Keš ide u istoriju, budućnost plaćanja je u digitalizaciji – Bankar.rs\nNemački gigant ponovo odbio ponudu za osnivanje zajedničke aviokompanije\nPregled štampe – nedelja 20.10.2019.\nVolstrit i evropske berze završavaju nedelju “u crvenom”\nKurs dinara u ponedeljak 117,6300\nPregled štampe – subota 19.10.2019.\nSlovenci povećavaju limit za plaćanja beskontaktnim karticama sa 15 na 25 evra\nVesna Pavlović nova predsednica Izvršnog odbora Direktne Banke\nŠtednja – navika za izvesniju budućnost\nItalijani daju “super bonus” za plaćanje karticama\nPKS do kraja godine plasira svoju Instant PAY aplikaciju\nSrednji kurs dinara 117,6117\nIzvoz Zapadnog Balkana prošle godine 53,1 milijardu dolara\nPregled štampe – petak 18.10.2019.\nHome/ANALIZE/Keš ide u istoriju, budućnost plaćanja je u digitalizaciji\nANALIZEBANKARSKI PROIZVODIBANKEDOMAĆE BANKEElektronsko bankarstvoSLIDERSVE VESTI\nU Srbiji je 34 odsto transakcija tokom 2018. godine obavljeno karticama, a najviše u regionu bezgotovinski plaćaju Crnogorci – čak 44 odsto stanovništva južnih suseda plaća isključivo platnim karticama, od čega njih 77 odsto to čini beskontaktnom tehnologijom. Prošle godine je u Srbiji zabeležen i značajan rast e-trgovine, a broj transakcija povećan je za 41 odsto. Iako je u regionu Balkana plaćanje kešom i dalje zastupljenije, trendovi pokazuju da se njegova upotreba smanjuje.\nO digitalizaciji bankarstva, plaćanju bez prisutne kartice, elektronskoj trgovini i bezbednosti transakcija razgovarali su učesnici okruglog stola “Inovacije, proizvodi i trendovi u platnoj industriji”, koji je u Budvi organizovala kompanija “Viza”.\n“Digitalizacija industrije plaćanja je nešto gde vidimo najveći potencijal. Očekujemo dalje prebacivanje kartica iz fizičkog sveta u digitalni, sve više aplikacija koje su otvorene za plaćanja, kao i različitih alternativnih vidova prihvata, odnosno plaćanja bez prisutne kartice. Ono što je takođe dobar trend je rast beskontaktnih plaćanja, i ti brojevi su impozantni. Srbija svake godine duplira promet u beskontaktnim transakcijama i jedan je od lidera u regionu, pa i šire, sa 51 odsto plaćanja koja se obavljaju beskontaktno”, kaže Vladimir Đorđević, regionalni direktor kompanije Viza za Jugoistočnu Evropu.\nOn ističe da je u Srbiji u 2018. godini zabeležen rast e-trgovine (eCommerce). Broj transakcija povećan je za 41 odsto, dok je rast u prometu 23 procenta.\n“Ljudi se sve više odlučuju da kupuju preko interneta i to je dobar znak jer je ranije bilo skeptika koji su se plašili da koriste internet kao mesto za kupovinu. Menja se kultura, menjaju se navike… Mislim da su se poslednjih godina stvari iskristalisale, a i trgovci su jako dobro prihvatili eCommerce, sve više njih se uključuje, jer – ako nisi na internetu, ne postojiš”, objašnjava Đorđević i dodaje da je sve više međunarodnih transakcija, gde se najčešće kupuju knjige, ali sve više i tehnika.\nKorisnici su često zabrinuti za bezbednost plaćanja, a Viza je prošle godine počela sa uvođenjem tokenizacije. Prvi token u regionu pušten je prošlog leta u Bosni i Hercegovini, a za ovu godinu je u planu Srbija i ostale zemlje regiona.\n“Tokenizacija je jako bitna i u direktnoj je vezi sa zaštitom korisnika. To znači da kartica koja je u nekoj aplikaciji, u digitalnom svetu, praktično ne odaje podatke o svom broju i imenu korisnika, nego Viza u ime banke tokenizuje tu karticu, odnosno zamenjuje taj broj. Jedna kartica može biti tokenizovana u više različitih uređaja, a korisnik je maksimalno zaštićen jer čak iako bi kriminalci presreli taj token, on ne bi mogao da se iskoristi na drugom mestu, drugom servisu ili uređaju.”\nOd magnetne trake do čipova\nVira Platonova, viši potpredsednik i regionalni menadžer Vize za Zajednicu nezavisnih država i jugoistočnu Evropu, rekla je da je tri četvrtine plaćanja u svetu i dalje u znaku keš ekonomije, ali u Australiji ili Gruziji, na primer, devet od deset transakcija se obavlja beskontaktno, bez keša.\n“Zbog velikih mogućnosti tržišta i digitalne transformacije očekujem da će bezgotovinsko plaćanje biti “bum” u celom regionu jugoistočne Evrope u narednom periodu. Sve više će se plaćati mobilnim telefonom, a radimo svakodnevno i na unapređenju bezbednosti plaćanja”, najavila je Platonova.\nNajviše pažnje privukla je prezentacija Kristine Doros, direktorke sektora za rešenja u kompaniji Viza, koja je govorila o brzini kojom finansijski sektor napreduje i pokazala kako za plaćanje koristi prsten na ruci. Ona je istakla da platna industrija danas korisnicima ne prodaje proizvod, nego iskustvo.\n“Moje mišljenje je da se finansijska industrija u ovom trenutku menja više nego ikada i da ta promena ide neverovatnom brzinom, a glavni razlozi su tehnološke inovacije i promene u navikama klijenata. Načini plaćanja i tehnologija napredovaće dok postojimo, pa kao što smo nekada koristli magnetnu traku na karticama danas imamo čip koji se nalazi, recimo i u prstenu na ruci kojim ja plaćam, a koji nema nikakve veze sa karticom”, objasnila je Doros.\nBankarske inovacije elektronsko bankarstvo\nEkonomija evrozone ubrzala rast\nAlfa-plam neće deliti dobit iz 2018. godine\nVesna Pavlović nova predsednica Izvršnog odbo...\nUniCredit banka uvodi negativne kamatne stope...\nPromena u vlasničkim strukturama – bana...\nMali: Obavezujuće ponude za Komercijalnu bank...\nProCredit banka, prva banka u Srbiji sa inves...\nAmerički tužitelji optužili Halkbank za izbeg...


pink.rs | Popović, Srpska narodna partija: Vlada Srbije da zaštiti Srbe u Crnoj Gori od progona!\nPopović, Srpska narodna partija: Vlada Srbije da zaštiti Srbe u Crnoj Gori od progona!\nKako je istakao, reakcija Vlade Republike Srbije, ali i reakcija čitavog srpskog društva, u pravcu zaštite ugroženih prava i sloboda Srba u Crnoj Gori, sada je potrebnija nego ikada.\nPredsednik Srpske narodne partije Nenad Popović pozvao je Vladu Srbije da zaštiti prava i živote Srba u Crnoj Gori koji su, kako je ocenio, dodatno ugroženi posle usvajanja odluke krnjeg sastava Skupštine Crne Gore o stupanju ove zemlje u NATO pakt.\n- Ulaskom Crne Gore u NATO pakt daje se međunarodni legitimitet režimu Mila Đukanovića koji ugnjetava srpski narod u Crnoj Gori i nad njim sprovodi identitetski genocid - naveo je Popović u saopštenju.\nPrema njegovim rečima, Đukanović se ni do sada nije uzdržavao od sprovođenja "terora" nad Srbima u Crnoj Gori, a kako li će se, upitao je, tek sada ponašati kada za to ima zaštitu i podršku NATO pakta?\nMandić zahvalio Vučiću na podršci institucijama Srba u Crnoj Gori (FOTO)\nU Crnoj Gori vojna vežba na godišnjicu članstva u NATO!


Prijepoljac uhapšen u Sarajevu, zbog pokušaja ubistva – Sandzaklive.rs\nPrijepoljac uhapšen u Sarajevu, zbog pokušaja ubistva\n0 712 Manje od minute\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Kantona Sarajevo sinoć su uhapsili 28-godišnjaka inicijala D. K. zbog pokušaja ubistva u sarajevskom naselju Azići.\nPolicija je pretučenog G. Č. pronašla juče u poslepodnevnim satima nakon čega je upućen u bolnicu. On je zadržan na lečenju na Klinici za maksilofacijalnu hirurgiju Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu, piše Klix.\nUhapšeni D. K. je zadržan u prostorijama Jedinice za osiguranje objekata i zadržavanje uhapšenih osoba MUP-KS. (pp media)\nPrijepolje Sarajevo Pokušaj ubistva\nLekari traže smenjivanje upravnika bolnice u Novom Pazaru zbog kršenja epidemioloških mera


DPS spremna na dijalog sa opozicijom - CdM\nDPS spremna na dijalog sa opozicijom\nKako su saopštili iz ove stranke, otvoreni su za dijalog između ključnih političkih subjekata prije svega o implementaciji preporuka OEBS/ODIHR, ali i o drugim pitanjima koja su značajna za Crnu Goru.\n<<<Marković traži da OEBS posreduje u rješavanja krize u CG<<<\nPremijer Duško Marković je zatražio da OEBS posreduje u rješavanju političke krize u Crnoj Gori. U međuvremenu kancelarija OEBS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) odgovorila je premijeru da je spremna da pruži tehničku i ekspertsku pomoć u vezi sa ispunjavanjem preporuka koje se odnose na izbore, kroz stručna mišljenja i procjene nacrta zakona.\n<<<OEBS odgovorio Markoviću: Nudimo ekspertsku pomoć<<<\n“Nebrojano puta smo naglašavali spremnost za dijalog sa opozicijom i u tom smislu u svakom trenutku smo voljni da ga iniciramo. Isto tako, raspoloženi smo da prihvatimo inicijativu svojih političkih konkurenata, ukoliko ona eventualno bude iskazana”, ističu u DPS-u.\nU vladajućoj partiji smatraju da pojedini predstavnici opozicije pokazuju zavidnu sposobnost manipulacije ili pak samoobmane, tražeći saveznika za svoju politiku ultimatuma u međunarodnom faktoru.\n“Ovakva očekivanja su posebno obesmišljena činjenicom da su sve međunarodne relevantne institucije priznale rezultate prošlogodišnjih izbora kao i da metod političke borbe bojkotom Parlamenta nije prihvatljiv za većinu visokih inostranih zvaničnika. Neki od njih su svoje neslaganje jasno demonstrirali, odbijajući da se uopšte i sretnu sa predstavnicima opozicije”, ističu oni.\nPoručuju da je princip ucjene koji se odnosi na ponovno organizovanje izbora neprihvatljiv.\n“Ne samo zato što su parlamentarni izbori završeni prije godinu dana i od svih međunarodnih faktora prihvaćeni kao legalni i legitimni, već i zato što bi takav potez značio izrugivanje demokratije i principa slobodne volje građana. Praksa ponavljanja izbora bi implicirala da je pritisak manjine relevantniji od izborne volje većine glasača, što bi bilo u suprotnosti sa svim temeljnim principima demokratije”, zaključuju iz DPS-a.


RTS :: Protest radikala u centru Beograda\nHronika Protest radikala u centru Beograda\nčetvrtak, 06. nov 2014, 13:17 -> 20:00\nGrupa pristalica SRS-a održala je u centru Beograda protest pod nazivom "Zaustavimo ubijanje Vojislava Šešelja".\nFunkcioneri i simpatizeri Srpske radikalne stranke okupili su se kod Doma Narodne Skupštine, da bi se potom kratko zadržali ispred zgrade RTS-a.\nRadikali su na skupu zatražili od RTS-a da češće izveštava o zdravstvenom stanju lidera radikala, kao i njegov bezuslovan povratak u Srbiju, prenosi Tanjug.\nŠarović, koji je zamenik predsednika SRS-a, objasnio je da je protest ispred RTS-a u Takovskoj ulici organizovan zato što je ta televizija, kako je rekao, servis svih građana, a "uporno ignoriše da izveštava o zdravstvenom stanju Vojislava Šešelja".\nIstakao je da je jedini uslov za povratak Šešelja u Srbiju jeste njegovo bezuslovno puštanje na slobodu i istakao da niko nema pravo Šešelju da nametne bilo kakva ograničenja, niti da se on obavezuje Vladi Srbije.\n"Šešelj kao što znate nije hteo garancije ni od Vlade Zorana Đinđića, niti Vojislava Koštunice, pa ih neće ni od Aleksandra Vučića", rekao je Šarović i dodao da "Šešelj u Hagu pokazuje kako se bori za srpski narod i da su radikali na njega ponosni".\nŠarović je naglasio da Vlada Srbije ne može da traži od Šešelja da joj se pravno obaveže kako bi pružila garancije za njegov povratak u Srbiju jer je on njen građanin i njena je, kako je rekao, obaveza da pruži garancije svakom građaninu Srbije.\nFunkcioneri SRS-a najavili su protest ispred Haškog tribunala u subotu 8. novembra u podne.\nOkupljeni su protestnu šetnju od RTS-a završili ispred Skupštine Srbije, nakon čega su se razišli.\nNa polučasovnom protestu funkcioneri i simpatizeri SRS-a nosili su zastave "Šešelj srpski junak" i transparent "Zaustavite ubijanje Vojislava Šešelja".\nIspred zgrade RTS-a bile su jake policijske snage.\nPristalice radikala nosile su veliki transparent "Zaustavimo ubijanje Vojislava Šešelja" i stranačke zastave.\n(petak, 07. nov 2014, 09:42) - Aleksandar [neregistrovani]\nNisu mi jasni ljudi koji napuste svoja radna mesta ili umesto da ih traže dođu na skup da veličaju i bore se za čoveka koga nikad nisu upoznali i od čijih smo promena videli samo one gde je vitlao pištoljem i palio zastave.\nGospodin ako želi da dođe obavezaće se da će da poštuje obaveze svoje shodno situaciji u kojoj se nalazi.\nImamo svi svoja prava ali imamo i obaveze.\nJedna od obaveza je i da ne ugrožavamo tuđa prava (prava kretanja po gradskim ulicama određenim za kretanje vozila i pešaka) i da poštujemo odluke suda u državi koja je uređena po sistemu koji je birala većina.\n(četvrtak, 06. nov 2014, 15:54) - anonymous [neregistrovani]\nŽao mi je g.dina Šešelja. Što se tiče protesta zaista ne vidim kako to RTS ne izveštava o njegovom zdravstvenom stanju. Objavljivanje zdravstvene situacije je odluka svakog pojedinca, i informacije verovatno, saznajemo tek kada g.din Šešelj to dozvoli. Pratim sve što se dešava u Hagu,i na RTS-u i u drugim medijima i ne vidim neku razliku u informisanju građana.


Uhapšeno 11 osoba zbog rasističkih uvreda engleskim fudbalerima | Euro 2020 Vijesti | Al Jazeera\nPolicija je primila više od 600 rasističkih komentara na društvenim mrežama.\nMarcus Rashford, Jadon Sancho i Bukayo Saka bili su na meti uvreda na društvenim mrežama nakon poraza u finalu Eura 2020 (Reuters)\nBritanska policija uhapsila 11 osoba koje se dovode u vezu sa rasističkim uvredama upućenim tamnoputim članovima engleske reprezentacije nakon finalne utakmice Eura 2020. u fudbalu.\nPolicija tvrdi da je među njima 10 muškaraca, te da su starosti između 18 i 63 godine.\nEngleski fudbaleri Marcus Rashford, Jadon Sancho i Bukayo Saka bili su na meti uvreda na društvenim mrežama nakon poraza u finalu, u kojem su, u susretu protiv Italije 11. jula, promašili jedanaesterce.\nEngleska fudbalska asocijacija, engleski selektor Gareth Southgate i britanski premijer Boris Johnson osudili su uvrede, kao i mnoge druge javne ličnosti, dok su se pojačali pozivi za odlučniju borbu protiv govora mržnje na društvenim platformama.\nČekaju se informacije od društvenih mreža\nFudbalska policijska jedinica Velike Britanije (UKFPU), koja istražuje incidente, objavila je da je primila više od 600 prijava rasističkih komentara upućenih trojici fudbalera poslije utakmice. Ocijenjeno je da je od toga, 207 bilo „kriminalne prirode“.\nIdentificirano je 34 računa koji pripadaju osobama iz Velike Britanije, a 11 ih je uhapšeno.\nZa još 50 korisnika računa, policija čeka informacije od društvenih mreža.\nIndentifikovana su i 123 računa koja pripadaju ljudima van Britanije.


Izabran grad domaćin 7. Sportske olimpijade školske omladine Vojvodine\nSport Sport Skolski sport Izabran grad domaćin 7. Sportske olimpijade školske omladine Vojvodine\nPosle dvadeset i pet godina od održavanja poslednje Sportske olimpijade školske omladine Vojvodine, čuvenog SOŠOV-a, Pokrajinski sekretarijat za sport i omladinu pokrenuo je inicijativu za ponovno održavanje ove sportske manifestacije, a glavni partneri u ovom poduhvatu biće mu Savez za školski sport Vojvodine, kao i odabrani grad domaćin. Vojvođanski đaci su poslednji put učestvovali na SOŠOV-u koji je bio organizovan u Somboru, a u maju će se ponovo nadmetati baš u ovom gradu.\nNaime, Pokrajinski sekretarijat za sport i omladinu je na osnovu realizacije Akcionog plana za primenu Strategije školskog sporta u AP Vojvodini od 2013. do 2017. godine, 6. februara objavio Poziv za izbor grada ili opštine domaćina 7. SOŠOV-a. Pozivi su bili upućeni svim lokalnim samoupravama na teritoriji AP Vojvodine, a grad Sombor je izabran kao mesto koje je ispunjavalo sve uslove koji su bili definisani u samom Pozivu. Članovi Komisije za izbor grada domaćina, predstavnici Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu i Saveza za školski sport Vojvodine, obišli su Sombor i utvrdili da je ovaj grad pravo mesto za ponovno održavanje Sportske olimpijade školske omladine Vojvodine. Nakon duge pauze, Somborci će ugostiti preko hiljadu i po đaka koji će imati tu čast da, poput njihovih roditelja, učestvuju na ovom prestižnom sportskom takmičenju koje je iznedrilo mnoge šampione i generacijama ljudi stvorilo uspomene koje obiluju pravim vrednostima.\nPovratak i organizacija SOŠOV-a, jedan su od važnih delova same Strategije razvoja školskog sporta u AP Vojvodini koja je 5. decembra prošle godine jednoglasno usvojena od strane svih poslaničkih grupa u Skupštini Autonomne Pokrajine Vojvodine.


Najbrži nokauti u UFC istoriji - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nIako je UFC relativno mlad sport, veoma se brzo razvio i stekao veliku svetsku popularnost. Borilački stilovi su veoma raznovrsni i borci se služe svim tehnikama kako bi savladali i pobedili svoje protivnike. U žaru borbe često dodje do neizbežnih udaraca što dovodi do fenomenalnih nokauta, ali i teških povreda.\nSve ovo doprinosi neverovatnom borilačkom iskustvu koji gledaoci obožavaju da gledaju, pa je to razlog zbog koga je UFC sve popularniji u svetu, ali i na našim prostorima.\nDanas smo odlučili da vam predstavimo najbrže nokaute u ovom sportu. Neki od njih su se bukvalno desili dok trepnete i pokazali da je u ovom sportu sve moguće.


Ponovo pod koševima - Magazin Student\n7 новембра, 20207 новембра, 2020\nNovembar nam donosi i nastavak Studentskog prvenstva Beograda u košarci, a prvo kolo je već odigrano u nedelju.\nPrvog novembra u hali košarkaškog kluba Žarkovo, na adresi Olimpijskih igara 14, USSB je organizovao početak novog prvenstva. Uz sve propisane mere i preporuke nadležnih organa u cilju suzbijanja i zaštite od korona virusa, takmičenje je najzad započelo.\nOrganizacija je takva da će svi mečevi biti odigrani na istom mestu. U okviru takmičenja postoje dve grupe od po 5 učesnika.\nGrupu A čine timovi Matematičkog i Pravnog fakulteta, MEF-a, Beogradske akademije poslovnih i umetničkih strukovnih studija kao i ekipa Visoke škole elektrotehnike i računarstva.\nU grupi B nadmeću se timovi FON-a, Vojne akademije, Kriminalističko-policijskog univerziteta i Visoke škole IKT-a i ITS comtrade-a.\nU prve tri utakmice rezultati su sledeći:\nMEF je izgubio sa 25:54 od Beogradske akademije poslovnih i umetničkih strukovnih studija, FON je savladao ekipu KPU-a sa 74:67, a na trećoj utakmici rezultat je bio 67:57 u korist IKT-a protiv tima sa Vojne akademije.\nDrugo kolo je na rasporedu za vikend, 7. i 8. novembra, a mečevi su:\nKriminalističko-policijski univerzitet – Visoka škola IKT, subota,18 časova.\nITS comtrade – Vojna akademija, subota, 19 časova.\nVisoka škola elektrotehnike i računarstva – MEF, nedelja, 16 časova.\nAkademija poslovnih i strukovnih studija – Pravni fakultet, nedelja, 17 časova.\nPiše: Janko Vukićević


NARODNA SKUPŠTINA RS: ODRżAN SASTANAK EKONOMSKOG KOKUSA � NA DNEVNOM REDU NACRT ZAKONA O PRETVARANJU PRAVA KORIšćENJA U PRAVO SVOJINE NA GRAđEVINSKOM ZEMLJIšTU UZ NAKNADU I NACRT ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O DRżAVNOM PREMERU I KATASTRU\nNa 14. sastanku Ekonomskog kokusa Narodne skupštine, održanom 25. juna 2015. godine, razmotren je Nacrt zakona o pretvaranju prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu uz naknadu i Nacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru.\nSastanku su prisustvovali predstavnici Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, NALED-a, IRI-ja, kao i predstavnici privrede – predstavnici velikih kompanija, poslovnih asocijacija, bankarskog sektora i firmi koje se bave konsaltingom.\nNacrte zakona predstavile su državna sekretarka u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Aleksandra Damnjanović i predstavnica Republičkog geodetskog zavoda, Gordana Zorić.\nOne su istakle da se Nacrtom zakona o izmenama i dopunama Zakona o državnom premeru i katastru predviđa usklađivanje sa drugim zakonima koji su u međuvremenu doneti ili izmenjeni, kao i da se pojednostavi i skrati procedura upisa u katastar, i obezbedi postupanje državnih organa u skladu sa načelom e-uprave.\nCilj Nacrta zakona o pretvaranju prava korišćenja u pravo svojine na građevinskom zemljištu uz naknadu jeste da se ukine pravo korišćenja građevinskog zemljišta, kao relikt prošlih vremena, istakla je Damnjanović. Uređuju se uslovi za pretvaranje prava korišćenja u pravo svojine za lica, na izgrađenom i neizgrađenom građevinskom zemljištu, čiji je nosilac prava svojine Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave, kao i mogućnost zasnivanja zakupa na građevinskom zemljištu.\nPredstavnici privrede i članovi Kokusa izneli su svoje sugestije i predloge kako bi se zakonska rešenja dodatno unapredila i omogućila njihova bolja primena. Učesnici sastanka su se složili da će donošenje ovih zakona pozitivno uticati na rast građevinske industrije, i na druge investicije.\nZaključujući sastanak, predsednik Ekonomskog kokusa, Vladimir Marinković, istakao je značaj direktnog dijaloga koji je ostvaren između predstavnika privrede i Ministarstva, koji prethodi utvrđivanju predloga zakona i njihovom upućivanju u skupštinsku proceduru. Marinković je naglasio i da će narodni poslanici podnošenjem amandmana dati svoj doprinos kvalitetu zakona koji se usvajaju, kao i njihovoj uspešnoj primeni.\nIzvor: Press služba Skupštine Srbije, 25.06.2015.


Onlajn platforma „Poslovni atlas Srbije i dijaspore” predstavljena na RTS-u i kragujevačkoj televiziji\nOnlajn platforma „Poslovni atlas Srbije i dijaspore” kreirana od strane projekta Link Up! Serbia II u saradnji sa Privrednom komorom Srbije, puštena je u rad u septembru 2021. godine. Iako rad na Poslovnom atlasu još nije potpuno priveden kraju, platforma […]\nProjekat Link Up Serbia II i Privredna komora Srbije predstavljaju “Poslovni atlas Srbije i dijaspore”\nOnlajn platforma „Poslovni atlas Srbije i dijaspore” povezuje investitore iz dijaspore sa preduzetnicima i lokalnim samoupravama iz Srbije koji nude investicione prilike i partnerstva. Platforma dijaspori pruža brz, lak, direktan i transparentan pristup investicionim prilikama, potencijalnim poslovnim partnerima i informacijama […]\nPrivredni i investicioni potencijali opštine Petrovac na Mlavi\nU ovom snimku možete saznati više o opštini Petrovac na Mlavi i njenim demografskim, privrednim, turističkim i investicionim potencijalima. Petrovac na Mlavi je jedna od 10 opština u kojoj je realizovan paket tehničke podrške za saradnju sa poslovnom dijasporom u […]\nPrivredni i investicioni potencijali opštine Žagubica\nU ovom snimku možete saznati više o opštini Žagubica i njenim demografskim, privrednim, turističkim i investicionim potencijalima. Žagubica je jedna od 10 opština u kojoj je realizovan paket tehničke podrške za saradnju sa poslovnom dijasporom u okviru projekta Link Up! […]\nPrivredni i investicioni potencijali grada Požarevca\nU ovom snimku možete saznati više o gradu Požarevac i njegovim demografskim, privrednim, turističkim i investicionim potencijalima. Požarevac je jedna od 10 lokalnih samouprava u kojoj je realizovan paket tehničke podrške za saradnju sa poslovnom dijasporom u okviru projekta Link […]\nPrivredni i investicioni potencijali opštine Zaječar\nU ovom snimku možete saznati više o opštini Zaječar i njenim demografskim, privrednim, turističkim i investicionim potencijalima. Zaječar je jedna od 10 opština u kojoj je realizovan paket tehničke podrške za saradnju sa poslovnom dijasporom u okviru projekta Link Up! […]\nPrivredni i investicioni potencijali opštine Kladovo\nU ovom snimku možete saznati više o opštini Kladovo i njenim demografskim, privrednim, turističkim i investicionim potencijalima. Kladovo je jedna od 10 opština u kojoj je realizovan paket tehničke podrške za saradnju sa poslovnom dijasporom u okviru projekta Link Up! […]\nPrivredni i investicioni potencijali opštine Knjaževac\nU ovom snimku možete saznati više o opštini Knjaževac i njenim demografskim, privrednim, turističkim i investicionim potencijalima. Knjaževac je jedna od 10 opština u kojoj je realizovan paket tehničke podrške za saradnju sa poslovnom dijasporom u okviru projekta Link Up! […]\nPrivredni i investicioni potencijali opštine Despotovac\nU ovom snimku možete saznati više o opštini Despotovac i njenim demografskim, privrednim, turističkim i investicionim potencijalima. Despotovac je jedna od 10 opština u kojoj je realizovan paket tehničke podrške za saradnju sa poslovnom dijasporom u okviru projekta Link Up! […]\nPrivredni i investicioni potencijali opštine Negotin\nU ovom snimku možete saznati više o opštini Negotin i njenim demografskim, privrednim, turističkim i investicionim potencijalima. Negotin je jedna od 10 opština u kojoj je realizovan paket tehničke podrške za saradnju sa poslovnom dijasporom u okviru projekta Link Up! […]\nPrivredni i investicioni potencijali opštine Paraćin\nU ovom snimku možete saznati više o opštini Paraćin i njenim demografskim, privrednim, turističkim i investicionim potencijalima. Paraćin je jedna od 10 opština u kojoj je realizovan paket tehničke podrške za saradnju sa poslovnom dijasporom u okviru projekta Link Up! […]


Otvoreno pismo Vlade Srpske ambasadorima u BiH: Referendum u skladu sa propisima (VIDEO)\n29/08/2016 | 14:42 ⇒ 30/08/2016 | 07:40 | Izvor: RTRS\nRepublika Srpska održaće referendum 25. septembra, na kom će zatražiti mišljenje građana o tome da li 9. januar treba da se obilježava i proslavlja kao Dan Republike Srpske. Referendum je u potpunosti u skladu sa pozitivnim propisima i tiče se pitanja od najvećeg značaja za građane Republike Srpske, navedeno je u otvorenom pismu Vlade Republike Srpske svim akreditovanim ambasadorima BiH.\nReferendum će biti informativan za Narodnu skupštinu Republike Srpske u njenim razmatranjima načina izvršenja odluke Ustavnog suda BiH od 26. novembra 2015. godine o Danu Republike. Ovom odlukom, Republici Srpskoj dato je ovlašćenje i obaveza da sprovede odluku, kojom se traži da se obezbijedi da Dan Republike Srpske bude u skladu sa Ustavom BiH. Odluka Republici Srpskoj ne zabranjuje da proslavlja dan svog osnivanja.\nOtvoreno pismo Vlade Srpske prenosimo u cijelosti:\nDana 15. jula 2016. godine, Narodna skupština Republike Srpske izglasala je, na osnovu Zakona o referendumu i građanskim inicijativama Republike Srpske iz 2010. godine, referendum, na kom će se od građana Republike Srpske zatražiti mišljenje o tome da li 9. januar treba i dalje da se slavi kao Dan Republike.\nUstav Republike Srpske konkretno govori o referendumu u članu 70. i 77. Venecijanska komisija Savjeta Evrope detaljno je analizirala usklađenost Ustava Republike Srpske sa Ustavom BiH1 i nijednom nije prigovorila na odredbu Ustava Republike Srpske o referendumu. Zakon o referendumu Republike Srpske iz 2010. godine izrađen je u svjetlu Kodeksa dobre prakse Venecijanske komisije i Preporuka Ministarskog komiteta Savjeta Evrope državama članicama o učešću građana u javnom životu na lokalnom nivou.\nReferendum je u potpunosti u skladu sa Ustavom BiH i praksama demokratskih država u Evropi i svijetu. Dejtonski sporazum ne sadrži nijednu odredbu koja bi se mogla tumačiti kao zabrana ili ograničavanje referenduma.\nŠtaviše, u svojoj rezoluciji iz 2007. godine, Parlamentarna skupština Savjeta Evrope kaže: “Referendum je instrument neposredne demokratije koji pripada evropskom izbornom naslijeđu“. Kongres lokalnih i regionalnih organa vlasti Savjeta Evrope u rezoluciji iz 2007. godine konstatuje da, “referendum, bilo na državnom, lokalnom, ili regionalnom nivou, predstavlja jedan od osnovnih instrumenata neposredne demokratije i građanima daje mogućnost učešća u političkom odlučivanju, kao i javnim pitanjima koja ih se direktno tiču . . .“.\nReferendum se tiče javnog praznika u Republici Srpskoj - stvari koja je u potpunosti u nadležnosti Republike Srpske kao entiteta. Dan Republike je veoma značajan za građane Republike Srpske zato što se osnivanje Republike Srpske generalno smatra presudnim za zaštitu interesa građana srpske nacionalnosti u cijeloj BiH. Danom Republike, koji obilježava rođenje Republike Srpske, slavi se postojanje Republike Srpske - postojanje koje Ustav BiH, Aneks 4. Dejtonskog mirovnog sporazuma pozdravlja i potvrđuje. Našavši se pred odlukom Ustavnog suda, vlasti Republike Srpske imaju legitiman interes da čuju njihovo mišljenje o tome kada i na koji način treba slaviti ovaj značajan istorijski događaj, koji je priznat i potvrđen Dejtonskim mirovnim sporazumom.\nReferendum je korak ka sprovođenju odluke Ustavnog suda\nIako se Republika Srpska ne slaže sa odlukom Ustavnog suda u bitnim pitanjima, referendum predstavlja korak ka njenom sprovođenju. Јedini izričit nalog iz odluke je da Narodna skupština Republike Srpske "uskladi" član 3(b) Zakona o praznicima sa Ustavom BiH. U odluci se ne kaže da Narodna skupština Republike Srpske mora da ukine praznovanje na 9. januar, niti na neki drugi način konkretizuje šta je potrebno u okviru tog usklađivanja. Republika Srpska je uvjerena da se Dan Republike može proslavljati bez diskriminacije bilo koje vjerske ili nacionalne zajednice.\nPrvi korak ka usklađivanju zakona je da Republika Srpska utvrdi da li građani žele da zadrže 9. januar kao datum praznika. Nakon što građani daju svoj stav, Narodna skupština Republike Srpske može da ga razmotri u sklopu nastojanja da se uskladi član 3(b) Zakona o praznicima sa Ustavom.\nOdluka Ustavnog suda ne može nikako značiti da je Republici Srpskoj zabranjeno obilježavanje dana svog nastanka.\nVažno je konstatovati da se odluka Ustavnog suda ne može razumno tumačiti kao da Republici Srpskoj zabranjuje da obilježava 9. januar kao godišnjicu njenog osnivanja. Zabrinutost Ustavnog suda u pogledu Dana Republike proističe, prije svega, iz činjenice da se on poklapa sa pravoslavnom svetkovinom, svetim Stefanom, i drugo, da 9. januar, s obzirom na prirodu deklaracije koju obilježava, navodno privileguje Srbe u odnosu na druge narode.\nMeđutim, odluka nikako ne može stajati na mjestu tvrdnje da je Republici Srpskoj ustavom zabranjena proslava 9. januara, Dana Republike, bilo zato što se poklapa sa vjerskim praznikom ili zato što navodno privileguje jednu etničku grupu u odnosu na druge. Kada bi to bio slučaj, o čemu govorimo u daljem tekstu, sve i jedan javni praznik i u Republici Srpskoj i u Federaciji bio bi neustavan.\nAko bi se odluka Ustavnog suda tumačila kao zabrana obilježavanja 9. januara, Dan Republike, zato što se poklapa sa pravoslavnim svetim Stefanom, onda bi to zahtijevalo da svi javni praznici kojima se obilježava vjerski prazni - čak i koji padaju na dan vjerskog praznika - budu zabranjeni. Na primjer: javni praznik kojim se obilježavaju muslimanski praznici Eid-al-Fitr i Eid-al-Adha, koji se poštuju u kantonima Federacije sa bošnjačkom većinom, morali bi da budu zabranjeni. Јavni praznici kojima se obilježavaju katolički praznici, kao što su Božić i sveti Stefan, koji se obilježavaju u kantonima Federacija sa hrvatskom većinom, morali bi da budu ukinuti. Zaista bi bilo čudno dozvoliti obilježavanje katoličkog svetog Stefana (26. decembar) kao javnog praznika, a zabraniti 9. januar, Dan Republike, samo zato što se poklapa sa pravoslavnim svetim Stefanom.\nAko bi 9. januar kao praznik bio neustavan zato što se poklapa sa svetim Stefanom, svaki praznik koji je iole sekularne prirode, npr. Nova godina, Dan nezavisnosti, Dan rada, Dan državnosti, Dan pobjede i Dan Dejtona, morao bi takođe biti zabranjen. Svaki od navedenih praznika poklapa se sa pravoslavnim ili katoličkim praznikom.\nRepublika Srpska ne želi ukidanje nijednog sekularnog, muslimanskog, katoličkog ili pravoslavnog praznika. Međutim, svi bi oni bili neustavni ako bi se odluka Ustavnog suda tumačila kao zabrana obilježavanja 9. januara, Dana Republike, zato što se poklapa sa vjerskim praznikom.\nSekularni praznici kojima se favorizuju određene nacionalne grupe\nAko bi se odluka Ustavnog suda tumačila kao zabrana obilježavanja Dana Republike Srpske zato što navodno favorizuje jedan narod u odnosu na druge, to bi onda sigurno značilo obaveznu zabranu obilježavanja 1. marta, koji se u Federaciji proslavlja kao "dan nezavisnosti".\nFederalni praznik 1. mart predstavlja godišnjicu referenduma održanog 1992. godine, na kom su Bošnjaci i Hrvati glasali za jednostrano otcjepljenje Bosne i Hercegovine od Јugoslavije. Srbi su se snažno protivili održavanju referenduma i u njemu nisu ni učestvovali. Danas, Srbi smatraju 1. mart godišnjicom nezakonitog referenduma koji je Srbe iz Bosne i Hercegovine otrgnuo od njihove zemlje, Јugoslavije, i doveo do rata. Federalni praznik 1. mart "favorizuje" Bošnjake i Hrvate barem onoliko koliko 9. januar, praznik Republike Srpske, "favorizuje" Srbe.\nUprkos tome što Srbi u Federaciji (i cijeloj BiH) ne učestvuju u obilježavanju federalnog 1. marta, Republika Srpska nije tražila od Ustavnog suda da ga zabrani. Međutim, ako bi se odluka Ustavnog suda iz novembra 2015. godine tumačila kao zabrana obilježavanja Dana Republike Srpske zbog njegovog posebnog značaja za Srbe, federalni 1. mart morao bi, isto tako, biti zabranjen zbog posebnog značaja za Bošnjake i Hrvate.\nPored toga, hrvatski narod u BiH redovno praznuje 28. avgust kao dan Herceg-Bosne i dan u kojem obilježavaju utemeljenje tzv. Hrvatske Republike Herceg-Bosne (HRHB), ukinute Vašingtonskim sporazumom iz 1994. godine, kada su zajednice bošnjačkog i hrvatskog naroda formirale FBiH. Iako su 1996. godine sva ovlašćenja nekadašnje Herceg-Bosne i formalno prenijeta na FBiH, obilježavanje dana njenog ustrojstva i danas je aktuelno, te se vrši polaganjem vijenaca hrvatskim braniteljima i služenjem mise, kojima prisustvuju svi visoki zvaničnici iz reda hrvatskog naroda. I na ovogodišnjoj proslavi dana Herceg-Bosne, upućeni su pozivi hrvatskih zvaničnika na očuvanje ovog praznika, kao i stavovi da “Herceg-Bosna nikada nije ugašena niti napuštena“, da je ona “i danas aktuelna kao pravna i politička činjenica“, te “i danas živi u mnogim zakonima i javnim preduzećima“, obzirom da, prema riječima predsjednika Glavnog savjeta Hrvatskog Narodnog Sabora (HNS) BiH “svi zakoni HRHB su i danas na snazi za sve one oblasti koje nisu uređene na razini države. To je, između ostalog, Zakon o državnim praznicima i blagdanima, na osnovu kojega mi danas obilježavamo ovu godišnjicu“. Ni o ovom prazniku iz Srpske nikada nisu došle riječi osude. Ni onda kada se o tome ne može postići potpuna saglasnost, Republika Srpska demokratski uvažava pravo svakog naroda da obilježava i svetkuje dane koje smatra važnim za svoju istoriju i kulturu.\nOdluka Ustavnog suda stigmatizuje sâmo postojanje Republike Srpske u stepenu u kom stigmatizuje datum njenog osnivanja. Pošto Ustav BiH, Aneks 4. Dejtonskog sporazuma, priznaje Republiku Srpsku kao jedan od dva entiteta koji čine BiH, to onda nikako ne može biti značenje odluke. Republika Srpska jeste, uistinu, strana, priznata po osnovu međunarodnog prava, Aneksa 4. i svih aneksa od kojih se sastoji Dejtonski sporazum.\nStigmatizovanje stvaranja Republike Srpske pri čemu se jednako tako ne stigmatizuje bošnjačko-hrvatsko jednostrano proglašenje nezavisnosti od Јugoslavije predstavljalo bi protivpravnu diskriminaciju Srba. Ni u ovom slučaju to sigurno nije bila namjera Ustavnog suda. Kakve god da bile, pravne implikacije i posljedice odluke Ustavnog suda iz novembra 2015. godine moraju biti ravnopravno primijenjene na sve konstitutivne narode, navedeno je u otvorenom pismu Vlade Republike Srpske svim akreditovanim ambasadorima BiH.


Pomoć Unije studenata krenula iz Istočnog Sarajeva | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Pomoć Unije studenata krenula iz Istočnog Sarajeva\nISTOČNO SARAJEVO – Iz Istočnog Sarajeva krenuo je za Bijeljinu šleper pitke vode, šleper hrane i jedan kombi sa hljebom, te potreban higijenski materijal i veća količina garderobe, kao podrška studentske zajednice, rekao je Srni predsjednik Unije studenata Republike Srpske Predrag Govedarica.\n„Sutra se očekuje donacija direktora `Bosnalijeka` koja uključuje dva kombija higijenskog i farmaceutskog materijala koji će ići prema Doboju i Bijeljini. To je sa dva šlepera vode, ukupna pomoć `Bosnalijeka` na čemu im se zahvaljujemo“, rekao je Govedarica.\nUnija studenata Republike Srpske poslala je u Modriču stotinu studenata iz Banjaluke, kao pomoć, na zahtjev rukovodstva opštine i ministra unutrašnjih poslova Republike Srpske Radislava Jovičića.\n„Studenti još nisu stigli, a u Banjaluci imamo na raspolaganju ukupno oko 200 studenata“, rekao je Govedarica.\nPrethodni članakObilježavanje Dana Univerziteta i krsne slave\nNaredni članakSrednjoškolci će umjesto za ekskurziju praviti palačinke za ugrožene


Osigurati više sredstava za zapošljavanje boraca - Klix.ba\nOkrugli sto u Fojnici\nOsigurati više sredstava za zapošljavanje boraca\n7.11.2008. u 14:49\nU organizaciji Federalnog ministarstva za pitanja boraca i invalida odbrambenooslobodilačkog rata, u protekla dva dana u Fojnici je održan okrugli sto o temi "Program zapošljavanja pripadnika boračkih populacija", u čijem radu su učestvovali predstavnici resornih ministarstava, boračkih organizacija i drugih institucija.\nJedan od prijedloga koji je s ovog skupa upućen Vladi Federacije je da u budžetu za 2009. planira i objedini sredstva za finansiranje ili sufinansiranje projekata zapošljavanja boraca te zatraži da to učine i kantonalne vlade.\nPo riječima predsjednika JOB "Unija veterana" Sauda Kulosmana, pritom struktura nezaposlenih boraca treba biti osnov namjenskog istraživanja tržišta radne snage i mogućnosti upošljavanja boraca putem pilot projekata, regionalnih projekata i drugih projekata zapošljavanja.\nOn je naveo i da treba pojačati kontrolu rada na crno te da se striktnim provođenjem kaznenih mjera sankcionira takvo ponašanje u privredi.\nNaglašena je i potreba sačinjavanja jedinstvenog registra sredstava koja su do sada dodijeljena za zapošljavanje i podsticaj u zapošljavanju nezaposlenih osoba iz ove kategorije te da se ti podaci objave zajedno s rezultatima svih projekata u vezi sa zapošljavanjem i samozapošljavanjem.\nJedno od pitanja upućenih resornom federalnom ministru Zahidu Crnkiću odnosilo se na svrsishodnost mjesečne naknade za nezaposlene demobilizirane borce, koja po mnogima predstavlja prijetnju za federalni budžet.\nCrnkić je naveo da je nakon revizija pri kantonalnim zavodima za zapošljavanje broj nezaposlenih demobiliziranih boraca s oko 87.000 na početku godine smanjen na 61.912.\nOn kaže da se radi samo o prijelaznom rješenju i da nije cilj da se demobilizirani borci pasiviziraju i da se od njih prave neradnici.\nHapšenje na osnovu Interpolove potjernice\n07.11.2008. u 14:55\nTolerancija u različitim segmentima obrazovnog sistema\n07.11.2008. u 14:43


Bivšim radnicima "Radoja Dakića" po dvije hiljade EUR | MINA\nNaslovnicaGlavna vijestBivšim radnicima "Radoja Dakića" po dvije hiljade EUR\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Vlada je zadužila Ministarstvo finansija i socijalnog staranja da iz sredstava tekuće budžetske rezerve obezbijedi 344 hiljade EUR za 172 stečajna povjerioca fabrike “Radoje Dakić”.\nVlada je na današnjoj sjednici usvojila Informaciju o obezbjeđivanju potrebnih sredstava za sprovođenje odluke Ustavnog suda od 30. septembra prošle godine kojom se nalaže da podnosiocima ustavne žalbe – stečajnim povjeriocima privrednog društva „Radoje Dakić“ u stečaju isplati naknadu u neoporezivom iznosu od dvije hiljade EUR.\n„Tim povodom, zaduženo je Ministarstvo finansija i socijalnog staranja da, iz sredstava Tekuće budžetske rezerve, obezbijedi sredstva u iznosu od 344 hiljade EUR po osnovu Odluke Ustavnog suda od 30. septembra prošle godine za 172 stečajna povjerioca ovog privrednog društva“, navodi se u saopštenju.\nVlada je dala saglasnost za zaključivanje aneksa ugovora o korišćenju šuma u državnoj svojini prodajom drveta u dubećem stanju zaključenih u prošloj godini između Uprave za šume Pljevlja i korisnika šuma.\nNavodi se da je Vlada, povodom zahtjeva privrednih društava za produženje roka za realizaciju ugovornih obaveza koje se tiču sječe šuma, izvlačenja i otpreme izrađenih drvnih sortimenata, dala saglasnost za produženje ukupno 26 ugovora zaključenih u prošloj godini.\n„Za koje su postojali opravdani razlozi koji su uzrokovali neispunjenje ugovornih obaveza, a odnose se na imovinsko pravne sporove i zabranu sječe i transporta drvnih sortimenata od strane mještana, zatim loše vremenske prilike, kao i uticaj pandemije COVID-19 na rad i funkcionisanje tih privrednih društava i s tim u vezi nedostatak radne snage“, kaže se u saopštenju.\nUtvrđena je Osnova za vođenje pregovora radi zaključenja Ugovora između Crne Gore i Luksemburga o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze na dohodak sa Nacrtom ugovora.\n„U diskusiji je naglašeno da će se potpisivanjem Ugovora obezbijediti povoljan poreski ambijent za međunarodno poslovanje i investiranje i efikasan mehanizam za razrješenje problema dvostrukog oporezivanja“, navodi se u saopštenju.\nVlada je usvojila Informaciju o učešću Crne Gore na Svjetskoj izložbi Expo 2020 Dubai.\nNavodi se da je Vlada odlučila da nastavi sa realizacijom učešća Crne Gore na toj prestižnoj međunarodnoj manifestaciji, a za generalnog komesara izložbe određen je princ Nikola Petrović Njegoš, predstavnik potomaka dinastije Petrović Njegoš i predsjednik Fondacije Petrović Njegoš.\n“U Informaciji se navodi da je Organizacioni odbor Expo 2020 Dubai, uz razumijevanje za finansijske poteškoće sa kojima se Crna Gora suočava, ponudio pomoć timu koji radi na pripremi učešća Crne Gore na Expo-u u definisanju oblasti u kojima se može napraviti ušteda i shodno tome sačiniti novi prijedlog budžeta“, kazali su iz Vlade.\nNavodi se da je organizacioni odbor, kroz direktnu komunikaciju sa ponuđačem, dostavio novu ponudu koja uključuje smanjenje troškova izgradnje paviljona za 47,3 odsto od prvobitno predviđenog iznosa u otvorenom postupku javne nabavke radova, odnosno na 1.192.041 EUR.\n„Konstatovano je da će ušteda koja će se ostvariti po ovom osnovu biti preusmjerena na programske aktivnosti tokom šest mjeseci trajanja izložbe“, dodaje se u saopštenju.\nMINA Business 13/05/2021


Coronavirus: Sveobuhvatan paket podrške za borbu protiv COVID-19, podrška preduzećima i domaćinstvima\nBy Zacharias Petrou / Објављено на: March 31, 2020\nTokom konferencije za štampu u ponedeljak, grčki ministri finansija, razvoja i rada predstavili su dalje detalje vladinog sveobuhvatnog plana za podršku ekonomiji i rešavanju uticaja pandemije koronavirusa na preduzeća, radnike i domaćinstva.\nTačnije, ministar finansija Christos Staikouras najavio je da će u aprilu biti preduzete hitne mere za pomoć preduzećima i domaćinstvima, jer je broj preminulih od koronavirusa u Grčkoj porastao na 43.\nStaikouras je rekao da će državni budžet za 2020. godinu biti revidiran kako bi uključio najmanje pet milijardi evra dodatnih troškova – u odnosu na ranije najavljenih četiri milijarde evra – za podršku preduzećima i domaćinstvima u periodu mart-april.\nSveukupno, troškovi hitnih mera koje će usvojiti Vlada iznosiće 6,8 milijardi evra (3,5% BDP-a). Paket se smatra jednim od najvećih koji se primjenjuje u Evropskoj uniji, gdje države članice troše u prosjeku 2% BDP-a za rešavanje krize u zdravstvu.\nNajvažnije je da će više preduzeća imati pravo na hitnu pomoć (ukupno 800.000 preduzeća) i više zaposlenih će dobiti pravo na hitnu pomoć u vidu uključivanja u kompenzacionu shemu od 800 evra. Ukupno 1,7 miliona zaposlenih imaće koristi od programa podrške.\nZaposleni pogođeni naređenjem za obustavu poslovanja zbog koronavirusa imaće koristi od 4-mesečne obustave plaćanja poreskih obaveza, dok se smanjenje od 25% odnosi na one koji plaćaju na vreme. Doprinose za socijalno osiguranje zaposlenih u zatvorenim preduzećima pokriva država tokom 45 dana.\nŠtaviše, PDV i poreske obaveze se obustavljaju za pogođena preduzeća, dok će kod ostalih 25% popusta na PDV i poreske obaveze u aprilu važiti za one koji plaćaju na vreme.\nUkupno 700.000 freelancera profesionalaca i samozaposlenih će imati pravo na hitnu finansijsku pomoć. Mala i srednja preduzeća (MSP) dobiće ukupno milijardu evra u obliku vraćenog avansnog plaćanja, pod uslovom da ne otpuste zaposlene.\nDržava će takođe pokriti isplatu dodatka za uskršnje praznike za preduzeća koja su zatvorena naredbom države i koja su morala suspendovati ugovore o radu. Isplata bonusa može se odložiti za leto ali, u svakom slučaju, korisnicima će se isplatiti u celosti.\nBanke će utvrditi opcije za odlaganje dugova / naknada pogođenim preduzećima, pod uslovom da se krediti servisiraju, dok će se sa početnih 150 miliona evra podržati poljoprivredna preduzeća i poljoprivrednici.\nMinistar za razvoj, Adonis Georgiadis, najavio je, između ostalih mera, trogodišnje odlaganje otplate bankarskog duga / provizija za ugrožene kompanije i zaposlene, kao i obustavu realizacije bankarskih čekova od 75 dana za pogođene kompanije i profesionalce.\nŠtaviše, u aprilu će biti na raspolaganju početna milijarda evra za pokretanje mehanizma koji bankama omogućava da daju kredite za likvidnost preduzećima početkom maja.\nMinistar rada, Yannis Vroutsis, najavio je pokretanje internet platforme od 1. aprila, na kojoj će zaposleni iz zatvorenih preduzeća moći podnijeti zahtev za 40% smanjenje stanarine za primarna prebivališta i uključivanje u šemu naknade od 800 eura.\nTakođe, pogođena preduzeća mogu putem interneta – do 31. marta – konkurisati za odobrenje da obustave radne ugovore zaposlenih i smanje zakupnine za komercijalne nekretnine za 40%.\nOd 6. aprila, freelance profesionalci i njihovi zaposleni mogu konkurisati za uključivanje u šemu naknade 800 evra. Šest kategorija stručnjaka – pravnici, lekari, inžinjeri, arhitekti, računovođe, nastavnici / istraživači – mogu se prijaviti za program vaučera za 600 evra. Od maja ove kategorije stručnjaka, zajedno sa freelance profesionalcima i samozaposlenim licima, postaće podobne za uključivanje u šemu kompenzacije u iznosu od 800 eura.\nKonačno, freelance profesionalci i samozaposleni će imati pravo na 25% umanjenja doprinosa za socijalno osiguranje za period februar – mart.\nU ponedeljak, zamenik ministra civilne zaštite Nikos Hardalias potvrdio je da će se uskršnji praznik ove godine „proslaviti kod kuće“, „bez odlaska u crkvu i bez posete prijatelja i porodice ili odlaska u prirodu“. Ministar je dodao da Vlada nije videla razlog da nameće strože naredbe ograničenja kretanja, sve dok je poštivanje postojećih naloga i dalje dovoljno./ibna


Ambasada SAD-a apeluje da se izmjeni zakon o praznicima RS | Banjaluka.net\n-Tokom 2015. godine premijer Aleksandar Vučić je ukazivao na ulogu Srbije koja kao potpisnica Dejtonskog mirovnog sporazuma poštuje suverenitet i teritorijani integritet Bosne i Hercegovine. Vjerujemo da premijer Vučić shvata osjetljivu prirodu ovog događaja nakon odluke Ustavnog suda BiH- rekli iz Kancelarije za odnose s javnošću Ambasade SAD-a.\n-Apelujemo na vlasti u Republici Srpskoj da naprave odgovarajuće izmjene da bi buduće proslave navedenog praznika bile u skladu sa tim zahtjevom. Odluke Ustavnog suda su konačne i obavezujuće i svi ih moraju poštovati i provoditi. Svi učesnici obilježavanja praznika treba da izbjegavaju podsticanje nacionalističkih osjećaja- saopštili su iz Ambasada Sjedinjenih Američkih Država u Bosni i Hercegovini.


Članovi Predsjedništva BiH s Erdoganom: Jačanje ekonomske saradnje\nObjavljeno: 17.06.2021. 22:07 Uređeno: 17.06.2021. 22:11\nPredsjedavajući i članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik, Željko Komšić i Šefik Džaferović sastali se u Antaliji s predsjednikom Republike Turske Recepom Tayyipom Erdoganom.\nČlanovi Predsjedništva BiH su čestitali predsjedniku Erdoganu uspješnu organizaciju samita SEECP. Turski predsjednik je iskazao zadovoljstvo uspješnim ishodom Summita, koji će imati pozitivan učinak na unapređenje saradnje među zemljama Jugoistočne Evrope.\nDodik potpisao deklaraciju u kojoj je NATO garant stabilnosti u regiji\nU Antaliji je potpisana deklaracija o integracijama u Evropsku uniju i NATO. U ime Bosne i Hercegovine potpis na dokument stavio je Milorad Dodik. Na marginama samita samita šefova država i vlada Proces saradnje u jugoistočnoj Evropi (SEECP) bilo je priče i o Izbornom zakonu. Učesnici samita...\nKako je saopćeno iz Predsjedništva BiH, u srdačnom razgovoru, potvrđeni su dobri i prijateljski odnosi Bosne i Hercegovine i Republike Turske, koji predstavljaju dobru osnovu za razvoj i unapređenje odnosa na svim poljima.\nPosebna pažnja je posvećena jačanju ekonomske saradnje, gdje se očekuje značajno povećanje trgovinske razmjene, naročito nakon potpisivanja Sporazuma o slobodnoj trgovini između dvije zemlje.\nUgovorno regulisanje odnosa Bosne i Hercegovine i Republike Turske je na izuzetno visokom nivou, čemu svjedoče i brojni potpisani sporazumi i projekti saradnje u oblasti infrastrukture, građevinski projekti, projekti u saobraćaju, te promociji stranih investicija. Poseban fokus je bio na ubrzanju aktivnosti na realizaciji projekta autoputa "Sarajevo – Beograd – Sarajevo", koji će doprinijeti značajnom unapređenju ekonomije Bosne i Hercegovine, i bh. društva u cjelini.\nRazgovarano je o trenutnoj situaciji kada je borba protiv pandemije koronavirusa u pitanju, negativnim efektima na ekonomski, socijalni i zdravstveni aspekt života, te imunizaciji stanovništva. Članovi Predsjedništva BiH su zahvalili Erdoganu na kontinuiranoj pomoći i donaciji 30.000 vakcina za BiH.\nNa kraju susreta, sagovornici su ponovili posvećenost i podršku intenziviranju bilateralnih odnosa i regionalne saradnje, kroz brojne projekte i inicijative, a na dobrobit i unapređenje standarda svih građana.\nPredsjedništvo BiH Recep Tayyip Erdoğan Turska Bosna i Hercegovina SEECP Šefik Džaferović Željko Komšić Milorad Dodik\nU BiH 13 novih slučajeva koronavirusa, preminule dvije osobe\nBosna i Hercegovina koronavirus\n0 26.07.2021 13:51\nKomšić izrazio saučešće predsjednici Kosova i porodicama stradalih u nesreći\n0 25.07.2021 21:59\nJe li zvanični Beograd okrenuo leđa Dodiku?\nAleksandar Vučić Milorad Dodik Aleksandar Vulin\n0 25.07.2021 20:00\nPokrenuta još jedna peticija - poziva na hapšenje Milorada Dodika\nMilorad Dodik peticija\n0 25.07.2021 19:02\nDodik: Niko ne treba da se čudi koracima koje ćemo preduzeti\nMilorad Dodik Republika Srpska\n0 25.07.2021 15:17\nGrađani u RS-u potpisuju peticiju kojom odbacuju dopune Krivičnog zakona\nRepublika Srpska peticija Milorad Dodik\n0 25.07.2021 12:21


Vesti > “BiS Reciklažni centar” izvozi opasan otpad i čuva Srbiju\n“BiS Reciklažni centar” izvozi opasan otpad i čuva Srbiju\n“BiS Reciklažni centar” iz Pančeva ugovorio je izvoz više od 200 tona opasnog otpada u Sofiju, čiji transport u najsavremeniji reciklažni centar u Evropi počinje u sredu, 21. decembra.\nU sredu, 21. decembra, iz reciklažnog dvorišta “BiS Reciklažnog centra”, krenuće put Sofije dva kamiona sa 40 tona opasnog otpada. Reč je o otpadnim katodnim cevima koje su tokom procesa reciklaže izdvojene iz prikupljenog elektronskog i električnog otpada.\nTo je početak realizacije ugovora koji podrazumeva izvoz više od 200 tona opasnog otpada iz pančevačkog reciklažnog centra za Bugarsku, čiji će potpuni ekološki tretman “BiS Reciklažni centar” platiti 330€ po toni.\nRukovodstvo “BiS Reciklažnog centra” se odlučilo za bugarski “Nadim” jer je ova fabrika trenutno najmodernija u Evropi, obzirom da potpuno zbrinjava sve vrste opasnog otpada. Inače, pogon je podignut pre pet godina uz pomoć sredstava Svetske banke za razvoj, ali u nedostatku reciklažnih sirovina posluje sa svega pet odsto kapaciteta. To je dokaz da u celom balkanskom regionu ekološka svest još uvek nije dostigla evropski nivo, tako da je odluka “BiS Reciklažnog centra” da trajno reše problem opasnog otpada izvozom u Sofiju, u zemlju EU – još značajnija, jer sklanjajući ovu vrstu otpada iz Srbije, “BiS Reciklažni centar” upošljava kapacitete EU.\nPrema rečima Nikole Egića, generalnog direktora Kompanije “Božić i sinovi”, u čijem sastavu posluje “BiS Reciklažni centar”, ovaj izvozni kontigent predstavlja poslovni potez od izuzetnog značaja za Srbiju i to ne samo kada su u pitanju ekološki standardi koje propisuje EU, već i kada je u pitanju ugled Srbije koja ovim dokazuje da i domaća privreda može da posluje po svetskim kriterijumima, kako u strateškom, tako i u finansijskom smislu.\nIpak, domaći recikleri posluju sa određenim poteškoćama pa je utoliko veći izvozni uspeh “BiS Reciklažnog centra”.\nNaime, kada je prošle godine Srbija prihvatila evropske direktive i pokazala spremnost da ih primeni u celini, domaći recikleri su uz visoke troškove i velika odricanja uspeli da ispune sve evropske zahteve i standarde poslovanja, ali sa zakašnjenjem od punih deset meseci. Upravo toliko je trajao period adaptacije i preusmeravanja u cilju prilagođavanja novim uslovima. To je dovelo do desetomesečnog zakašnjenja u ispunjavanju propisanih uslova, pa samim tim i za dobijanje sredstava iz Fonda za zaštitu čovekove okoline. A kada su srpski recikleri električnog i elektronskog otpada nedavno ispunili sve evropske zahteve, sačekali su ih drugi problemi. Zbog trenutno kontrolisanijih isplata iz sredstava Fonda, plaćanje operaterima je još jednom prolongirano što će na još neko vreme onemogućiti njihov nesmetani rad.\nA razlog uvođenja ekološke takse jeste upravo pokrivanje troškova sakupljanja, transporta i tretmana opasnog otpada u državi ili izvoza ove vrste otpada i tretmana van države, što je BiS Reciklažni centar i učinio ovim izvozom za Bugarsku.\n- Svi opasni otpadi su manje-više bezvredni osim otpada koji može da se spaljuje u cilju dobijanja energije, objašnjava Nikola Egić. U svetu, a prošle godine i kod nas, uvedena je ekološka taksa radi što efikasnijeg zbrinjavanja opasnih otpada, odnosno u cilju pokrivanja troškova sakupljanja, prevoza, tretiranja ove vrste otpada u Srbiji ili van naše zemlje. Od države do države, sve ove pobrojane aktivnosti su različito vrednovane. Kod nas je, u cilju administrativnog rasterećenja, propisana jedinstvena vrednost za nadoknadu koja sleduje reciklerima. S obzirom da još uvek ne postoji sistem za sakupljanje, da ne postoje sabirna sakupljačka mesta, s obzirom da trgovci nemaju obavezu da preuzimaju rashodovane elektronske i električne uređaje…, srpski operateri primenjuju nepopularnu aktivnost, aktivnost koja je neprimenljiva u drugim evropskim državama, a to je isplata krajnjem korisniku. Tako imamo apsurdu situaciju da domaći recikleri plaćaju za preuzimanje opasnog otpada kako bi time stimulisali vlasnika otpada, odnosno pravno lice koje generiše ovu vrstu otpada. Na taj način domaći recikleri uspevaju da dođu do neophodnih količina za tretman otpada, što nije slučaj u svetu, rekao je Nikola Egić.\nOvu nelogičnost potvrđuje i matematička argumentacija: na tržištu se donosiocu televizora, dakle vlasniku, plaća od 1.000 do 3.000 dinara. Tri četvrtine televizora čini opasan otpad, a zbrinjavanje opasnog otpada košta oko četrdesetak dinara po kilogramu. Ako je prosečna težina televizora trideset kilograma, onda je težina opasnog otpada koji televizor sadrži oko dvadeset kilograma, odnosno vrednost opasnog otpada jednog tevizora iznosi 800 dinara (20kg x 40 din.). Dakle, 3.000 dinara za donosioca televizora plus 800 dinara za tretman opasnog otpada - to je skoro 4.000 dinara troška koji ide iz kase operatera. Toliko operatera košta jedan televizora.\nA istih 30 kilograma težine jednog televizora pomnoženo sa 80 dinara po kilogramu, kolika je propisana nadoknada za reciklere, iznosi 2.400 dinara, a to je gotovo duplo manje od troška koji srpski recikleri imaju u ovakvim uslovima privređivanja. Pošto beleže gubitak još u procesu sakupljanja, jasno je da je ovakav sistem poslovanja neodrživ.\nUkoliko se ovaj problem ne reši na sistemskom nivou, Srbija će teško da ispuni odredbe EU po kojima se propisuje godišnji minimum sakupljenog elektronskog i električnog otpada po stanovniku. “Domaći zadatak” za Srbiju je 4 kilograma po stanovniku godišnje, a trenutna situacija je – 400 grama.\n- Pozdravljamo inicijativu separatnog sakupljanja otpada, kazao je na kraju razgovora Nikola Egić, ali će trajno rešenje biti na vidiku kada se reši problem sakupljačke mreže, kada se sav prikupljeni otpad bude selekcionisao i kada bude bio tretiran na pravi način.\n“BiS RECIKLAŽNI CENTAR” SPREMAN DA UĐE U IZGRADNJU CENTRA ZA RECIKLAŽU OPASNOG OTPADA\n- U Srbiji ne postoji centar za potpun tretman katodnih cevi, odnosno opasnih komponenti električnog i elektronskog otpada, kaže Jovica Božić, vlasnik Kompanije “Božić i sinovi” u čijem sastavu posluje “BiS Reciklažni centar” iz Pančeva. – I tu vidim šansu za novu investiciju, tj. za izgradnju postrojenja za reciklažu opasnog otpada i za nova radna mesta.\nKako se takav ambiciozni projekat može ostvariti isključivo uz finansijsku podršku države, Jovica Božić iznosi tržišno logične argumente:\n- “BiS Reciklažni centar” bi rado investirao u ovakav pogon ukoliko bi tu izgradnju država stimulisala sa 40 do 50 odsto. Procenjuje se da u Srbiji trenutno ima oko osam miliona televizora i oko četiri miliona CRT monitora. Ako broj televizora i monitora pomnožimo sa njihovim prosečnim težinama dobija se cifra od preko 500.000 tona, što znači da je za izvoz i tretiranje opasnog otpada van Srbije potrebno izdvojiti 165 miliona eura, precizan je Jovica Božić.\nUkoliko bi država pokazala više sluha za potrebe reciklažne industrije, ali i za preventivna pitanja ekologije, pogon za reciklažu opasnog otpada bi ne samo otvorio nova radna mesta, već bi novac koji se sada plaća ino reciklerima za tretiranje opasnog otpada – ostao u Srbiji.\nRačunica za investiciju, dakle, postoji, ali je naša ekološka svest još uvek niska. Prošle godine je, recimo, sakupljeno svega JEDAN odsto ukupnih količina elektronskog i električnog otpada.\nReciklaža će neminovno imati veliki rast i to je oblast u koju vredi ulagati. Jer, širom sveta se svakodnevno odbaci oko 100.000 računara, a količina ostalih vrsta odbačenih elektronskih i električnih uređaja se svakog sata povećava za 4.000, a svake godine za 50 miliona tona. Spas je isključivo – reciklaža.\nZašto su televizori i monitori opasan otpad?\nNije retko da se u našim rekama i jezirima u ribarsku mrežu “uhvati” katodna cev, pa čak i ceo monitor. U razvijenim zemljama Evrope, nepropisno odlaganje električnog i elektronskog otpada se kažnjava vrtoglavo visokim novčanim kaznama. Ne bez razloga, bacanje pasnog otpada na komunalne deponije ili jezera je ravno zločinu.\nRazlog je nedavno obelodanjen na Svetskom kongresu prerađivača elektronskog otpada. Naime, otrovne materije iz elektronskog otpada menjaju DNK strukturu organizma.\nNa žalost, u našoj zemlji olovo iz katodnih cevi monitora i televizora najčešće završava na komunalnim deponijama, u rekama, šumama… A katodne cevi treba najpre očistiti jer iz toga proizilazi opasan otpad koji se mora odložiti na specijalan način.\nOtuda u “BiS Reciklažnom centru” svojim važnim zadatkom smatraju i edukaciju javnog mnjenja, naročito dece i mladih.


-Ovaj će hotel preporoditi grad, vjeruje Karađole usmjeravajući pogled prema bijelom modernističkom zdanju u obliku „prove“ broda kojeg je projektirao Nikola Bašić. Šibenik su dosad kongresne grupe zaobilazile…\nU branje šparoga na šumskom zemljištu samo s dozvolom-150 kuna pa beri cijeli mjesec!\nJadranka Klisović • 21/04/2015 u 13:16 •\nŠparoge su nedrvni šumski proizvod i za njihovo branje u državnim šumama treba ishoditi dozvolu od strane Hrvatskih šuma. Oštrolisna šparoga koja raste u Dalmaciji nije zakonom zaštićena.\nDok su brodovi u operaciji Mare nostrum nadzirali more ispred libijskih teritorijalnih mora, operacija Triton odvija se samo na 30 milja od talijanske obale. Jer, njome se mislilo zaštititi granicu EU, a ne suočiti se s problemom migracije.\n« Novije vijesti 1 2 3 4 5 6 7 8 … 40 Starije vijesti »


PREVIŠE MEDIJA, PREMALO PARA | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\nPREVIŠE MEDIJA, PREMALO PARA\nAutor: Milorad Antić\nU Srbiji je oko 700 registrovanih medijskih kuća, što je previše. Iz opštinskih i državne kase, prema nezavničnim podacima, godišnje se za medije izdvaja 40 miliona evra. Ukoliko bi se pojavili i regionalni medijski servisi, još više bi se država uplela u ovu oblast u kojoj privatizacija nije spovedena do kraja, niti je ohrabrila bilo koga. Mediji bi morali da postanu preduzeća i da se ponašaju u tim okvirima. Za „Tanjug“ se , na primer, mesečno izdvaja 24 miliona dinara, dok druge dve novinske agencije ( Beta i Fonet) za isti posao ne dobijaju ni dinar. Sve su to pitanja koja traže brze odgovore –rečeno je na savetovanju novinarskih udruženja u Boru.\nNino Brajović, generalni sekretar UNS-a rekao je da i RTS kao državni javni servis ima problema sa nedostatkom novca (naplata TV pretplate je 37 odsto), pa i viškom zaposlenih. U lokalnim sredinama još je teže, jer su mnogi privatizovani mediji propali, a radnici se našli na ulici.Osnivanjem Saveta za štampu biće uređen kodeks novinara, što je do sada, nažalost, bila skrajnuta priča. Pravila Saveta , za sada, prihvatila je većina, sem tri, novinske firme, od kojih je „Danas“ izrazio volju da uskoro priđe toj asocijaciji.\nZaključak je da rasprava nije puno pomogla u rasvetljavanju problema u medijima, novinarskim organizacijama i novinskoj profesiji. Utisak je da će i za proleće najavljeno usvajanje strategije ostaviti mnogo toga nerešenog i neregulisanog.\nPrethodni članakNAČELNICA LJUBINKA JELIĆ JAČA OD ZAKONASledeći članakKa čvršćim privrednim vezama


Jeremić na debati kandidata za GSUN u Londonu - CIRSD\nHome > Vesti > Jeremić na debati kandidata za GSUN u Londonu\nOsim kandidata Srbije Vuka Jeremića, učesnici događaja u prepunoj sali londonskog centra Barbikan bili su i kandidat Portugala Antonio Gutereš i Crne Gore Igor Lukšić.\nRaspravu je organizovala Asocijacija Ujedinjenih nacija Velike Britanije, u saradnji sa listom Gardijan, predvodnicima projekta „Budućnost razvojnog sistema UN“ njujorškog Siti univerziteta i Danskom ambasadom u Londonu. Pitanja kandidatima upućivao je panel stručnjaka, među kojima i dva bivša britanska ambasadora pri UN Lord Hanej i Džeremi Grinstok, kao i pripadnici šire javnosti.\nU uvodnom delu izlaganja, Jeremić je uputio pitanje publici da li je zadovoljna rezultatima koje UN trenutno postiže, na šta se moglo primetiti tek nekoliko podignutih ruku. „To se mora promeniti i zato sam ja dobar kandidat za generalnog sekretara“, rekao je Jeremić.\nTokom debate je bilo reči i o održivom razvoju, klimatskim promenama, sprečavanju sukoba i mirovnim operacijama, ljudskim pravima i humanitarnim delatnostima, kao i revitalizaciji sistema UN-a.\nUpitan šta je ono što pruža nadu u bolju budućnost, Jeremić je rekao da je svetu potreban „reformisan, pristupačan i osvežen UN, što danas nije slučaj“.\n„Ukoliko se u ovome ne slažete sa mnom, odnosno verujete da se već krećemo u pravom smeru i pravom brzinom, kao i da su nam potrebne iste stvari i ista lica – ja sasvim sigurno nisam vaš kandidat. Ukoliko, pak, verujete da se moramo podići i raskinuti sa starom praksom, pred vama su 53 konkretne tačke u kojima predlažem šta možemo zajedno postići“, zaključio je Jeremić podsećajući na platformu koju je još u aprilu predstavio Generalnoj skupštini u Njujorku.


HIP-Petrohemija nakon uspešne realizacije remontnih aktivnosti ulazi u proces pokretanja proizvodnje. Posle Energetike i Fabrike otpadnih voda, u kojima je već realizovan start, startovaće proizvodni procesi u ostalim petrohemijskim fabrikama. U četvrtak i petak, 22. i 23. aprila očekuje se pokretanje proizvodnje u fabrikama Etilen, Polietilen visoke gustine (PEVG) i Polietilen niske gustine (PENG).\nNajznačajnije realizovane investicione aktivnosti tokom zastoja bile su implementacija SCADA sistema u Elektrosnabdevanju i generalni remont ekstrudera u fabrici PENG. Pored investicionih aktivnosti tokom zastoja su realizovane remontne aktivnosti na procesnoj opremi i bezbednosnim sistemima kako bi bio obezbeđen nesmetani rad petrohemijskih postrojenja u narednom periodu. Zahvaljujući dobroj organizaciji i velikom angažovanju zaposlenih i izvođača radova sve investicione i remontne aktivnosti u Petrohemiji uspešno su obavljene.


Dinar stabilan, kurs 117,62\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 04.Sep.2019, 02:55\nDinar će danas zadržati približno istu vrednost prema evru kao juče i zvanični srednji kurs iznosiće 117,6157 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nNBS je kupila na međubankarskom tržištu od početka ove godine ukupno jednu milijardu i 905 miliona evra i prodala 190 miliona evra kako bi ublažila prekomerne dnevne oscilacije kursa.\nDinar će danas prema evru biti jači za 0,1 odsto >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << nego pre mesec dana, na godišnjem nivou jači za 0,4 odsto, a u odnosu na početak godine jači za 0,5 procenata.\nIndikativni kurs dinara prema dolaru je jučeojačao za 0,1 odsto na 107,4214 dinara za dolar.\nDinar je prema dolaru na mesečnom nivou slabiji za 1,1 odsto, na godišnjem za 5,2 odsto, a od početka godine je u padu za 3,8 posto.\nKamatica.com: Zvanični srednji kurs ove srede je 117,6157\nDinar danas stabilan, kurs 117,6157\nIzvor: RTV Pink, 04.Sep.2019\nDinar će danas zadržati približno istu vrednost prema evru kao danas i zvanični srednji kurs iznosiće 117,6157 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.


Brojne primjedbe na raspodjelu novca za manjine\nGodinama unazad se ponavljaju sumnje i optužbe da je podjela novca iz budžeta namijenjena afirmaciji prava i kulture manjinskih naroda u Crnoj Gori - netransparentna, nezakonita, te da je po srijedi konflikt interesa. Sjenke sumnje pale su i na ovogodišnju raspodjelu novca iz fonda vrijednog 750.000 eura.\nPostavlja se pitanje - da li je moguće u aktuelnom političkom i društvenom ambijentu obezbjediti transparentnost raspodjele državnog novca organizacijama koje afirmišu prava manjina?\nOvogodišnja, prva raspodjela sredstava iz Fonda za manjine ponovo je bacila sjenku na rad ove institucije čiji je posao da raspodjeli novac nacionalnim savjetima i organizacijama koje afirmišu prava i kulturu manjinskih naroda u Crnoj Gori. Za pola miliona eura u prvoj raspodjeli novca konkurisalo je preko 211 organizacija sa ukupnom vrijednošću projekata od 2,5 miliona eura.\nBrojne su primjedbe nevladinih organizacija, političkih partija, pa čak i pojedinaca, članova upravnog odbora fonda.One se odnose na tranparentnost rada, kriterijume izbora projekata, te ključnu - konflikt interesa, na šta u izjavi za RSE ukazuje Milan Radović iz nevladine Građanske alijanse.\n"Pojedini članovi Upravnog odbora Fonda za manjine dijele sami sebi pare, odnosno organizacijama u čijim su upravnim odborima ili su na druge, interesne načine povezani sa tim organizacijama. Da se radi o konfliktu interesa to je očigledno jer prosto pojedini članovi upravnog odbora ocjenjuju svoje projekte dok svi oni koji nijesu bliski članovima odbora dobijaju minimum bodova", navodi Radović.\n„O raspodjeli novca odlučuju predsjednici komisija birani iz nacionalnih savjeta, što je diskriminatorski“, kaže u izjavi za naš program član Upravnog odbora Leon Đokaj, koji je iz revolta napustio spornu sjednicu na kojoj je raspoređen novac. Organizaciju rada fonda on je uporedio sa Orvelovom „Životinjskom farmom“.\n"Tamo su svi ravnopravni ali su neke životinje na farmi ravnopravnije od drugih. Baš tako se ponašaju i ljudi u Upravnom odboru Fonda za manjine", ističe Đokaj.\nSagovrnici RSE navode da je konkursom diskvalifikovano šezdesetak projekata, uz obrazloženje da se oni bave ljudskim, a ne manjinskim pravima.\nTakav pristup pojedini članovi Fonda, poput Đokaja, smatraju spornim, jer se njime afirmiše „etnička distanca, koja je po nekim istraživanjima u porastu poslednjih godina".\n"Postavlja se pitanje koliko multietničkih projekata u multietničkoj Crnoj Gori Fond za manjine finansira? Istraživanje upravo jedne od ovih organizacija, CEDEM-a konstantno pokazuje da u Crnoj Gori imamo rast etničke distance. Veliko je pitanje od značaja za sve manjine u Crnoj Gori pitanje integracija u crnogorsko društvo, odnosno smanjivanje te etničke distance i kako bismo našu multikulturalnu Crnu Goru pretvorili u interkulturalno društvo, društvo u kojem će različitost biti prednost, a ne mana", kaže on.\nGrađanska alijansa i rijetki članovi Fonda, traže od skupštine da poništi konkurs i raspusti upravni odbor, kome je, po pojedinim navodima ovih dana istekao četvorogodišnji mandat. Time se, smatraju u Građanskoj alijasi, stvara pretpostavka za transparentan način raspodjele državnih para.\n"Mi očekujemo da će rukovodstvo skupštine pokrenuti aktivnosti da se ovaj konkurs poništi i da se u jednoj, da kažem fer i poštenoj proceduri sa konkretnim kriterijumima donesu odluke koje će prije svega biti u interesu manjinskih naroda, što do sada Fond za manjine nije činio", kaže Milan Radović.\nZainteresovani ni tri radna dana nakon sporne sjednice ne znaju ko je i za kakve projekte dobio novac, jer odluka nije objavljena na sajtu te institucije.\nPredsjednik Upravnog odbora Fonda Miroslav Marić za RSE to pravda razlozima praznovanja Bajrama i za sada odbija da za medije komentariše optužbe na račun rada fonda.\n"Znači nikakvu informaciju dok se odluka ne objavi nema smisla da dajem. Kada se to dogodi onda možemo razgovarati o svemu i otvoreni smo za saradnju", ističe Marić.\nMarić smatra da se protiv fodna vodi negativna kampanja, aktuelna, kako kaže od momenta raspisivanja konkursa.\n"Svi znaju a odluka još nije objavljena! Vjerujte, da je ovo 1947. godina ja bih shvatio takvo ponašanje pojedinaca, pojedinaca iz upravnog odbora i pojedinih organizacija. Ali pošto je ovo 2012. godina pitam se da li mi idemo u civilizovano, demokratsko društvo ili imaju neki namjeru da idu nazad", pita Marić.\nU međuvremenu opozicioni Pokret za promjene zatražio je od osnivača Fonda, skupštine, da poništi, kako je ocijenjeno, nelegalnu raspodjelu novca koju dovodi u vezu sa finansiranjem predizborne kampanje partija na vlasti. U Pokretu, takođe smatraju, da Fond treba suspendovati od konstituisanja novog skupštinskog saziva nakon jesenjih izbora u Crnoj Gori.


Toni Bler smatra da je pogrešno to što se 40% budžeta EU troši na poljoprivredne subvencije\nBritanski premijer Toni Bler izjavio je da EU mora da reformiše svoj složeni i skup program poljoprivrednih subvencija, poznat pod nazivom «zajednička poljoprivredna politika», objašnjavajući da taj program služi kao trgovinska barijera koja sprečava uvoz robe iz siromašnih zemalja.\nPremijer Toni Bler nagovestio je da bi njegova zemlja mogla da odustane od svog godišnjeg obeštećenja od 5,5 milijardi dolara iz budžeta EU ako se ukupne finansije tog bloka ponovo razmotre i revidiraju. Medjutim, malo je verovatno da će se to dogoditi u skoroj budućnosti. Zemlje poput Francuske, čiji poljoprivrednici uživaju velike koristi od subvencija, obećale su da će očuvati taj program. Govoreći u Donjem domu parlamenta, Bler se ponovo založio za finansijske reforme EU. Medjutim, njegov argument ovog puta nije bio da se pokuša rešenje pitanja povraćaja novca Britaniji, nego potreba da se tržišta otvore za robu proizvedenu u najsiromašnijim zemljama sveta, od kojih su većina afričke države.\n«Mislim da je važno da jasno stavimo na znanje da reforma «zajedničke poljoprivredne politike» nije samo u interesu Evrope, nego i u interesu najsiromašnijih delova sveta, koji žele da se reše subvencija za izvoz poljoprivrednih proizvoda u bogatije delove sveta, kako bi njihove ekonomije mogle da napreduju. Zato mislim da je ne samo važno, relevantno i ispravno za EU da promeni svoju poljoprivrednu politiku, nego je to ključni element ostvarivanja poštenog dogovora za najsiromašnije zemlje sveta.»\nBritanija 1. jula preuzima rotirajuće predsedništvo EU. Bler priznaje da će biti teško ali ne i nemoguće postići dogovor o budžetu dok njegova zemlja bude zauzimala taj uticajni položaj. Većina Britanaca, bez obzira na politička ubedjenja, veruje da bi premijer trebalo da postigne novi dogovor o povlasticama za Britaniju u širem kontekstu budžetskih reformi EU. Nova anketa kojom je obuhvaćeno više od 2,000 gradjana pokazala je da 57% Britanaca podržava Blerov stav po pitanju obeštećenja i reforme budžeta.


Spajić: Zajednički projekti sa Srbijom važni za cijeli region\nodnos dvije države jedan od ključnih za integraciju na balkanu\nMinistri finansija istakli da je današnji sastanak nova stranica u ekonomskim odnosima Crne Gore i Srbije\n7085 pregleda\t21 reakcija\t21 komentar(a)\nSpajić i Mali, Foto: Tviter/Milojko Spajić\n26.05.2021. 13:42h Ažurirano: 26.05.2021. 13:48h\nZajednički projekti koje Crna Gora i Srbija planiraju važni su za cijeli region, a odnos dvije države jedan je od ključnih za integraciju na Balkanu, kazao je ministar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić nakon sastanka sa srbijanskim kolegom Sinišom Malim u Beogradu.\n"Sadržajan i konstruktivan sastanak sa ministrom Malim. Značajna razmjena iskustava, imajući u vidu put konsolidacije javnog duga koji je Srbija prošla kao i porast međunarodnih investicija uprkos pandemiji. Odnos Crne Gore i Srbije jedan je od ključnih za integraciju na Balkanu. Zajednički projekti koje planiramo važni su za cio region", objavio je Spajić na Tviteru.\nIz Ministarstva je saopšteno da su dvojica ministara razgovarali o ekonomskoj situaciji u Crnoj Gori i Srbiji, kao i o privlačenju investitora i razvoju cijelog regiona. Istakli su da je današnji sastanak nova stranica u ekonomskim odnosima dvije zemlje.\nSpajić i Mali su, kako se dodaje, razgovarali o tome koliko je važno da cijeli region ide naprijed, i da sve ekonomije u regionu budu uspješne.\n„Srbija ima dragocjeno iskustvo iz prethodnih godina, kada smo uspješno prošli kroz proces strukturnih reformi, i drago nam je što možemo to svoje iskustvo da podijelimo sa Crnom Gorom. Želimo da sve ekonomije u regionu budu što uspješnije i da kao region idemo naprijed, jer strani investitori posmatraju naš region upravo kao jednu cjelinu. Crna Gora je sad na svojevrsnoj prekretnici, treba da gradi svoj kredibilitet u međunarodnoj javnosti. Važno je i da nađe nove izvore rasta, koji ne podrazumijevaju isključivo turizam, kao što je to do sada bio slučaj“, istakao je Mali.\nSpajić je upoznao srbijanskog kolegu sa stanjem u finansijama koje je zatekao kada je došao na mjesto ministra i istakao da je u tom smislu ključno iskustvo Srbije, koja je prošla kroz proces fiskalne konsolidacije i izbjegla bankrot 2013. godine.\n„Crna Gora se danas nalazi u sličnoj situaciji i zato moramo da konsolidujemo javne finansije i da nađemo nove izvore rasta. U tom smislu nam je dragocjeno iskustvo Srbije koja je uspješno prošla kroz proces fiskalne konsolidacije, promijenila strukturu svoje ekonomije, a danas postiže odlične ekonomske rezultate i ima kredibilitet među stranim investitorima. To moramo i mi da uradimo, a ključno je da diverzifikujemo privredu kako bismo imali nove izvore privrednog rasta. U tom smislu ključne su nam kapitalne investicije, a pogotovo i auto-put prema Srbiji“, istakao je ministar Spajić.\nDvojica ministara su se, kako se dodaje, saglasili da je važno da pronađu zajedničke interese za razvoj čitavog regiona jer to znači nove investicije, nova radna mjesta i više prihoda u budžet. U tom smislu, zaključili su i da je od velikog značaja inicijativa „Mini Šengen“, koju je pokrenuo predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\nIz ministarstva su podsjetili da je današnji susret prvi zvanični sastanak ministara finansija dvije zemlje u posljednjih nekoliko godina, a Spajić i Mali su se saglasili da će u narednom periodu intenzivirati saradnju.\n"U tom smislu, ministar Mali je prihvatio poziv ministra Spajića da u narednih nekoliko nedjelja posjeti Podgoricu, kako bi mogli dalje da konkretizuju dogovore oko budućih zajedničkih projekata", zaključuje se u saopštenju.\nMinistarstvo finansija i socijalnog staranjaMilojko SpajićSiniša MaliSrbija


Sestra Maraje Keri: Očajnički mi treba tvoja pomoć, nemoj me napustiti\nAlison Keri, sestra muzičke dive Maraje Keri uputila je dramatičnu video poruku svojoj sestri. Alison su pre nekoliko meseci lekari jedva spasili život, a sad joj je hitno potrebna finansijska pomoć kako bi nastavila lečenje.\nProšle godine zadobila je oštećenje mozga nakon što su joj u kuću upali provalnici i teško je povredili. Zbog toga sada mora na operaciju, nakon čega je očekuju godine rehabilitacije. U videu koji je snimila slavnoj sestri je poručila da je voli.\n„Očajnički mi treba tvoja pomoć, molim te, nemoj me napustiti“, rekla je Alison, koja tvrdi da je radila kao prostitutka kako bi prehranila porodicu pre nego što se Maraja proslavila, prenose strani mediji.\nRanije se već javno oglasio njihov brat Brajan, koji se nada da će pevačica videti ovaj snimak i da će se popraviti njihovi odnosi. Ipak, sudeći po njegovim rečima da je Maraja zla veštica i da ga boli što ne želi da pomogne sestri, čini se da ni on ne veruje u srećan završetak.\nBogatstvo Maraje Keri procenjuje se na 510 miliona dolara, a uskoro bi se moglo i povećati s obzirom na to da se pevačica verila za milijardera Džejmsa Pakera. Njen portparol tvrdi da pevačica nikad nije zaboravila svoju sestru.\n„Maraja je tokom godina potrošila hiljade dolara na izdržavanje svoje sestre i njene dece. Svoju širu porodicu izdržava već dve decenije“, rekao je.


BNB $373 +9,47%\nSOL $93 +13,41%\nXRP $0,60 +7,56%\nOjačavajući svoju odbranu nakon haka krajem 2019., južnokorejska kripto berza Upbit završila je sigurnosnu nadogradnju za novčanike na svojoj platformi za razmenu, vraćajući funkcionalnost.\nUpbit je odlučio da ažurira svoju odbranu kao odgovor na krađu itera (ETH) koji je pretrpela berza 2019. godine, potvrdio je predstavnik kompanije Upbit za Cointelegraph u e-poruci 14. januara 2020, dodajući:\n„To je deo našeg napora da povećamo celokupnu bezbednost Upbit-a od krađe itera prošlog novembra. Odmah nakon incidenta obustavili smo usluge deponovanja/povlačenja i preneli svu kripto imovinu u oflajn novčanike. Od tada obnavljamo sistem novčanika za svu kripto-imovinu kojom se trguje na Upbit-u. Od danas su otvorene nove usluge novčanika za bitkoin, iter, lajtkoin, XRP i EOS."\nDepoziti i povlačenja ETH ponovo su otvoreni 13. januara 2020. godine, navodi se u obaveštenju koje je berza objavila na svojoj veb stranici 10. januara.\nUpbit je pretrpeo značajan hak u novembru 2019. godine, ukupno 342.000 ETH, vrednovanih otprilike 50 miliona dolara, izvestio je Cointelegraph.\nNakon haka, Itirijumov blokčein je pokazao hiljade ETH-a kako se prebacuju na druge adrese novčanika.\nNajnovija nadogradnja Upbit-a delimično se bavi stanovanjem imovine. „Novi sistem omogućava mnogo veću disperziju skladištenja kripto-imovine“, rekao je predstavnik Upbit-a. „Takođe smo ojačali bezbednosnu infrastrukturu za relevantno osoblje“, dodao je on.\nNedavna opaska berze koja najavljuje ponovno otvaranje ETH novčanika takođe je apelovala na korisnike da ne prenose ETH na stare adrese novčanika i da trebaju da izbrišu bilo koje stare adrese, kao i da generišu nove adrese ETH novčanika.\n„Sa nadogradnjom bezbednosti, implementiramo potpuno novi sistem novčanika za svu kripto imovinu“, rekao je predstavnik kompanije Upbit za Cointelegraph. „Kao takve, adrese u prethodnom sistemu će biti nefunkcionalne i nove adrese moraju biti generisane.“\nProšle godine je došlo do većeg broja hakerskih napada, o čemu je Cointelegraph nedavno detaljno opisao u posebnom članku.


Brnabić: Pomoravlje postaje dobra destinacija za investiranje\nNovembar 26, 2021 13:46\nNakon današnjeg otvaranja fabrike indijske kompanije “Matherson” u Ćupriji i još jedne koju pripremamo u Paraćinu, Pomoravlje će se pozicionirati kao dobra destinacija za investiranje i privući će nove kompanije, izjavila je danas premijerka Ana Brnabić.\nNa otvaranju fabrike u Ćupriji, koja će proizvoditi delove za enterijer automobila kao što su Audi, Porše, BMW, Brnabić je poručila da Ćuprija i Pomoravlje imaju nešto veću nezaposlenost od prosečne nezaposlenosti u Srbiji i da je jako važno da u taj deo Srbije dolaze investitori.\nOna je zahvalila predstavnicima kompanije “Motherson” što su prihvatili predlog države da u tom mestu otvore novu kompaniju i na taj način pomognu u smanjenju broja nezaposlenih, i istakla da je uverena da će biti pođednako zadovoljni kao i u poslovanjem u PKC Grupi u Smedervu.\n“Kada sam ulazila u fabriku videla sam natpis: ''Ponosni smo što smo deo Srbije''. I mi smo ponosni što vas imamo u Srbiji, hvala vam na svemu što ste uradili za moju zemlju i što ste dali šansu Ćupriji”, poručila je Brnabić rukovodicima kompanije “Motherson”.\nPodsetila je da je ta kompanija u Srbiji prisutna od 2017. godine, kada je odlučila da preuzme PKC Grupu u Smederevu, dodajući da su za ovo kratko vreme uradili mnogo za Srbiju.\nBrnabić je navela da su proširili poslovanje u Smedervu, da u tom gradu zapošljavaju skoro 4.000 ljudi, da su otvorili novi pogon u Ćupriji u kojem će do kraja 2025. godine biti zaposleno oko 500 ljudi.\nPremijerka je istakla da Pomoravlje ima svetlu budućnost kada je reč o privrednom razvoju, dodajući da će uskoro država imati odlične vesti za Paraćin.\n“To je nešto što smo ranije obećali, na čemu smo radili u proteklih više od godinu dana, što privodimo kraju i što će ponovo biti jedan zamajac koji će pozicionirati Ćupriju i Paraćin i Pomoravlje kao dobru destinaciju za investicije”, naglasila je Brnabić.


EPuS i Fridrih Ebert organizuju debatu o izveštaju EK | EurActiv Serbia\nEPuS i Fridrih Ebert organizuju debatu o izveštaju EK\nEvropski pokret u Srbiji (EPuS) i Fridrih Ebert fondacija organizuju onlajn debatu "Više od izveštaja – Šta stoji u izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije u evrointegracijama" u utorak, 13. oktobra, u 11.00 na ZOOM platformi.\nUčesnici debate će sumirati analize svih aspekata redovnog godišnjeg izveštaja EK i pokušati da daju odgovor gde se tačno nalazi Srbija u ovom trenutku kada je reć o evrointegracijama. Prve ocene govore da se radi o realnom izveštaju koji pokazuje da Srbija nije napredovala gotovo ni u jednoj oblasti, osim u ekonomiji. Prosečna ocena za sva 35 poglavlja na skali od 1 do 5, sledeći politički, ekonomski i pravni kriterij je 3, što je mera vrednosti spremnosti Srbije za članstvo u EU. Veoma zabrinjava ocena političkog kriterija koja je tek 2,2.\nKati Piri, potpredsednica Progresivne alijanse socijalista i demokrata u Evropskom parlamentu\nSonja Stojanović Gajić, koordinatorka Radne grupe za Poglavlje 24 i članica Upravnog odbora Beogradskog centra za bezbednosnu politiku\n"Ne samo da Srbija ne ispunjava jedan po jedan kriterijum potreban za članstvo u EU, već je svojim ponašanjem dovela do uvođenja dodatnih merila za ocenu spremnosti, pa će se ubuduće pratiti i kakva nam je retorika u vezi sa EU. U izveštaju Evropske komisije se eksplicitno navodi da Vlada deklarativno zastupa evropsku politiku, a antievropsku kampanju u izražavanju", saopštio je EPuS.\nU saopštenju se dodaje da je novitet u ovogodišnjem izveštaju i praćenje klauzule o balansu. Ako ne postoji dovoljan napredak u poglavljima 23 i 24 kao i u dijalogu sa Kosovom, ako postoji disbalans u napretku različitih poglavlja, Srbiji preti suspenzija pregovora.\nCilj ove debate je da pažljivo analizira sva ova pitanja i upozori na sve opasnosti stagniranja ili sporog napredovanja u ispunjavanju potrebnih standarda kada je reč o pristupnom procesu.\nKvalitetna uprava na lokalnom nivou noseći stub dobre javne uprave


Republičko tužilaštvo podiže optužnicu protiv ministra Đokića – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nRepubličko javno tužilaštvo, Posebno odjeljenje za suzbijanje korupcije, organizovanog i najtežih oblika privrednog kriminala uskoro podiže optužnicu protiv ministra u Vladi RS i predsjednika Socijalističke partije RS Petra Đokića zbog milionskih zloupotreba u predmetu EFT Rudnik i TermoElektrana Stanari, saznaje Gerila.info.\nIzvor iz pravosuđa RS otkrio je da su u proteklom periodu obavljena i vještačenja koja su utvrdila da je u konkretnom slučaju došlo do milionskih zloupotreba na štetu Republike Srpske.\nIz Posebnog odjeljenja Repuličkog javnog tužilaštva kratko su potvrdili da se na ovom predmetu intenzivno radi, ali da detaljnije informacije, za sada, javnosti ne mogu saopštavati.\n-Tužilaštvo intenzivno radi na ovom predmetu. U ovoj fazi postupka više informacija ne možemo saopštavati- izjavila je Dragica Tojagić, portparol Posebnog odeljenja Republičkog javnog tužilaštva za suzbijanje korupcije, organizovanog i najtežih oblika privrednog kriminala RS.\nKonkretno, u pitanju je rad po prijavi koju je MUP RS podnio još 2017. godine.\nMUP RS je tada pokrenuo istragu u navedenom predmetu, provjeravajući navode prijave o eventualnim nezakonitostima u vezi sa izmjenama Pravilnika o visini koncesione naknade. Sporni Pravilnik je dva puta izmjenjen 2016, što je u oba navrata potpisao aktuelni ministar Petar Đokić.\nPrvo su u januaru koncesionari koji u svom sastavu imaju rudnik i termoelektranu oslobođeni plaćanja posebne naknade za eksploataciju uglja, koji koriste za proizvodnju struje, a plaćali su ukupnu koncesionu naknadu od 3,6 odsto od godišnjeg prihoda, ostvarenog proizvodnjom i prodajom struje.\nU junu je uslijedila nova izmjena, po kojoj je koncesionarima, koji istovremeno plaćaju i naknadu za korišćenje prirodnih resursa, naknada smanjena sa 3,6 na 0,5 odsto.


PATRIJARH IRINEJ: Pretrpeli smo golgotu, trpimo i sad, ali ćemo preživeti\nPATRIJARH IRINEJ: Pretrpeli smo golgotu, trpimo i sad, ali ćemo preživeti\nNjegova svetost patrijarh srpski Irinej poručio je okupljenim vernicima u Sabornom hramu Rođenja presvete Bogorodice u Sarajevu da ostanu verni Bogu, svojoj crkvi i pravoslavnoj veri.\n„I onda treba da prepustimo svoj život onome ko nas je poslao u svet, dao život, u ime njega da delamo na putu jevanđeljskom. Želim da slavite Gospoda u ovom predivnom hramu, da snažite veru i nadu i da nikad ne zaboravimo reči apostola:`kada smo sa Gospodom Bogom, onda ko će protiv nas`“, naglasio je srpski patrijarh.\nPatrijarh Irinej je podsetio da je Crkva bila uz vernike i u vremenu dobrih dana i radosti, i u vremenu stradanja, tuge i nevolje, ali i da su vernici, takođe, bili u svim vremenima uz crkvu.\n„Tako je bilo i pored strašne golgote koju ste pretrpeli, a delimično i sada trpite. Gospod će nam dati snagu da izdržimo, da ostanemo verni svojoj veri, crkvi, istoriji, tradiciji, kulturi. Imamo na koga da se ugledamo, na velike ugodnike Božije, Crkve i našeg naroda, velik je primer iz naše stradalne, tragične istorije“, naglasio je srpski patrijarh.\nOn je poručio da je Gospod na strani onih koji stradaju za ime njegovo, i da zato ne treba malaksati u svojoj veri i nadi i u revnosti za ime Božije i za pravdu njegovu.\n„Nek vas Gospod sve blagoslovi svojim blagoslovom, vas i vašu decu da uzrastaju u svemu dobrome na putu Hristovom. I oni imaju priliku da se ugledaju na mnoge ličnosti ne samo iz daleke istorije, već i iz istorije naših dana, koji su nosili primer kako se treba boriti, svoju veru sačuvati, ako treba i stradati. To je stradanje koje donosi slavu, venac slave i koju Gospod nagrađuje“, rekao je srpski patrijarh.


Gold gondola Zlatibor predstavljena na Zlataru | Gold gondola Zlatibor\nGold gondola Zlatibor predstavljena na Zlataru\nNa trećoj turističkoj konferenciji „Zapadna Srbija“ koja se održava od 3-4.12.2019. godine na Zlataru fokus je na upravljanju turističkom destinacijom i razvoju turističkih proizvoda. Prvog dana konferencije uspešno je predstavljen projekat „Gold gondola Zlatibor“- najduža panoramska gondola na svetu, čiju prezentaciju je održala direktorka preduzeća Bojana Božanić.\nU hotelu Panorama okupili su se lideri turističke struke i sumirani su godišnji rezultati. Takođe, predstavljeni su dalji planovi za razvoj turizma, ne samo Zapadne Srbije kao jedne od najposećenijih turističkih regija, već i cele zemlje.\nPredočeni su primeri dobre prakse zemalja iz inostranstva. Konferenciji su prisustvovali predstavnici Istarske razvojne agencije, Turističke zajednice Umag, Crne Gore, kao i gosti iz Švedske čije je predavanje bilo jako zanimljivo za sve turističke radnike.\nKonferenciji je prisustvovala i direktorka TO Srbija Marija Labović, koja je istakla da na osnovu rezultata zaključno sa oktobrom mesecom 2019. godine sa sigurnošću može da se kaže da je u odnosu na isti period prošle godine zabeležen dalji rast turističkih dolazaka i noćenja u Srbiji, i da će 2019. biti nova rekordna godina kada su rezultati u turizmu u pitanju.\nNajavila je da je plan da se i u 2020. godini nastavi sa podelom turističkih vaučera, jer doprinosi da se produži boravak domaćih turista na destinaciji, ali i da se još veći broj domaćih turista odluči da svoj odmor provede u Srbiji.\nDirektor TO Zlatar Branko Pucarević je kazao da je velika odgovornost biti domaćin ovakvom skupu i istakao da je prva asocijacija na Zlatar, Specijalni rezervat prirode Uvac i kralj nebeskih visina beloglavi sup, zlatarski sir, pita od heljde, ali pre svega ono čime se cela Srbija ponosi a to je gostoprimstvo.


Grant /USAID dodijelio 712.000 KM korisnicima WHAM projekta u BiH / Radio Sarajevo\nGrant / USAID dodijelio 712.000 KM korisnicima WHAM projekta u BiH\n17. 04. 2018. u 14:55:00 Radiosarajevo.ba\nU ukupnom iznosu od 712.000 KM USAID WHAM projekat u Bosni i Hercegovini (BiH) dodijelio je grantovska sredstva svojim prvim korisnicima: Vanjskotrgovinakoj komori BiH (VTK BiH), Privrednoj komori Federacije BiH (PK FBIH), Privrednoj komori Republike Srpske (PKRS), Privrednoj komori Unsko- sanskog kantona (PK USK), Agenciji za ekonomski razvoj grada Prijedora (PREDA) te Hastor fondaciji, saopćio je USAID.\n“Generalni cilj VTK BiH je što brže uvezivanje poslovne zajednice BiH i EU. Metalna i drvna industrija u našoj zemlji imaju velike šanse jer potražnja na EU tržištima za njihovim proizvodima je sve izraženija”, rekao je prilikom ceremonije dodjela granta predsjednik VTK BiH Ahmet Egrlić.\nGrantovska sredstva USAID-ovog projekta, VTK BiH će upotrijebiti za sufinansiranje odlaska i učešća sedam bh. kompanija iz metalnog sektora na sajmu Hannover Messe 2018 (Hannover, Njemačka, 23-27. april 2018.), kao i osam bh. kompanija iz drvnog sektora na sajmu IMM Cologne 2019 (Keln, Njemačka, 14-19. januar 2019.).\nUz pomoć granta biće sufinansirano i certificiranje 10 do 15 domaćih kompanija u skladu sa najsavremenijim i svjetskim priznatim standardima iz oblasti zavarivanja.\nKao sistematska podrška malim i srednjim preduzećima u sektorima u kojima djeluje USAID WHAM projekat Privrednoj komori RS dodijeljeno je 160.000 KM, Privrednoj komori USK 80.000 KM, a Agenciji PREDA 60.000 KM.\nKada su u pitanju ova tri aplikanta, ovo je već dokazani način na koji se obezbjeđuje podrška većem broju preduzeća u ciljnim sektorima u kojima djeluje i WHAM projekat.\nKroz buduće aktivnosti omogućiće se povećanje broja radnih mjesta, kao i prodaje za 10% te izvoza za 5% u podržanim kompanijama.\nKonkretnije, PK RS će tokom trajanja projekta obezbijediti podršku za najmanje 15 kompanija, što će rezultirati otvaranjem 120 novih radnih mjesta.\nPK USK podržaće najmanje sedam kompanija što će omogućiti otvaranje 60 novih radnih mjesta, dok će Agencija PREDA podržati najmanje pet kompanija iz ciljnih sektora te otvaranje 45 novih radnih mjesta.\nGrant od 116.000 KM dodijeljen je Privrednoj komori FBiH za realizaciju projekta Razvoj automobilske industrije u Federaciji BiH.\nOva aktivnost za cilj ima stvaranje pretpostavki za značajnije učešće, pozicioniranje i integraciju bh. proizvođača automobilskih dijelova na renomirana međunarodna tržišta, s posebnim naglaskom na tržište Evropske unije (EU), navodi se u saopćenju.\nSredstva USAID-ovog projekata biće prvenstveno iskorištena za pokrivanje marketinških aktivnosti i promociju domaćih kompanija, ali i za pomoć u pripremi nastupa na Međunarodnom sajmu dobavljača - International Suppliers Fair 2018. koji se na jesen održava u Wolfsburgu (Njemačka).\nUSAID WHAM projekat dodijelio je i grant od 137.000 KM Hastor fondaciji za realizaciju Projekta razvoja i unapređenja radne snage u sektoru obuće u regiji Bugojno.\nU okviru ovog projekta biće realizovana obuka i prekvalifikacija radne snage i otvaranje novih 60 do 70 radnih mjesta u kompaniji Prevent Step Bugojno, sa krajnjim ciljem povećanja izvoza i proizvodnje obuće za svjetski poznate brandove kao što su Paul Green i Halfinger.\n“Saradnja sa našim korisnicima za nas je značajna jer svoje grantove želimo što više prilagoditi stvarnim potrebama tržišta i privrede kako bi što bolje bili iskorišteni, ali i kako bi bio zadovoljen i širi društveni interes, od povećanja broja zaposlenih, porasta izvoza do snažnije integracije bh. privrede u EU”, izjavio je prilikom dodjela grantova Boris Maslo, šef USAID WHAM projekta, dodaje se u saopćenju.\nTagovi: USAID ekonomija grantovi novac\nBiH / Raspisan konkurs za novinarsku nagradu "Srđan Aleksić"\nProgrami / USAID dodijelio 620.000 dolara za nezavisne medijske sadržaje u BiH


Đurić: Napadi na Srbe posledica ekstrmističke klime - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Đurić: Napadi na Srbe posledica ekstrmističke klime\nĐurić: Napadi na Srbe posledica ekstrmističke klime\n03. septembar 2019. Izvor: Tanjug\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da su kontinuirani napadi na Srbe posledica "ekstremističke i šovinističke klime" u kojoj se, kako kaže, separatistički lideru u Prištini nadmeću u tome ko će da zauzme tvrdi stav prema Srbima na KiM.\nKako kaže, licemerno je da Priština pred strancima roni "krokodilske suze" i govori o multietničnosti i želјi za suživotom, a da onda nastavlјaju da vode politiku pritiska na Srbe.\nPrema njegovim rečima, poltika Prištine je da zauzme preostale srpske sredine i proširi svoj suverenitet na celoj teritoriji KiM.\n"Smatram da međunarodna zajednica koja ima vojnike i plaćene činovnike treba da počne da radi svoj posao i da one koji su izboli mladića od 17 godina na mostu na Ibru privede pravdi", rekao je Đurić novinarima i dodao da počionci predstavlјaju opasnost po javnu bezbednost i da treba da budu sklonjeni iza rešetaka u skladu sa propisima.\nKako je rekao, ako tu obavezu ne mogu da sprovedu lokalne strukture, onda su tu međunarodne strukture koje imaju obavezu da tako nešto učine.\nĐurić: Priština traži lјude da "glume" Srbe\nSrpska lista je državni projekat i uživa našu snažnu podršku, rekao je danas direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić, navodeći da Priština uporno traži Srbe koje bi, kaže, angažovala za novac zauzeli mesta koja su rezervisane za prave predstavnike Srba u prištinskim institucijama.\n"Priština bi onda praveći jedan politički cirkus i predstavu izabrala vladu u kojoj će neki lјudi da glume da su predstavnici Srba, a u stvari su na platnom spisku Tačija, Haradinaja, Veselјija, Alјbina Kurtija i svih drugih koji tamo, ili već vladaju, ili planiraju da vladaju u budućnosti", rekao je Đurić novinarima.\nOn je ocenio da Srbi na KiM "znaju šta im je činiti".\n"Oni odlično poznaju svoje komšije, znaju ko radi za koga, znaju ko radi za državu Srbiju i tako treba i da se ponašaju 6.oktobra", rekao je Đurić.\nĐurić: Jačanje ekonomske saradnje Beograda i Prištine je neophodni sastojak normalizacije odnosa\nDanašnja ispravna odluka o ukidanju zabrane trgovine je odavno morala da bude doneta. Velika, nemerlјiva šteta već je svima naneta dvogodišnjom blokadom ...\nBrnabić: Očekujemo povlačenje odluka koje sprečavaju dijalog\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da Beograd očekuje da će se uskoro povući sve odluke Prištine koje sprečavaju ekonomsku saradnju, protok i robe i lјudi ...\nĐurić: Lažna vest, pokušaj direktnog stranog mešanja u izbore\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da lažna vest da je Srbija pristala da obustavi kampanju priznanja kosovske nezavisnosti ...\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da će ukidanje prištinskih taksi, mera reciprociteta, blokada ...


Grinpis protiv vraćanja stanovnika u sela oko Fukušime (VIDEO) - Impuls\nObjavljeno: Subota, 25 Februar 2017 13:00\nSvetska ekološka organizacija Grinpis (Greenpeace) je danas upozorila vlasti Japana da možda suviše rano planira da vrati stanovnike u jedno od sela evakuisanih posle nuklearne katastrofe u Fukušimi u martu 2011, a da prethodno nema procene dugoročnog ozračenja kome bi bili izloženi povratnici.\nJapanska vlada sprema se da proglasi ponovo podobnim za stanovanje selo Itate, koje je bilo evakuisano posle nesreće.\nItate je medju mestima relativno dako od oštećene japanske nuklearne centrale Fukušima, na više od 40 kilometara severozapadno, ali i ta mesta su bila kontaminirana. Vlasti su to primetile kasnije i počele evakuaciju tek krajem aprila 2011.\n"Relativno visok nivo zračenja unutar i izvan kuća u mestu Itate, ukazuju na neprihvatljiv rizik izloženosti gradjana ako se tamo vrate", navela je u saopštenju organizacija Grinpis koja je izmerila zračenje u Itateu u kućama, na putevima, poljima i u šumama.\nPo prefekturi Fukušime od 1. februara, više od 6.000 bivših stanovnika Itatea živi van tog mesta, a šest godina posle incidenta u Fukušimi vlada smatra tu seosku zonu ponovo pogodnom za život, posle dekontaminacije okućnica.\nMedjutim zvaničnici Grinpisa smatraju da je dekontaminacija bila delimična i neujednačena i da su i dalje zagadjene zone tako rasporedjene, da bi stanovnici trebalo da vode "nenormalan" život da bi ih izbegli.\n"Nivo radioaktivnosti u šumama, koje predstavljaju 75 odsto zone i bile su integralni deo života stanovnika pre nesreće, i dalje je po kontaminaciji uporediv sa zonama na 30 kilometara od Černobila koje su još zabranjene za život", naveo je Grinpis u izveštaju objavljnom danas.\nDekontaminiranje šuma je nemoguće i državne vlasti koje to znaju, odlučile su da očiste samo kuće i po 20 metara okućica i oko staza.\nStručnjak Grinpisa Jan Van de Pute rekao je da ta organizacija ne želi da nameće svoje mišljenje gradjanima i da oni treba da odluče sami da li žele da se vrate Itate, već da treba da im daju dodatne informacije da donesu odluku.\nPo njemu je zabrinjavajuće što vlada nije izvršila procenu izloženost stanovnika radijaciji ne samo za jednu godinu, nego za decenije unapred, niti je procenila ponovnu kontaminaciju preko šuma.


Zavrsena rekonstrukcija bazena na Banjici, otvoreni od sutra\nTanjug 21. jula 2021. 11:30\nBEOGRAD – Rekonstrukcija bazena na otvorenom Sportskog centra Banjica je završena i oni će biti otvoreni od sutra, a zamenik gradonačelnika Goran Vesić najavio je da će sledeće godine Grad Beograd uložiti sredstva u izgradnju pet bazena na otvorenom.\n„Pronađeno je rešenje kojim su svi zadovoljni, bazene na Banjici će koristiti svi građani, ali oni ostaju dom vaterpolista Partizana“, rekao je Vesić prilikom obilaska bazena na Banjici.\n„To će biti prvi put posle 50 godina da Beograd dobije nove bazene, neke od lokacija su Borča, Južni Bulevar, Zemun. Klima se menja i potreba za bazenima je velika“, naveo je on i dodao da će zbog sve češćih slučajeva utapanja dece razgovarati sa Ministarstvom prosvete o tome da se časovi plivanja uvedu u osnovnim školama.\n„Posebno me raduje što će građani Voždovca moći da koriste svoje bazene posle 30 godina, koliko nisu bili u vlasništvu opštine“, rekla je Tomić.\n„Drago mi je da će se bazeni koristiti na pravi način, mi smo poznati po tome što imamo školu vaterpola, koja će nastaviti da funkcionoiše još bolje, otkad smo preuzeli klub, broj dece je porastao sa 70 na 200 „, rekao je Lazarević.\nVrtić u Belom polju pri kraju, biće mesta za 200 mališana\nJablanički okrug: Stiglo 89 rezultata, jedan pozitivan