedinjenu Evropu i njenu budućnost – ali da li su sposobni za to? Znaju li uopšte šta grade — ne onaj globalistički nastrojen deo elite koji direktno poziva na odbacivanje nacionalnog u korist evropskog, već obični Evropljani?\nOvih dana objavljena je anketa javnog mnjenja koja daje odgovor na ovo pitanje.\nKompanija Ipsos je po narudžbini francuskog Fonda Žan Žores i nemačkog Fonda Fridrih Ebert sprovela anketu među stanovnicima osam zemalja, u kojima živi tri četvrtine ukupne populacije Evropske unije. Evropljane su pitali samo o suverenitetu, ali i ovo je bilo dovoljno da se razume razlika u stavovima.\nŠta Evropljani misle o evropskom suverenitetu\nGrubo rečeno, podaci ankete potvrđuju da je trenutna EU korisna Nemcima i da im odgovara. Stoga su Nemci zadovoljni, a Francuzi i Italijani nisu. Pedeset sedam odsto Nemaca smatra da je EU suverena, dok se 64 odsto Francuza ne slaže. Činjenica je da je samo shvatanje pojma „suverenitet“ između ova dva naroda značajno različito: za Nemce je to „nezavisnost“, a za Francuze „kraljevska vlast“ i „moć“.\nNije iznenađujuće što većina Francuza smatra sam termin „suverenitet“ zastarelim, ali uz to oni smatraju (kao i Italijani, čiji su stavovi uglavnom bliski francuskim) da reči „suverenitet“ i „Evropa“ uopšte ne bi trebalo koristiti zajedno. Odnosno, oni ne razumeju šta je „evropski suverenitet“ kome je anketa bila posvećena: nešto dobro u njemu vidi 41 odsto Francuza, u odnosu na 63 odsto Nemaca koji su drugačijeg mišljenja.\nRusija može biti isključena iz Saveta Evrope zbog Navaljnog\nIspostavilo se da većina Nemaca povezuju sebe sa Evropom i koncept suvereniteta prenose sa nacionalnog nivoa na evropski, a za većinu Francuza, Italijana, pa čak i Španaca, „suverena“ i dalje znači nacionalna. Nije iznenađujuće što su nezadovoljni sadašnjom Evropskom unijom i smatraju je nedovoljno suverenom, jer ne samo da ona zapravo nema geopolitičku nezavisnost, već je i nemački projekat.\nIstovremeno, iznenađujuće je što Nemci (ako uzmemo u obzir podatke drugih anketa, na primer o odnosu prema Americi) smatraju Evropsku uniju nezavisnom, a u suštini zatvaraju oči na njen ograničeni suverenitet u spoljnoj politici. Izgleda da sama evropska integracija za većinu nemačkog društva zamenjuju borbu za nacionalni suverenitet. Odnosno, Nemci su odlučili da se oslobode od uticaja Amerikanaca (a tu želju beleže sve ankete) ne u formatu Nemačke, već sa čitavom Evropskom unijom.\nSmešno je što su istočnoevropske zemlje (u anketi su učestvovali Poljaci, Rumuni i Litvanci) u tom pogledu postale veći „Nemci“ od samih Nemaca — među njima je bilo najviše onih koji trenutnu EU smatraju suverenom: 65, 63 i 56 odsto. Ovo je veliki kontrast u odnosu na 36 odsto u Francuskoj.\nTri opcije za budućnost Evrope\nDo sada su Nemci uspeli da zadrže Evropu oko sebe. Bregzit će ići na ruku nemačkim planovima za evropske integracije. Iako je jasno da će Anglosaksonci učiniti sve da ujedinjena Evropa ostane ne samo veran deo atlantskog Zapada, već i da obuzda nemačko jačanje uz podršku svih zemalja koje su nezadovoljne Berlinom.\nSlucki: Komitet PASE preporučio potvrdu ovlašćenja ruskoj delegaciji\nA Nemci će stavljati akcenat kako na podeljenost evroskeptika i nacionalnih vlada, tako i na podršku ideji dalje evropske integracije među Evropljanima. Na pitanje da li je potrebno ojačati evropski suverenitet, 73 odsto ispitanika je reklo „da“, a čak su i Francuzi i Italijani u tome bili saglasni sa Nemcima. Da, oni imaju različite vizije ujedinjene Evrope, posebno njene unutrašnje strukture i odnosa snaga između EU i nacionalnih vlada, ali u svakom slučaju žele da je vide nezavisnom u međunarodnim poslovima. Šta ovo znači za Rusiju?\nČinjenica je da se glavna borba za Evropu odvija unutar nje same i unutar još uvek ujedinjenog Zapada. Koja će se od tri opcije za budućnost Evrope — sve centralizovanija EU kao deo Zapada, suverena Evropska unija ili poluraspad (slabljenje integracije) EU — ostvariti u bliskoj budućnosti, zavisi pre svega od samih Evropljana (tačnije, od borbe unutar elite).\nZa Rusiju su korisne sve opcije, osim prve, a to je ujedno i jedina za čiju je primenu potrebno održavati krajnje konfliktne rusko-evropske odnose. Pritom to nije potrebno ni Rusima, ni Evropljanima, ali Rusi ne žele ništa da forsiraju i kidaju, a pritom nijedna treća sila ne može uticati na njihov stav. Evropljani će pak morati da se opredele — ne u vezi sa Rusijom, već u vezi s tim kako razumeju suverenitet i, što je najvažnije, žele li ga.\nSavet Evrope, Rusija


Tom prilikom direktorka škole Katica Rus upoznala je predsednika Markovića sa aktuelnom situacijom, nastavnim programom i uslovima u kojima rade zabavište, osnovna škola i gimnazija i izrazila zahvalnost na podršci koju predsednik Marković već deset godina, lično, a sada i kao predsednik Narodne skupštine, pruža učenicima Srpske škole u Budimpešti.\nUčenici su, u prisustvu nastavnika i roditelja, u čast ove posete, predsedniku priredili svečani program, a on je od njih zatražio i dobio odobrenje da ih zastupa prilikom svog sutrašnjeg obraćanja u Parlamentu Mađarske.\nObišavši kabinete i učionice u kojima đaci i nastavnici rade, predsednik Marković se upoznao sa uslovima rada i nastavnim sredstvima koja su na raspolaganju, kao i brojem udžbenika koji su iz Srbije, u saradnji Zavoda za izdavanje udžbenika, ministarstva prosvete i kabineta predsednika Narodne skupštine, dostavljeni školi, kako bi srpska deca u Mađarskoj radila po nastavnom planu i programu po kome rade njihovi vršnjaci u Srbiji.\nZa ovu priliku je Gimnazija u Budimpešti izdala i specijalno izdanje svog lista Gimnazijalac posvećenog Kampu tolerancije koji, već dve godine, zajedno sprovode Narodna skupština Republike Srbije i Parlament Republike Mađarske.\nPredsednik Narodne skupštine je, tokom večeri, detaljno razgovarao sa predstavnicima Samouprave Srba u Mađarskoj i obavestio ih da je po novom Ustavu, koji je Narodna skupština Republike Srbije jednoglasno usvojila, briga o interesima Srba izvan matične države sada ustavna obaveza upisana među osnovna načela.


Kompanija Tesla usporila proizvodnju u Šangaju zbog nestašice delova\nTek nedelju dana nakon što je kompanija Tesla, uz pomoć kineske vlade, uspela da ponovo otvori svoju fabriku u Šangaju, izveštaji pokazuju da fabrika doživljava prekide u proizvodnji zbog nedostatka delova.\nPrema pisanju Reutersa, u Tesli su očekivali da će u utorak u fabrici proizvesti samo 200 vozila, a dva neimenovana izvora su rekla da je postrojenje u ponedeljak potpuno obustavilo rad. Giga Shanghai pokušava da proizvodi vozila kroz produženo zatvaranje u Kini izazvano pandemijom COVID-19. Kompanija je tek nedavno mogla da ponovo otvori fabriku 19. aprila nakon 22-dnevnog “lockdowna”, piše Jutarnji.hr.\nPonovno otvaranje je omogućeno uz pomoć predstavnika grada Šangaja koji su se danima “borili” da garantuju da Tesla može da vrati zaposlene u svoju fabriku. Izvor je pismo koje je proizvođač električnih automobila poslao vladi, u kojoj se zahvaljuje na pomoći.\nPonovno otvaranje je u početku bilo uspešno, a kompanija je do kraja aprila proizvela 10.757 vozila. Nakon što se proizvodnja povećala, fabrika je proizvodila do 1200 vozila dnevno ili oko 1000 više nego što se očekivalo danas. Uprkos tim visokim proizvodnim brojkama, China Passenger Car Association (CPCA) izveštava da je kompanija prodala samo 1512 vozila tog meseca. To je bilo najmanje što je prodala od aprila 2020., i značajno manje u odnosu na mart, kada je prodala 65.814 vozila.\nIako je prodaja u Kini u aprilu pala za čak 48 posto, kao rezultat lockdowna i zatvorenih fabrika, CPCA izveštava da je prodaja električnih vozila i plug-in hibrida u stvari porasla za 50 posto zahvaljujući snažnim performansama BYD-a i SAIC-a GM- Wuling.\nSve to su loše vesti za kompaniju Teslu, koja se navodno nadala da će do sledeće nedelje povećati proizvodnju na 2600 vozila dnevno u fabrici. Što je još gore, vlasti su pooštrile mere zabrane kretanja u celom gradu, što bi moglo da produži ograničenje kretanja do kraja meseca.


Vučić na pitanje Insajdera o obećanoj borbi protiv korupcije: Mnogo ćemo kukolja tek da posečemo; hvala vam na borbi, od vas mnogo naučimo | Blok vesti\n„Još samo malo vremena i videćete velike promene i po tom pitanju, a da li ćemo uvek moći da se očistimo od tog kukolja, nije lako, ali da ćemo mnogo tog kukolja da posečemo – obratite pažnju. Niste verovali da ćete neke od najpoznatijih imena, da ih ne optužujem za najteža krivična dela, da ih vidite iza rešetaka do kraja godine, pa ih vidite. A do kraja godine i u prvih petnaestak dana iduće videćete ih još više, još mnogo više“, naveo je Vučić.\n„Podstakao bih i tužioce i policiju i sve druge organe da rade žešće, a i sve ljude u Srbiji da prijavljuju svaki drugi oblik korupcije, sve ono sa čim se običan čovek suočava – da ne mora da nosi u katastar novac da bi nešto dobio, da ne mora da nosi političaru da bi nešto dobio, da ne mora da nosi u neku firmu u javnom sektoru da bi zaposlio sina ili ćerku ukoliko zaslužuju posao“, rekao je on dodajući da je siguran da stvari mogu da se poprave.\nU prve tri epizode serijala Insajdera „Politika kao biznis, država kao partijski plen” mogli ste da vidite koje su to povlašćene privatne firme u poslovima sa najvećim javnim preduzećima – Elektroprivredom Srbije, Srbijagasom, Putevima Srbije, ali i primere zarobljene države kroz najunosnije poslove u IT sektoru.\nU nastavku serijala, večeras i sutra u 21 sat na Televiziji N1, videćete ko je odgovoran što je politika dobar biznis, a Srbija – partijski plen.


Dodaj u moja kolekcija1097342 standard HKPressrelease\nRegionalna privredna komora Rasinskog okruga (RPK) uručila je Zahvalnicu kompaniji Henkel Srbija za angažman i saradnju tokom trajanja pandemije izazvane koronavirusom. Za vreme vanrednog stanja Henkel je uručio vredne donacije Opštoj bolnici u Kruševcu. U saradnji sa Fondacijom Novak Đoković uručeni su važni medicinski aparati - respiratori i klinički monitori, a Henkel je pomoć pružio i u vidu sredstava za higijenu i zaštitne opreme, kako bi se pacijentima i lekarima omogućili što bolji uslovi. Pored toga, kompanija je donirala proizvode Crvenom krstu Kruševca, za podršku najstarijim Kruševljanima.\nPrilikom primanja Zahvalnice, direktor Henkelove fabrike u Kruševcu Dušan Antonijević istakao je: „U ime kompanije Henkel Srbija želim da izrazim veliku zahvalnost svim medicinskim radnicima na izuzetnoj angažovanosti tokom trajanja vanrednog stanja, kao i svim organizacijama koje su vredno radile kako bi pružile podršku najugroženijim stanovnicima. Ova Zahvalnica je od velikog značaja za našu kompaniju jer svedoči da smo u teškim trenucima bili podrška našim herojima i našim sugrađanima“.\nKao društveno odgovorna kompanija koja brine o zajednici u kojoj posluje, Henkel Srbija će i u narednom periodu nastaviti da pruža pomoć i podršku onima kojima je najpotrebnija.\nmsword Saopštenje za javnost  (567 KB) 1097346 standard HKDownload\nDodela zahvalnice - Dušan Antonijević - direktor fabrike Henkel Kruševac i Predrag Vukićević - predsednik RPK\nVisoko (47.39 KB)\nNisko (29.6 KB)\nDodaj u moja kolekcija1097348 download HKPicture


Sa današnjeg protesta u Prištini (Foto Kim)\nProtest u organizaciji „Glasa Roma, Aškalija i Egipćana“ obezbeđivalo je tek nekoliko policajaca Kosova.\nTokom iskazivanja nezadovljstva, pripadnici ovih zajednica zatražili su od kosovskih institucija da više povedu računa o zapošljavanju i integraciji Roma, Aškalija i Egipćana u društvo.\n„Imamo veliki problem sa inkluzijom ovih zajednica jer one i dalje žive na marginama društva, a jedan od ključnih razloga zašto je to tako jeste velika nezaposlenost među ovim zajednicama. Iako sada zakon o radu garantuje integrisanost i ovih zajednica u institucijama Kosova ta kvota se ne poštuje“, kaže predsednik „Glasa Roma, Aškalija i Egipćana“ Isak Skenderi.\nPrvi potest koji pripadnici ovih zajednica organizuju za cilj ima i da natera ljude da se aktivnije uključe u borbu za svoja prava, jer od institucija ne očekuju previše.\n„Znajući kako i koliko sporo rade institucije ne očekujem nešto mnogo ali ono što je važno jeste da po prvi put možemo videti da se ljudi iz ovih zajednica organizuju, izlaze i traže svoja prava. To je ključni cilj, da mi pokušamo da aktiviramo ljude, da krenu, da traže da se poštuju njihova prava i da se stvore uslovi za jedan normalan život“, dodaje Skenderi.\nUkoliko pričamo o procentima, Romi Aškalije i Egipćani su jedna od marginalizovanijih grupa kada je u pitanju zapošljavanje, kaže zamenik gradonačelnika Gračanice Sebastijan Šerifović dodajući da je situacija u ovoj opštini ipak nešto drugačija.\n„Ako pravimo paralelu sa drugim opštinama, u Gračanici je situacija sasvim drugačija ali ne mogu da kažem da je med i mleko. I dalje imamo dosta problema, ljude koji nisu zaposleni i kojima u sledeće dve godine treba da nađemo posao“, kaže Šerifović.\nPripadnici Roma, Aškalija i Egipćana koji su se danas okupili u Prištini nakon završenog protesta svoje poruke ostavili su na ogradi oko zgrade Vlade Kosova.


Marković: SNSD će nastaviti da jača Srpsku - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nMarković: SNSD će nastaviti da jača Srpsku\nSNSD mora nastaviti da vrši vlast u naredne četiri godine, jer je ova stranka napravila ambijent na nivou BiH u kojem se ništa ne može odlučiti, a da se ne pita Republika Srpska, rekla je kandidat SNSD-a za poslanika u Predstavničkom domu parlamenta BiH Milica Marković.\n“Ipak, izazova će biti još mnogo zbog velikih zahtjeva iz Sarajeva da se ministarstva poljoprivrede i obrazovanja prenesu na nivo BiH, da se ponovo otvori priča o policiji i formiranju vrhovnog suda BiH, ali to se neće dogoditi dok su poslanici SNSD tamo”, rekla je Markovićeva na stranačkoj tribini u prepunoj sali Doma kulture Gojsovacu kod Bijeljine.\nMarkovićeva je rekla da očekuje snažnu podršku birača na predstojećim izborima, prije svega za pobjedu Milorada Dodika za predsjednika Republike Srpske i Željke Cvijanović za člana Predsjedništva BiH iz Srpske.\nPodrška koju je SNSD imao u Semberiji vratila je Semberiji investicije od više od 200 miliona KM, rekla je Markovićeva i dodala da je to učinila Vlada Srpske koju čini većinski SNSD, a koji je zahvalan građanima na dosadašnjem povjerenju.\nNosilac liste SNSD za Narodnu skupštinu Republike Srpske u Izbornoj jedinici šest Siniša Maksimović poručio je da se za Republiku Srpsku mora boriti jače i intenzivnije.\n“Moramo se boriti za socijalno-ugrožene kategorije, za ljude kojima je potrebna pomoć, za invalide rata i sve one kojima je pomoć potrebna, a zbog nekih razloga nisu u mogućnosti da se brinu za sebe i svoje porodice”, rekao je Maksimović i dodao da je naročitu pažnju neophodno posvetiti mladim ljudima koji su budućnost Srpske.\nMaksimović je rekao da će se kao poslanik u Narodnoj skupštini Srpske boriti za humanije društvo, za društvo socijalne pravde.\n“SNSD je stranka koja se drži svojih obećanja, kako je to činila i u prethodnim godinama. Vlada je već pokazala da vodi računa o ovim ljudima, te da je solidarnost ono što ćemo razvijati i u narednom periodu”, rekao je Maksimović.\nKandidat SNSD za poslanika u Narodnoj skupštini Slavica Lukić poručila je građanima Srpske da glasaju za one koji su Srpsku učinili stabilnom i jakom.\n“Građane pozivam da glasaju za SNSD, za one ljude koji su započeli izgradnju Srpske iznutra, kao i koji će nastaviti posao na zaštiti Republike Srpske od onih iz Sarajeva koji žele unitarnu BiH i reviziju Dejtona, ali i onih van BiH kojih ih potpomažu”, rekla je Lukićeva.\nGrađanima su se, na predizbornom skupu u bijeljinskom naselju Gojsovac, večeras obratili i kandidati SNSD-a Bijeljina za Narodnu skupštinu Republike Srpske Saša Tomić, Biljana Marković i Nenad Bodirogić, prenose agencije.\nPožar u Kaliforniji, evakuisano 2.800 ljudi


Ukrajina: SAD će podržavati Kijev, a sankcije Rusiji ostaju na snazi - 07.03.2017, Sputnik Srbija\nUkrajina: SAD će podržavati Kijev, a sankcije Rusiji ostaju na snazi\nSAD će nastaviti da podržava Kijev, a sankcije Rusiji ostaće na snazi, saopštila je pres-služba Ministarstva spoljnih poslova Ukrajine nakon sastanka ministra... 07.03.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, ukrajina, pavel klimkin, reks tilerson\n© REUTERS / Joshua RobertsMinistar spoljnih poslova Ukrajine Pavel Klimkin i američki državni sekretar Reks Tilerson na početku razgovora u Stejt departmentu\nSAD će nastaviti da podržava Kijev, a sankcije Rusiji ostaće na snazi, saopštila je pres-služba Ministarstva spoljnih poslova Ukrajine nakon sastanka ministra spoljnih poslova Pavela Klimkina i američkog državnog sekretara Reks Tilersona.\n6 Mart 2017, 16:34\nRanije je pres-služba izvestila da će Klimkin 6. i 7. marta biti u radnoj poseti Vašingtonu. U okviru posete planirano je da se ukrajinski ministar sastane sa Tilersonom, predstavnicima administracije i Kongresa SAD. Klimkinova poseta prva je poseta nekog ukrajinskog zvaničnika SAD nakon inauguracije američkog predsednika Donalda Trampa.\n„Sjedinjene Američke Države nastaviće da podržavaju Ukrajinu, a američke sankcije protiv Rusije ostaće na snazi“, navodi se u saopštenju nakon prvog susreta dva zvaničnika.\nPrema podacima pres-službe, dosledna praktična podrška SAD omogućila je Ukrajini da ostvari značajan napredak u sveobuhvatnim društveno-ekonomskim i reformama sektora bezbednosti i odbrane.


Najpopularnija frizura! Sa ovom dužinom kose izgledaćete 5 godina mlađe! - Lifestyle - Lepota - Vesti - Svet Plus\n09:48 11. AVG 2020.\nLeto je pravo vreme za eksprimentisanje sa kosom, a jedna frizura je posebno postala aktuelna ovih dana.\nReč je o takozvanom francuskom bobu koji predstavlja idealno rešenje ukoliko želite da postignete buntovan i šik izgled.\nOd ostalih bob frizura, francuski, karakteriše dužina kose do usana i ravne šiške tik iznad obrva. Baš zbog dužine, ova frizura ističe jagodice i naglašava oči. Osvežiće vaše lice i dati mu mladalački izgled, pa je idealna za žene koje imaju više od 40 godina.\nUglavnom se nosi razbarušen kako bi se postigao "kul" i buntovnički izgled.\nOvaj način stilizovanaja kose je posebno bio aktuelan tokom dvadesetih i 30-ih godina prošlog veka.\nOdlično će stajati damama sa ovalnim i srcolikim oblikom lica, dok bi one dame koje imaju okruglo lice trebalo da je izbegavaju, jer će učiniti da izgledaju punije u licu.\nkosalepotanajpopularnija frizurafrizuraduzinamladjepet godinagodinelifestyle


Mediji Archives - Centar za evropske politike Mediji Archives - Centar za evropske politike\n20. maj 2019. – Programska menadžerka Centra za evropske politike (CEP Beograd) Sena Marić napominje da, kada je u pitanju politika proširenja, Evropski parlament nema formalnih nadležnosti u procesu pristupanja, već na samom kraju, kada treba zajedno sa Savetom da ratifikuje Sporazum o pristupanju, ali da može da utiče na tu politiku svojim neobavezujućim rezolucijama. „Pozitivan uticaj na proces pristupanja Srbije u EU bi imali novoizglasani evropski poslanici koji bi se u okviru svojih mandata\nzalagali za veći angažman i bržu integraciju Srbije i regiona u EU, kroz popularisanje te teme u diskusijama EP, povećanje interakcije sa predstavnicima drugih evropskih institucija i Srbije i sl“, rekla je Marić agenciji Beta i Euraktivu.\nO jačanju desničarskih i populističkih partija uoči izbora za Evropski parlament\n20. maj 2019. – Afera „Štrahe“ koja trenutno trese Austriju, neće značajnije uzdrmati desnicu na starom kontinentu, smatraju sagovornici Tanjuga, među kojima i naš istraživač Strahinja Subotić, i ocenjuju da, iako se ispune čekivenja da će evropske desničarske i populističke stranke osvoji znatno veći broj poslaničkih mesta u Evropskom parlamentu nego do sada,one neće bitnije moći da utiču na evropsku politiku.\nPoziv građanima Srbije da glasaju na evropskim izborima\n25. april 2019. – Centar za evropske politike – CEP, pozvao je sve državljane EU koji žive u Srbiji, posebno državljane neke od susednih zemalja članica EU, da iskoriste svoje biračko pravo i prijave se za glasanje.Informacije o rokovima prijave i proceduri glasanja se mogu dobiti na sajtovima ambasada ili konzulata nadležne zemlje.\n24. april 2019. – Više od 80 nevladinih organizacija sa Zapadnog Balkana, među kojima i Centar za evropske politike, uputilo je peticiju predsedniku Evropskog saveta Donaldu Tusku u kojoj se to telo EU poziva da ne odlaže početak pregovora o članstvu Severne Makedonije i Albanije u Uniji, prenosi Danas.\nUlazak Srbije u EU 2025. ni mnogo realan, ni nemoguć\n2. april 2019. – Nešto više od godinu dana od usvajanja Strategije EU za Zapadni Balkan u kojoj je 2025. navedena kao moguća godina za ulazak Srbije i Crne Gore u EU taj datum ne deluje naročito realno ali ga je moguće dostići uz veći angažman obe strane, složili su se danas predstavnici civilnog sektora.\nPredsednik UO CEP-a Srđan Majstorović koji je istakao da je ključno kakva će biti nova Evropska komisija, kakav će biti institucionalni okvir za proširenje i kakva će biti „filozofija“ rada Komisije. Majstorović, kada je reč o Strategiji za ZB, smatra da je to „najbolje što je tada moglo da se dobije iz Brisela“. Taj dokument, prema njegovim rečima, predstavlja poruku građanima Zapadnog Balkana da im je mesto u EU, kao i vladama regiona da više rade na pristupanju, prenosi Danas.\n25. mart 2019. – The winter is coming (zima dolazi) – tim je sloganom koji je najavljivao serijal popularne TV serije „Igra prestola“, predsednik UO CEP-a Srđan Majstorović je opisao perspektivu evropskih integracija Zapadnog Balkana nakog Bregzita. „Mislim da tek ovog proleća zima dolazi, i to kako za građanje Velike Britanije, tako i za građane država Zapadnog Balkana i Srbije zato što ovaj proces koincidira sa tektonskim političkim promenama u samoj Evropskoj uniji, koji će biti na svom vrhuncu krajem maja kada se budu održavali izbori za Evropski parlament“, rekao je Majstorović na forumu „Bregzit: izazovi za EU i Zapadni Balkan“ koji su u Beogradu organizovali nevladin Centar za spoljnu politiku i nemačka Fondacija Konrad Adenauer.\n5. mart 2019. – Istraživač CEP-a, Strahinja Subotić, rekao je za Blic da 2019. godina nije previše ohrabrujuća i obećavajuća ne samo za Srbiju, već i za ceo Balkan. Kako navodi, trenutne okolnosti su takve da evropska vrata nisu zatvorena, ali jesu pritvorena.\n„Evropska unija i njeni lideri daju podršku evropskoj perspektivi Srbije, tako da se čitav proces nastavlja, ali najviše zavisi od nas“- kaže on.\nDržava kriva za štrajk u RGZ\n5. mart 2019. – CEP ocenjuje da je aktuelni štrajk u Republičkom geodetskom zavodu (RGZ) direktna posledica nedosledne državne primene propisa i nespremnosti Vlade da obezbedi sprovođenje reforme sistema plata.\nMinistarstvo saobraćaja kao zarobljeni regulator\n3. mart 2019. – Centar za evropske politike (CEP) je ocenio da nedavne izmene Zakona o prevozu putnika u drumskom saobraćaju u Srbiji stvaraju gotovo nepremostive prepreke za određene oblike organizovanog prevoza putnika nove generacije. „To je klasičan primer takozvanog zarobljavanja regulatora (regulatory capture)“, ocenio je programski menadžer za unutrašnje tržište i konkurentnost u CEP-u Dušan Protić.\n28. februar 2019. – Zvaničnici EU čine Srbiji uslugu odlaganjem izveštaja o napretku u evrointegracijama jer ne žele da ocene o našoj zemlji budu oružje u rukama populista, desničara i protivnika proširenja EU koje će koristiti u izbornoj borbi za evropski parlament, izjavila je programska direktorka Centra za evropske politike Milena Lazarević za Jutarnji program RTS-a.


Nemačka kancelarka Angela Merkel će narednog petka prvi put posetiti Aušvic, najavio je 29. novembra njen kabinet.\nPoseta je povezana s obeležavanjem 75 godina od oslobađanja tog nacističkog koncentracionog logora za Jevreje koji se nalazi u Poljskoj.\nKancelarka Merkel će s premijerom Poljske Mateušeom Moravijeckim odati poštu žrtvama minutom ćutanja ispred "Zida smrti" u Aušvicu gde su streljane hiljade zatočenika, a potom će posetiti i logor Birkenau gde će održati govor i položiti venac, najavila je agencija AFP.\nHelmut Šmit je bio prvi šef Vlade Nemačke u poseti tom logoru, 32 godine posle njegovog oslobađanja 27. januara 1945. godine. Drugi ga je, i to dvaput - 1989. i 1995. godine, posetio kancelar Helmut Kol.\nTokom Drugog svetskog rata, od 1940. do 1945. godine, 1,1 milion ljudi, skoro u celini Jevreja, ubijeno je na masovan, industrijski način - gasom i drugim sredstvima, i spaljeno u logoru Aušvic-Birkenau koji su nacisti otvorili na jugu okupirane Poljske.


Zanimljiva priča iz Južne Koreje: Tim pobegao iz grada na ostrvo, navijači odlučili da osnuju novi klub\nIzvor: MozzartSport.com, 26.Maj.2020, 08:24\nBučeon i Jeju prvi put se sudaraju u svojoj istoriji (12.00)\nČetvrto kolo južnokorejske druge lige ujedno je prvo koje će biti odigrano sredinom sedmice, a sa sobom nosi duel čiji timovi mogu da se pohvale nekim zanimljivim istorijskim činjenicama. Lider na tabeli, ekipa Bučeona, želeće da nastavi sa odličnim partijama i da bude prvi sastav koji će doći do dvocifrenog broja poena u tekućoj sezoni, dok će se Jeju vratiti na svoj bivši stadion (12.00).\nOvo će inače biti prvi put da se dve ekipe sastaju u svojoj dugoj istoriji. Klub koji je danas poznat pod nazivom Jeju, tokom prvih sezona K-Lige nastupao je pod nazivom Jukong Elefants. Originalno su bili nastanjeni u Seulu, ali su se polovinom devedesetih preselili u Bučeon i promenili ime u Bučeon SK. Međutim, nakon pune decenije uspeha i osvajanja nekoliko trofeja, vlasnici su 2006. godine presekli i odlučili da se sele na ostrva Jeju. Tako je Bučeon ostao bez kluba, a Jeju je nastavio tamo gde je stao u svom „bivšem“ gradu, pošto je dva puta završavao na drugom mestu na tabeli i tri puta uspeo da izbori plasman u AFC Ligu šampiona. Međutim, 2019. godina je bila najgora u njihovoj istoriji, pošto su prvi put ispali u niži rang.\nZa to vreme, navijači u Bučeonu odlučili su da osnuju svoj klub godinu dana nakon što je bivši gradski klub pobegao na Jeju. Vrlo brzo u rad se uključila gradska vlada i sve je poprimilo znatno uređeniji oblik. „Novi“ Bučeon krenuo je iz trećeg ranga kao polu-profesionalni tim, a profesionalni sastav postao je 2012. godine, pa je samo nekoliko godina kasnije uspeo da se domogne mesta u K-2 Ligi. Odatle nisu uspeli da „pobegnu“, mada su 2016. godine zauzeli treće mesto na tabeli, a prethodne sezone bili su četvrti. Sa druge strane, velikog uspeha imali su u nacionalnom FA kupu, gde su se plasirali u polufinale 2016. godine.\nMnogi se pitaju da li će današnji duel uspeti da pokaže svoj maskimum, naročito zbog činjenice koja kaže da će se igrati pred praznim tribinama. Zbog svega toga, verovatno će biti daleko manje „vatre“ na terenu od očekivanog. Veća doza navijačkog rivalstva dolazi od Bučeona, pa postoji mogućnost Jeju neće sve shvatiti toliko ozbiljno. Uz to, Bučeon je pred početak takmičarske godine doveo veliki broj igrača koji se verovatno još nisu uklopili u sam sistem i tradiciju ovog kluba.\nSa druge strane, Jeju je jedini profesionalni tim na navedenom ostrvu. Najbliže ekipe i na kopnenom delu Južne Koreje su miljama udaljene, a ne treba izostaviti ni činjenicu da je tokom prethodnog prelaznog roka ova ekipa „pokupila“ kapitena Lim Dong-Hjuka iz ruku Bučeona.\nOba tima imaju nešto da dokažu. Jeju nije pobedio ove sezone, dok mnogi za Bučeon tvrde da ih je „raspored“ za sada pomilovao. Teško je reći šta možemo da očekujemo danas tačno u podne po našem vremenu, ali sigurno je da nas čeka dobra borba.\nJUŽNA KOREJA 2 – 4. KOLO\n12.00: (2,20) Bučeon (3,15) Jeju junajted (3,25)\n12.00: (1,75) Daehon Sitizen (3,40) Ansan Griners (4,70)\n11.30: (2,10) Seul E-Land (3,10) Anjang (3,50)\n12.00: (1,80) Jeonam Dragons (3,35) Asan (4,40)\n12.30: (2,40) Suvon siti (3,15) Jeongnam (2,90)


Video&film u Galeriji - nova sezona - Ozonpress :: internet portal\nU galeriji „Nadežda Petrović“ biće otvorena nova sezona video i filmskog programa u kome će gostovati autori i teoretičari, kao učesnici razgovora i analiza prikazanih dela.\nDelimar apsolutni umjetnik 500\nOvogodišnji program počinje gostovanjem proslavljenih performans i video umetnika iz Hrvatske, Vlaste Delimar i Milana Božića. Biće predstavljena video arhiva njihovih najznačajnijih performansa, kao i najnoviji rad iz 2019. godine:\nWalk like Lady Godiva, 2001\nUlaz je slobodan, a program i ove godine podržava Ministarstvo za kulturu i medije Republike Srbije.\nVlasta Delimar je vizuelna i performans umetnica, koje je od kraja 70-ih prisutna na umetničkoj sceni. Njeno umetničko delovanje je manifestovano u medijima akcije, hepeninga, performansa i videa, sa posebnim interesovanjem usmerenim ka uspostavljanju direktnog kontakta sa publikom. Tokom duge karijere, bila je deo izložbi i umetničkih događaja u Beogradu, Zagrebu, Ljublajni, Sarajevu, Beču, Ženevi, Frakfurtu, Berlinu, Glazgovu, Gracu, Parizu, Londonu, Tokiju, Kjotu, Njujorku, Tel Avivu…\nDva muškarca i jedna žena, 2009\nMilan Božić je vizuelni umetnik koji radi u mediju performansa koji je od kraja 90-ih prisutan na umetničkoj sceni. Njegovo umetničko delovanje usmereno je na medije hepeninga, akcije i performansa koji se zasnivanju na direktnijem kontaktu sa publikom, kao i artikulacijom odnosa umetnika i društva.


Beograd raspisao konkurs za dodelu stanova izbeglim licima - www.lobi-info.rs\nMarija K. 3. jula 2018., 12:08 6.1k Views 1 Komentar\nPredmet Javnog poziva je davanje u zakup, sa mogućnošću kupovine 133 stambene jedinice na teritoriji grada Beograda, a prema uslovima predviđenim Zakonom o izbeglicama, saopšteno je iz Sekretarijata za socijalnu zaštitu.\nPoziv se odnosi na izbeglice koje su, usled događaja iz perioda od 1991. godine do 1995. godine, stekle status izbeglice u Republici Srbiji, bez obzira na njihov status u vreme rešavanja stambene potrebe.\nPreciznije, reč je o izbeglicama koje žive u kolektivnim centrima ili nekom drugom vidu kolektivnog smeštaja, formalnog ili neformalnog i o ugroženim izbeglicama u privatnom smeštaju i bivšim nosiocima stanarskog prava, a koji su bez trajnog rešenja u zemlji porekla ili Republici Srbiji, a sve prema utvrđenim kriterijumima ugroženosti.\nZainteresovana lica podnose prijave na javni poziv, sa potrebnim dokazima Komisiji za izbor korisnika, u roku od trideset dana od dana javnog oglašavanja. Dokumentacija se dostavlja Gradu na posebno organizovani prijemni šalter u suterenu, Računski centar ili putem pošte na adresu Ulica 27. marta 43-45, Beograd, sa napomenom „Za javni poziv – stanovi”.\nRok za podnošenje prijave sa potrebnim dokazima je 30. jul.\nDodatne informacije u vezi javnog poziva mogu se dobiti na sajtu Grada Beograda u odeljku Gradski oglasi, konkursi i tenderi.\nPrethodna objava Da li ste znali da je leva obala dobila sopstvenu eko patrolu?\nSledeća objava Završen turnir u malom fudbalu „Trofej Vidovdana 2018“\n5. jula 2018. at 14:38 Copy Link of a Comment\n…sta ce izbeglim licima stanovi…bolje je sto je uradio siptar DJILAS…doselio je u nasa naselja siptarske/cigane sa kosova uzeo milijone i bole ga uvo….


Sa sezonskim kartama na sutrašnji meč protiv Crvene zvezde MTS\n02.06.2022 · 20:27\nSvi "sezonci" će ulaziti na iste ulaze kao i do sada a biće raspoređeni na mesta prema raspoloživosti kapaciteta dvorane usled zatvaranja dela tribina.\nKK Partizan NIS obaveštava svoje navijače da će na sutrašnju utakmicu protiv Crvene zvezde MTS (18:30 časova, hala "Aleksandar Nikolić") ulaz biti omogućen samo za vlasnike sezonskih karata koji će biti raspoređeni prema raspoloživosti mesta po sektorima u dvorani.\nOvakva odluka, posledica je donošenja privremene mere zatvaranja dela hale "Aleksandar Nikolić" koju je doneo disciplinski sudija AdmiralBet ABA lige. Prema važećoj privremenoj meri, zatvoreni će biti Parter 4, Parter B, prvih 13 redova u sektoru Superior, isti broj redova u sektorima pored njih, sektori iza klupa domaće i gostujuće ekipe kao i prvih 12 redova sektora Premium.\nKK Partizan NIS je uložio žalbu na ovakvu odluku i ukoliko na osnovu nje dođe do promena pre sutrašnje utakmice, klub će što je brže moguće obavestiti navijače.\nOvim putem, KK Partizan NIS apeluje na navijače da ne ponavljaju nikakve ispade koji su doveli do zatvaranja dela dvorane, da svu svoju energiju i ljubav prema Partizanu usmere isključivo na pružanje podrške našim igračima, a ne vređanju protivnika ili sudija.


Psorijaza i Ličnost, Kako prevazići posledice? - Staroplaninski Melem\nKoliko god se činilo “strašno” najvažnije je da bolesnik bude stabilna ličnost i suoči se sa problemom. Potrebno je da prihvati svoju bolest kako bi mogao da se vrati u stanje kada je bio zdrav i nastavi sa normalnim životom. Da bi to ostvario, neophodna je podrška sredine, posebno porodice kao i podrška ljudi iz radnog okruženja.\nKada saznaju od čega boluju, bolesnici se često povlače u sebe, počinju da izbegavaju radne obaveze, nalaze razloge da izbegnu druženja a ne retko dolaze u sukob sa kolegama i tako na kraju dolaze u fazu da razore sopstvenu licnost. Sve ovo, naravno, dovodi do oštećenja psihe obolelog, tako da takvi ljudi postaju vremenom ne samo fizički već i psihički invalidi.\nKako se psorijaza javlja u periodu kada se ličnost najviše afirmiše (20-30 god života) bolest ostavlja trajne posledice ne samo na medicinskom planu, nego i na socijalnom polju ličnosti. Često se pribegava konzumiranju alkohola, bežanja u izolaciju. Zbog toga treba pomoći ovakvim bolesnicima, jer nihova bolest nije znak i njihove nesposobnosti. Diskriminacija je nepotrebna, jer I ako izgledaju “drugačije” to su sasvim normalni ljudi.\nPodrška je osnov da oboleli od psorijaze nastavi da živi normalno, i da uz primenu adekvatnih preparata pomogne sebi u prevazilaženju ove neprijatne kožne promene. Jedan od preparata je i Staroplaninski Melem za Ekcem i Psorijazu, čijom primenom dolazi do drastičnog poboljšanja i na kraju izlecenja psorijaze već u roku od 15 dana bezbolnog tretmana. Pomozimo svojim dragim ljudima da zive normalnim zivotom.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Košarka :: Radović: U Podgorici niko ne smije biti favorit\n30. 10. 2019. 14:22 >> 14:22 0\nRadović: U Podgorici niko ne smije biti favorit\nBanovići su ozbiljna ekipa, dobro pokrivena na svim pozicijama, ali u Podgorici protiv Budućnost Bemaksa ne mogu biti favorit, kazao je trener podgoričkih košarkašica Vladan Radović.\nBudućnost Bemaks i Banovići odigraće sjutra u Podgorici utakmicu petog kola WABA lige.\nRadović je kazao da će podgoričkom timu duel protiv predstavnika Bosne i Hercegovine biti pravi reper za nastavak sezone, ali i do sada urađenog.\n"Banovići su ozbiljna ekipa, dobro pokriverna na svim pozicijama, imaju iskusne igračice, plejmejkera od kojeg sve zavisi u njihovoj igri. Imaju fizički dominatnu peticu, na poziciji tri je atipična dosta visoka igračica, koja može da odradi i određenu minutažu na poziciji četiri", kazao je Radović na konferenciji za novinare.\nOn je istakao da respektuje Banoviće, ali da im Budućnost neće dozvoliti da nijednog trenutka pomisle da su oni favoriti.\n"To ne smijemo da dozvolimo, ne samo njima, već nijednoj ekipi u Podgorici", kazao je Radović.\nOn je istakao da problem predstavlja povreda startne četvorke Mine Đorđević.\n"Pitanje da li će biti u moguićnosti da nam pomogne protiv Banovića. To nam sužava rotaciju, ali nijesmo jedini to se dešava asvim ekipama", rekao je Radović.\nOn je istakao da će Budućnost pokušati da značajno ubrzamo igru i bude agresivnija.\n"Ideja je da iskoristimo što protivnička ekipa igra sa suženom rotacijom i svega sedam igračica. Određena nepoznaniuca nam je Amerikanka, koja igra na poziciji dva. Spremni smo za utakmicu, ključ je energija i intenzitet u odbrani. Da ih optewretimo u dribligu i prijemu lopte, spriječimo organizaciju igre plejmejkera Irene Vrančić", rekao je Radović.\nKapiten Nikolina Babić kazala je da dres Banovića nosi tri reprezentativke Bosne i Hercegovine.\n"Ključ njihove igre plejmejker Irena Vrančić. Angažovali su i Amerikanku na poziciji beka i sigurno nijesu ekipa za podcijeniti. Dosta su ozbiljniji protivnik od prethodna dva rivala sa kojim smo igrali. Ključ igre je u agresivnoj odbrani i poremetimo im organizaciju napada, da da dođemo do laganih poena. Igramo na domaćem terenu, očekujem podršku publike da na pomogne da ostvarimo novu popbjedu", kazala je Babić.\nMakedonska internacionalka na poziciji beka, Anđelika Mitrašinović kazala je da respektuje rivala, ali da ne sumnja u novu pobjedu.\n"Banovići su ozbiljna ekipa, naše je da napadnemo u punom ritmu i nametnemo agresivnu odbranu. Vjerujem da će nam to donijeti pozitivan ishod", kazala je Mitrašinović.\nBudućnost je, nakon dva startna potaza od Celja i bugarske ekipe Beroe, pobijedila Trešnjevku i Orlove iz Banja Luke.\nBanovići su u prva četiri kola ostvarili smo trijumf protiv Partizana, dok su poraženi od Crvene zvezde, Montane i Celja.\nŽKK Budućnost WABA LIGA Vladan Radović


Utakmicu Srbija Hrvatska obezbeđivaće 4000 policajaca\n6. septembar/rujan, 2013.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić je na sastanku sa delegacijama fudbalskih saveza Srbije i Hrvatske izrazio uverenje da će sportski događaji biti održani u miru, bez incidenata.\nNikolić, koji se sa delegacijama dva saveza sastao uoči fudbalske utakmice Srbija-Hrvatska u Beogradu, rekao je da iz svake izjave predstavnika fudbalskih saveza izvire uverenje da se večeras može očekivati fer utakmica, saopšteno je iz Pres službe predsednika Srbije.\nVečerašnju utakmicu Srbija - Hrvatska obezbeđivaće 4.000 policajaca. Ova utakmica ocenjena je kao meč visokog rizika i primenje su visoke mere bezbednosti. Policija u obezbeđenju tog događaja ima tri prstena, rekao je načelnik policijske Uprave za grad Beograd general Stevan Bjelić.\nBjelić je rekao i da svi oni kojima je namera da prave incidente ne dolaze na utakmicu i da ostanu kod kuće.\nHrvatska zauzima drugo mesto u A grupi kvalifikacija sa 16 bodova, tri boda manje od prvoplasirane Belgije, dok je Srbija na trećem mestu sa samo sedam bodova. Utakmica između Srbije i Hrvatske igra se od 20.45 sati na stadionu Crvene zvezde.


Radulović i Obradović: Mi smo treća opcija koja ugrožava i Vučića i derivate DS-a | Insajder\nFoto: Beta / Saša Radulović i Boško Obradović\nNjih dvojica su istakli da jesu ideološki različite partije i da ne kriju razlike, ali da su uz civilizovan dijalog postigli dogovor oko ključnih stvari važnih za Beograd i celu Srbiju i da žele da se bore protiv partokratije i korupcije koja "izjeda Srbiju".\n"Ova koalicija je izazvala veliku buru na srpskoj političkoj sceni jer nikome ne odgovaramo. Imamo dve kolone na ovim izborima - kolonu sadašnje vlasti SNS i njhovih satelita i imamo kolonu prethodne vlasti i raznih derivata DS-a. Ovo je jedina različita kolona od te dve. Mi smo treća opcija koja ugrožava i jedne i druge", rekao je Obradović.\nOn je rekao da ugrožavaju te dve kolone, jer mnogo je gradjana koji nisu za Vučića, ali nisu "ludi" ni da se vraćaju u prošlo vreme.\nUpitani o tome s kim mogu sarađivati posle izborom budući da se mnogi od njih ograđuju, Saša Radulović je rekao da saradnja nije moguća sa SNS i onima koji su sa njima u vlasti na bilo kom nivou.\nOn je ponovio da je preduslov za saradnju posle izbora potpuna transparentost rada države koja može da se prevede u dve kratke reči - "Ne kradi".\nGovoreći o inicijativama pokrenutim u parlamentu o razrešenju Vučića i izglasavanju nepoverenja vladi Obradović je rekao da su podnošenjem te inicijative želeli da testiraju nekoliko stvari - medije koji su prećutali da je inicijativa podneta i opoziciju, odnosno da vide ko će ih iz opozicije podržati.\nOn je kazao i da na podršku još nisu naišli, ali da su podnošenjem inicijative istakli da parlament ne radi iako ima na više desetine predloga koji čekaju razmatranje.\nRadulović je naveo da skupština nije radila ni za vreme predsedničkih izbora i da je to neverovatno obrazloženo - da bi parlament time uneo nestabilnost u društvu.\nOn je naveo da bi bilo dobro da dodje do vanrednog zasednja i da se raspravlja o njihovoj inicijativi i ukaže na ono loše što radi vlast, ali da za to moraju da dobiju i podršku opozicije.\nObradović i Radulović su sa gradjanima razgovarali i o Kosovu i ustavnim promenama, a Radulović je ocenio da nijedna promena Ustava Srbije ne dolazi u obzir ako je njen cilj izacivanje Kosova iz premabule.\nOn je ocenio i da EU ne zanima ni sloboda medija ni ljudska prava već samo priznavanje Kosova.


Islamska razvojna banka formirala fond od 730 miliona dolara za borbu protiv korona virusa – Bankar.rs\nHome/BANKE/Islamska razvojna banka formirala fond od 730 miliona dolara za borbu protiv korona virusa\nIslamska razvojna banka formirala fond od 730 miliona dolara za borbu protiv korona virusa\nIslamska razvojna banka (IsDB), većinski vlasnik Bosna Bank International (BBI) d.d. Sarajevo, osnovala je poseban fond za finansijsku podršku i ublažavanje negativnog zdravstvenog i socioekonomskog uticaja pandemije virusa Covid-19. Vrednost fonda je 730 miliona američkih dolara, a sredstva su namenjena finansiranju javnog i privatnog sektora.\nOvim programom predviđeno je 280 miliona dolara iz sredstava IsDB-a i iz Islamskog fonda solidarnosti za razvoj državnih projekata i programa. Tri stotine miliona dolara osigurala je Međunarodna islamska korporacije za finansiranje trgovine (ITFC), a namenjeni su za finansiranje trgovine. Agencija za osiguranje investicionog i izvoznog kredita (ICIEC) osigurala je dodatnih 150 miliona dolara za pokriće osiguranja.\nFinansiranje će biti ponuđeno u obliku grantova, koncesionih resursa, podrške za trgovinu, pozajmica prema privatnom sektoru, te pokriću političkog i pravnog rizika osiguranja, navodi se u saopštenju Islamske razvojne banke.\nIsDB će rasporediti sve dostupne instrumente finansiranja za što brže usmeravanje sredstava u svrhu podrške svojim zemljama članicama. – Sredstva iz ovog Fonda biće usmerena na intervencije koje su usredsređene na spremnost u kriznim situacijama i reagovanje na suzbijanje širenja virusa COVID-19, minimiziranje socio-ekonomskog uticaja pandemije posebno u siromašnim zemljama, i stvaranje otpornosti država članica u reagovanju na izbijanje pandemije, navode u IsDB-u.\nIsDB Grupa će takođe uložiti u istraživanje i razvoj, te pružiti tehničku pomoć za prevenciju i obuzdavanje pandemije. Pored toga, IsDB će aktivirati i poseban program razmene znanja, najboljih praksi i tehničke ekspertize u odgovoru na izazove krize.\nislamska razvojna banka Korona virus Pomoć\nDžim Rodžers: Čeka nas najgora finansijska kriza do sada\nIntesa Sanpaolo nagrađuje osoblje sa šest dodatnih dana plaćenog odmora


Izvor: Vrele gume - Arhiva vesti 23.10.2009 - Naslovi.net\nVrele gume » Arhiva vesti za petak 23. oktobar 2009\nVrele gume petak, 23. oktobar 2009.\nNa Salonu automobila (i motocikala) u Tokiju, Yamaha je prikazala jedan vrlo interesantan koncept koji se zove Super Tenere. Ova neobična mašina umesto lanca ima kardan, a opremljena je ABS-om i sistemom za kontrolu trakcije. Međutim, najveće iznenađenje predstavlja njegov pustinjsko-beduinski... »\nDefender ide u penziju?\nPrema nezvaničnim informacijama uskoro se može očekivati da će "off-road" legenda - Land Rover Defender otići u, mora se priznati, zasluženu penziju. Među glavnim razlozima za "opoziv" jesu bezebednost pešaka pri sudaru i emisija štetnih gasova. Da podsetimo, poslednja generacija ovog modela... »\nCool Jazz je kao muzički stil nastao kao protivteža agresivnom tempu bebopa. Krase ga kompleksni aranžmani, inovativna forma i kompletna kompozicija... Zvuči poznato? Cool JazzKupci automobila iz B segmenta su zahtevni po jednom pitanju, a reč je o želji da kroz svoje vozilo komuniciraju sa okolinom. Dakle, stilski izraz je veoma bitan u ovoj klasi, jer on čini prevagu u... »


Odobrena prva faza proizvodnje ruske vakcine u "Torlaku" VIDEO | BL Portal\nOdobrena prva faza proizvodnje ruske vakcine u “Torlaku” VIDEO\n12. Februara 2021. 22:44\nDelegacija ruskih stručnjaka odobrila je da na Institutu “Torlak” počne prva faza proizvodnje ruske vakcine protiv koronavirusa “Sputnik V”, izjavio je ministar zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović i dodao da bi proizvodnja mogla da počne za dva ili tri mjeseca.\nNenad Popović je rekao da je delegacija u kojoj su predstavnici Ministarstva industrije, Fonda direktnih investicija i ruske Agencije za lijekove zadovoljna onim što je vidjela na “Torlaku”.\n“Prva faza je preliminarno odobrena i ta mogućnost postoji za dva ili tri mjeseca, sa malim izmjenama. Pismeni izvještaj ćemo dobiti za nekoliko dana”, rekao je Popović koji je sa timom ruskih stručnjaka obišao “Torlakovu” laboratoriju.\nIstakao je da prva faze proizvodnje podrazumijeva transport supstance iz Rusije, punjenje u ampule na “Torlaku” i pakovanje i distribuciju vakcine po Srbiji i regionu.\n“Što se druge faze tiče, potrebno je još nekoliko posjeta kako bismo imali punu tehničku informaciju šta je sve potrebno, ali po preliminarnim informacijama i zaključcima ruske ekipe i ta faza je veoma moguća”, napomenuo je Popović.\nMinistar je posebno naglasio značaj vakcina kojima se štite zdravlje i život građana, ali, kako navodi “vakcine su nam važne da što prije izađemo iz pandemije i nastavimo ekonomski rast po kojem je Srbija lider u Evropi”.\nPopović je ukazao na to da bi proizvodnjom ove vakcine na svojoj teritoriji Srbija obnovila suverenitet u proizvodnji vakcina, što će, prema njegovim riječima, u budućnosti biti sve važnija oblast u ostvarivanju geopolitičke ravnoteže u svijetu.\nTorlak: Posjedujemo tehnologiju za proizvodnju različitih vakcina\nDirektorka Instituta “Torlak” Vjera Stoiljković kaže da ta ustanova posjeduje tehničko- tehnološke uslove za proizvodnju vakcine sputnjik V, te da su ruski stručnjaci imali mogućnosti da se u to i uvjere.\n“Posjedujemo linije za punjenje koje imaju mogućnost za punjenje u različite vrste kontejnera, a svaka tehnologija može da se prilagodi na odgovarajući način i za odgovarajuće potrebe”, navela je Stoiljkovićeva.\nTags: proizvodnja, prva faza, ruska vakcina, Torlak\nSve moguće nuspojave bijelog luka: Ova stanja može dodatno da pogorša\nBijela kuća: Moskva i Peking koriste vakcine kao diplomatsko sredstvo


27 Nov 3.kolo 2. Lige RS, Sportlive – Igokea 2 81:74\nPosted at 22:16h in Mlađe kategorije, Vijesti\nSportlive - Igokea 2 81:74 (15:18, 17:18, 27:18, 22:20) Košarkaši Igokee su juče su poraženi u okviru 3. kola Druge lige od ekipeSportlive. Mladi Igosi su odlično odigrali prve dvije četvrtine susreta koju su dobili rezultatom 36:32. U drugom dijelu utakmice, iskusnija i fizički dominantnija ekipa Spotrlive-a...\n26 Nov Lukajić novi trener Igokee\nPosted at 13:09h in ABA Liga, Vijesti\nFoto: Novosti.rs Trofejni srpski trener Željko Lukajić je novi trener Igokee. Željko se vraća u tim Igokee, jer je 2007. godine već bio trener i kraći period vodio Igokeu. Uprava kluba je obavila sastanak sa trenerom i tom prilikom su došli do zaključka da se ambicije kluba...\n24 Nov Tijesan poraz mladih Igosa\nPosted at 08:54h in Mlađe kategorije, Vijesti\nKK Igokea 2 - KK Ušće 74:76 13:8, 12:15, 11:25, 38:28 U subotu 22.11.2014. odigrana je utakmica 2.kola Lige RS u kojoj juniori KK Igokea nastupaju u seniorskoj konkurenciji. Poslije pobjede nad ekipom Laktaša u 1. kolu, u SC Nenad Baštinac u Aleksandrovcu su doživjeli tijesan poraz...\n23 Nov Igokea raskinula saradnju s Jovanovićem\nPosted at 12:35h in ABA Liga, Vijesti\nKošarkaši Igokee doživeli su i sedmi poraz u regionalnoj ABA ligi, a u utakmici 9. kola, uz katastrofalnu igru i sraman pristup utakmici izgubili su od MZT-a iz Skoplja rezultatom 76:61. Ceh je platio trener Vladimir Jovanović s kojim je sporazumno prekinuta saradnja, zbog loših...


RTV BIR - 478 godina rada Gazi Husrev-begove medrese\n478 godina rada Gazi Husrev-begove medrese\nU amfiteatru Gazi Husrev-begove medrese u Sarajevu održana je akademija povodom obilježavanja 478. godišnjice rada najstarije odgojno-obrazovane ustanove u Bosni i Hercegovini.\nDirektor Gazi Husrev-begove medrese Zijad Ljevaković kazao je za medije da su svi članovi ove ustanove ponosni na Gazi Husrev-bega koji je osjetio potrebu da istovremeno sagradi džamiju, školu i biblioteku te da su one još uvijek na neki način ideje vodilje velikog broja Bošnjaka i muslimana na ovim prostorima.\nOn je kazao da je Gazi Husrev-begova medresa kroz sva ova vremena uspjela pronaći programe rada koji su zadovoljiti potrebe naroda te je dodao da je medresa također među prvim školama koja je pristupila bolonjskom procesu kao i da će nastaviti da se modernizuje.\nGazi Husrev-begova medresa je najstarija odgojno-obrazovna institucija u Bosni i Hercegovini, a osnovao ju je Gazi Husrev-beg 8. januara 1537. godine. Njeno osnivanje ozvaničeno je vakufnamom Gazi Husrev-bega, osmanskog namjesnika kojeg se smatra i jednim od osnivača grada Sarajeva.\nViše iz kategorije: « 9. Januar asocira na zločine i kao takav nikad neće biti prihvatljiv\tBehram - begova medresa najbolja srednja škola na području TK »


Tag / Ali Hamnei / Vesti online\nHamnei: Ne prihvatamo evropsko mešanje\nVrhovni vođa Irana ajatolah Ali Hamnei izjavio je danas da Teheran neće prihvatiti pritiske evropskih zemalja na njegovu regionalnu politiku i raketni program.\n"Amerika se ne bori protiv ID-a, ona ga je stvorila"\nVrhovni lider Irana ajatolah Ali Hamnei okrivio je SAD za nestabilnost na Bliskom istoku, istakavši da je borba Vašingtona protiv ID-a laž, navedeno je na Hamneijevom zvaničnom sajtu.\n"Velika Britanija je izvor zla i patnje za Bliski istok"\n"Ko veruje Amerima, čeka ga šamar"\nIran "pokazao zube": Ameri, dozovite se pameti!\nTeheran je saopštio da može da zatvori Ormuski moreuz ukoliko Sjedinjene Američke Države nastave vojne provokacije kroz ovaj strateški prolaz, a za to ima i pravnu osnovu.\nNovi pakt: Putin i ajatolah ruše SAD\nIranski vrhovni vođa ajatolah Ali Hamnei rekao je ruskom predsedniku Vladimiru Putinu da je politika SAD na Bliskom istoku pretnja i po Iran i po Rusiju i pozvao na bliže veze Teherana i Moskve.


Niška televizija » Dan „Železnica Srbije“ obeležen u Nišu, najavljena modernizacija železničke infrastrukture (VIDEO)\nObjavljeno 15.09.2013. 17:24\nTagovi: Dan Železnica Srbije, najavljena modernizacija, Niš, obeležavanje, Udarne\nModernizacija srpskih železnica biće narednih godina među najvećim investicionim projektima u državi, rekao je direktor „Železnica Srbije“ Dragoljub Simonović u Nišu, gde je povodom 129. godišnjice „Železnica Srbije“ sa gradonačelnikom prof. dr Zoranom Perišićem posetio zaposlene na niškoj železnickoj stanici i održao radni sastanak sa rukovodiocima svih železnickih čvorova u Srbiji.\n„Železnice Srbije“ uz veliku pomoć države i Vlade, realizuju sveobuhvatan proces restrukturiranja i modernizacije infrastrukture i voznih sredstava. I pored toga, međutim, prostora uvek ima za kvalitetniji i odgovoriji rad, poručio je direktor „Železnica Srbije“.\nMeđu prioritenim projektima infrastrukture jeste i modernizacija i elektrifikacija pruge Niš-Dimitrovgrad, što bi trebalo da utiče na mnogo bezbedniji I brži prevoz putnika i robe.\nIzmeštanje železničkog čvora iz Niša, zbog ekonomske krize nije trenutno prioritet, iako je to nekoliko godina unazad bila jedna od najčešćih lokalnih tema, dodao je Simonović.\n„Železnice Srbije“, kako kaže direktor Simonović, dele sudbinu države i privrede. Trenutno upošljavaju 18.266 radnika, pa će jedna od mera za racionalno poslovanje biti i bolja organizacija radne snage.\nPre radnog sastanka u sedištu Niške železnicke stanice, direktor „Železnica Srbije“ i gradonačelnik Niša obisli su „MIN Lokomotivu“ i „MIN Vagonku“, koje su već nekoliko godina u restrukturiranju s namerom da povrate nekadasnju proizvodnju i postanu konkurentni na tržištu.\nInače, prva pruga koja je izgrađena u Srbiji, između Beograda i Niša, puštena je u saobraćaj 15. septembra 1884. godine, a izgradnja takozvanog „gvozdenog puta“ predstavljala je početak intenzivnog razvoja države.


Ilić, Vasić i Trifunović oslobođeni optužnice za organizovanu trgovinu kokainom\nEpilog akcije "Titan"\nSud BiH oslobodio je Vladu Ilića, Dragišu Vasića i Zdravka Trifunovića optužbe da su počinili krivično djelo organizovani kriminal u vezi sa krivičnim djelom neovlašteni promet opojnim drogama, saznajemo iz ove pravosudne institucije.\nIlić, Vasić i Trifunović oslobođeni su optužbe da su 2012. godine na području BiH, Njemačke, Hrvatske i drugih zemalja na organizovan način trgovali drogom.\nPrema navodima optužnice, Ilić je s ciljem da na organizovan način nabavi, te radi sticanja protivpravne imovinske koristi obavi međunarodnu i lokalnu prodaju kokaina, angažovao Dragišu Vasića, Zdravka Trifunovića, Željka Radovanovića, Zlatu Radovanovića, Srđana Paliju, Radišu Vasića i druge njemu poznate osobe iz BiH, Njemačke i drugih zemalja EU.\nVlado Ilić, Dragiša Vasić, Zdravko Trifunović, Željko Radovanović i njegova supruga Zlata Radovanović, Srđan Palija i Radiša Vasić optuženi su za krivično djelo organizovani kriminal u vezi sa krivičnim djelom neovlašteni promet opojnim drogama.\nOni su uhapšeni u akciji MUP-a Republike Srpske pod kodnim nazivom "Titan".\nU sklopu akcije "Titan" zaplijenjeno i pet luksuznih automobila (Foto: Arhiva)\nEpilog akcije, koja je trajala pet mjeseci, bilo je privođenje 14 osumnjičenih, pljenidba kilogram i 100 grama kokaina, te veće količine novca i pet luksuznih automobila, čija vrijednost je procijenjena na 150.000 KM.\nNajviše kokaina, oko pola kilograma, zaplijenjeno je u Njemačkoj, te po 300 grama u Hrvatskoj i u BiH, odnosno Bijeljini.\nNa osnovu Zakona o krivičnom postupku BiH, Ilić, Vasić i Trifunović su oslobađeni obaveze nadoknade troškova krivičnog postupka.\nIstovremeno, Sud je donio rješenje kojim je Vladi Iliću i Zdravku Trifunoviću ukinuta mjera zabrane putovanja izrečena 28. decembra 2012. godine.