Prodavac TEPIHA postao šef u Telekomu – Otvoreno\nPočetna Vesti Prodavac TEPIHA postao šef u Telekomu\nčetvrtak, 27. avgusta 2020 : 12:46\nProdavac TEPIHA postao šef u Telekomu\nDok čekamo odgovor, pozabavićemo se stručnim kadrovima Telekoma, jer nesumnjivo sistematski uništavaju državno preduzeće sa jednim ciljem – da napune sopstvene džepove.\nJedan od takvih kadrova je i Petar Puača koji je od prodavca tepiha u Galeriji podova, za samo godinu dana u Telekomu, napredovao do šefovskog mesta – naveo je Pokret Slobodna Srbija.\n– Nakon trogodišnjeg staža u Telekomu, stigao je do direktorskog mesta u Go4you pod patronatom izvršnog direktora Petra Popovića, koji poseduje sedam stanova – naveli su u saopštenju iz Pokreta Slobodna Srbija, a onda upitali Popovića koje kvalifikacije ima njegov šurak Igor Mandić.\n– Petre Popoviću, šta ga je kvalifikovalo za mesto direktora, a da nije samo rodbinska i partijska veza? Da li ste Vi protežirali Petra Puaču koji je od mesta prodavca tepiha postao direktor marketinga u jednoj telekomunikacionoj kući? Objasnite nam u kakvoj su vezi tepisi i telekomunikacione usluge?\nDa li je moguće da u Telekomu koji broji osam hiljada zaposlenih ne postoje stručni ljudi – navedeno je.\n– I dalje čekamo odgovor od Aleksandra Vučića i Vladimira Lučića o zlatnom i crnom periodu Telekoma Srbija. Aleksandre Vučiću, ako je Telekom Srbije uspešna firma zašto već dve godine ne isplaćuje dividende akcionarima? Na kraju, Petre Popoviću, odgovorite javnosti da li ste u saradnji sa Draškom Markovićem protežirali i direktora Zorana Draškovića, i to nakon afere sa krađom telefona – pitali su iz Pokreta Slobodna Srbija.


Šetnja po aerodromu - JUGPRESS\nPostavio: Jugpress Mart 16, 2019\nNačelnik Jablaničkog okruga Miloš Ćirić i gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović obišli su Aero-klub „Saša Mitrović“.\nNačelnik Ćirić je ovom prilikom podsetio na značaj koji je nekada imao aerodrom za Leskovac.\n„Bila su organizovana avio-takmičenja, sportska i druga takmičenja, a sam aerodrom je bio deo evropskog sistema aerodroma za poslove spasavanja i potrage. Grad Leskovac je u saradnji sa Aero klubom „Saša Mitrović“ uložio oko 500.000 dinara da bi se uveo video nadzor, promenila stolarija na prostorijama, stavio novi krov i uvela električna energija. Na žalost, zbog lokacije na kojoj je aerodrom, a to je periferija grada, on se stalno nalazi na meti vandala i često su se dešavale provale u hangar, jer su lopovi tražili neke od vrednih stvari. Nadamo se da će sigurnost biti na višem nivou zbog video nadzora.“\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije Zorana Mihajlovć je najavila osnivanje preduzeća „Aerodromi Srbije“ u čiji sastav bi ušao i leskovački aerodrom. Načelnik Jablaničkog okruga Miloš Ćirić kaže da se razgovori na tu temu još uvek vode.\n„Vlasništvo piste je još uvek pod Ministarstvom odbrane: Dok se ne reše sve te zakonske osnove, da pista pripadne gradu, odnosno aero-klubu, mi ne možemo da uđemo u neke ozbiljnije razgovore. Koliko sam upoznat od nas se ne zahteva da to kupimo od Vojske Srbije.“


MMF: Još bolji izgledi Srbije – pad BDP-a 1,5 odsto\nIzvor: RTS, 16.Okt.2020, 18:28\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) zvanično je potvrdio da je ponovo poboljšao prognozu bruto domaćeg proizvoda Srbije za 2020. godinu i sada procenjuje pad od minus 1,5 posto, a ne minus 2,5 procenata, kako je predvideo u jesenjem izveštaju objavljenom ranije ove nedelje.\nOve projekcije, kako se navodi u saopštenju MMF-a, zasnivaju se na najnovijim podacima koji ukazuju na brži oporavak srpske ekonomije od očekivanog.\nTako se sada >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << očekuje da će BDP Srbije za ovu "korona godinu" pasti svega 1,5 odsto, a da će zatim imati rast od 5,0 procenata iduće godine.\nŠef misije MMF-a, Jan Kes Martejn, kaže da je tim Fonda vodio produktivne razgovore sa vlastima Srbije putem virtuelnih sastanaka u periodu od 5. do 16. oktobra, na kojima se razgovaralo o petoj i poslednjoj reviziji Instrumenta za koordinaciju politike (PCI) i da je postigao dogovor o politikama koje su potrebne za završetak revizije.\n"Realizacija programa se generalno odvijala prema planu, a ekonomska aktivnost se oporavlja nakon naglog pada u drugom kvartalu 2020. godine izazvanog pandemijom kovida 19", navodi Martejn povodom završetka razgovora tima MMF-a sa vlastima Srbije.\nIstiče da su monetarne i finansijske mere i veliki fiskalni paket, koji su uvedeni kao odgovor na krizu, odigrali ključnu i pozitivnu ulogu u pružanju podrške ekonomiji.\n"Sada se očekuje da će BDP zabeležiti realan pad od 1,5 procenata u 2020. godini, a zatim porast od pet procenata u 2021. Ove projekcije se zasnivaju i na najnovijim podacima koji ukazuju na oporavak koji je brži od ranije očekivanog i njima se ažuriraju projekcije objavljene u izveštaju Svetska ekonomska prognoza MMF-a od 13. oktobra", dodaje Martejn.\nNapominje da je, međutim, prognoza i dalje vrlo neizvesna, zbog nepredvidljivog uticaja kretanja epidemije i posledičnih nepovoljnih efekata na ekonomiju Srbije i njenih trgovinskih partnera.\nInflacija je, kaže, i dalje niska i očekuje se da će se u 2021. zadržati u donjoj polovini ciljanog koridora Narodne banke Srbije, a bankarski sistem je ostao stabilan, likvidan i dobro kapitalizovan.\n"Poreski prihodi su premašili očekivanja u vreme četvrte revizije instrumenta PCI, ali će rashodi biti veći s obzirom na to da su fiskalne mere produžene i da će se realizacija javnih investicija ubrzati u poslednjem kvartalu ove godine", ocenjuje šef misije MMF.\nU tom kontekstu, kako dodaje, očekuje se da će ukupni fiskalni deficit biti ispod devet procenata BDP-a u 2020. i da će se javni dug zadržati na nivou ispod 60 procenata BDP-a.\n"Tim MMF-a je postigao dogovor sa vlastima Srbije o ključnim parametrima budžeta za 2021. godinu. Budžet treba da postigne ravnotežu između podrške ekonomskom oporavku i održavanja fiskalne odgovornosti", navodi Martejn.\nU kontekstu aktuelnog oporavka ekonomske aktivnosti, za budžet koji je trenutno u fazi pripreme, smatra da bi bilo prikladno smanjenje fiskalnog deficita na 3,0 procenta BDP-a, čime bi se obezbedio dalji pad udela javnog duga u BDP-u.\nU okviru ovog budžetskog prostora, povećanje javnih investicija, uključujući zelene investicije, ne samo da će podržati oporavak, već će podstaći i potencijalni rast, ističe dalje.\nKako bi se za to otvorio prostor i s obzirom na povišene fiskalne rizike, pored ostalog sa strane državnih preduzeća koja se suočavaju sa poteškoćama i kreditnih garancija, važno je da udeo ukupnih troškova zarada u javnom sektoru u BDP-u zabeleži pad na održivije nivoe, nakon porasta u poslednje tri godine, dodaje se u saopštenju MMF-a.\nPreporučuje da zato u 2021. povećanja zarada u javnom sektoru treba da budu ograničena.\nPovećanja penzija, po MMF-u, treba da prate dogovorenu švajcarsku formulu, a dodatna ad hok povećanja ili isplate treba izbegavati.\nPotrebno je pažljivo pratiti fiskalne rizike koji potiču od državnih preduzeća i eventualna podrška ovim preduzećima treba da se sprovede transparentno kroz budžet.\n"Nakon određenih kašnjenja zbog pandemije, sprovođenje strukturnih reformi treba da se ubrza kako bi se obezbedio snažan i stabilan rast u srednjoročnom periodu. Potrebni su kontinuirani napori u pravcu jačanja poreske administracije, upravljanja javnim investicijama, kao i praćenja i upravljanja fiskalnim rizicima", ocenjuje Fond.\nMartejn, takođe, naglašava da reforme okvira zarada i zapošljavanja u javnom sektoru, koje, kaže, u znatnoj meri kasne, treba da se privedu kraju, i da su unapređenje korporativnog upravljanja u javnim preduzećima, uključujući EPS, kao i razvoj tržišta kapitala u Srbiji, i dalje od presudnog značaja.\n"Pozdravljamo napredak ostvaren ka završetku privatizacije Komercijalne banke i podržavamo dalje napore da se privatizuje 'Petrohemija'. Srednjoročni prioriteti u cilju stvaranja uslova za brži rast privatnog sektora i približavanje nivoima dohotka u EU takođe uključuju jačanje vladavine prava i unapređenje pravosudnog sistema", poručio je Martejn u izjavi povodom završteka razgovora o petoj reviziji instrumenta PCI.\nMMF: Još bolji izgledi Srbije - pad BDP -1,5 a ne - 2,5 posto\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) zvanično je danas potvrdio da je ponovo poboljšao prognozu bruto domaćeg proizvoda Srbije za 2020. godinu, i sada procenjuje pad od minus 1,5 posto, a ne minus 2,5 procenata, kako je predvideo u jesenjem izveštaju objavljenom ranije ove nedelje...Ove projekcije,...


Korona virus i privreda: Najbogatiji tokom pandemije zaradili dovoljno da plate vakcine za sve - Ozonpress :: internet portal\nDžef Bezos je svakog zaposlenog mogao da časti bonusom od 105.000 dolara od novca zarađenog tokom pandemije, navodi se u izveštaju.\nU izveštaju se navodi da je ukupno bogatstvo milijardera jednako novcu koji na oporavak od posledica epidemije troše vlade zemalja G20 – grupe koja okuplja najrazvijenije države sveta.\nIzveštaj nazvan Virus nejednakosti objavljen je u trenutku kada se svetski lideri virtuelno okupljaju na „Davos dijalogu“ u okviru Svetskog ekonomskog foruma.\nU izveštaju se navodi da je Bezos do septembra 2020. toliko zaradio da je svim zaposlenima u Amazonu – kojih ima 876.000 – mogao da da bonus od 105.000 dolara po osobi i da i dalje bude bogat kao i pre pandemije.\n„Mislimo da je ovo prilika da se uradi nešto radikalno kada je reč o izgradnji pravednijeg razmišljanja o porezima na bogatstvo, o porezu na dobit, da mislimo o povećanju osnovih prava svakog građanina“, kaže za BBC Deni Sriskandaradža iz Oksfama.\nVećina ljudi živi sa između dva i deset dolara dnevno, navodi se u izveštaju.\n„Reagovali su brzo, kao pomoć u katastrofi, pružajući bezuslovne grantove kako bi korisnici mogli sami da odluče kako će najbolje koristiti sredstva“, dodaje se u izveštaju.


BiH najviše zaostala u EU integracijama | Autonomija\nZemlje zapadnog Balkana su u iščekivanju novog izveštaja Evropske komisije, koji treba da oceni napredak regiona u procesima evrointegracija.\nŽelje pet zemalja u regionu u tom pogledu su iste, ali su im šanse različite, pošto se suočavaju sa specifičnim problemima, koje moraju da reše pre nego što dobiju status kandidata i datum za početak pristupnih pregovora.\nI polazne pozicije su različite: Makedonija i Crna Gora već imaju status kandidata, Srbija i Albanija su podnijele kandidaturu, dok Bosna i Hercegovina još nije stigla do te faze, navodi Tanjug.\nU Podgorici, koja je krajem prošle godine dobila status kandidata, ne kriju optimizam, mada u Brisedu tek treba da ocene koliko je Crna Gora napredovala u sistemskim promenama.\nRadi se, pre svega, o reformama u oblasti pravosuđa, slobodi informisanja i borbi protiv korupcije i kriminala.\nU Skoplju se nadaju da će konačno preskočiti tu prepreku, dok u Atini kritikuju Skoplje zbog odluke da podigne spomenik Aleksandru Velikom, za koga Grci kažu da je njihov antički vojskovođa rođen u Peli, koga Makedonci sada svojataju.\n„Taj spomenik podstiče separatizam, koji je najveća pretnja Balkanu“, prenose atinski mediji upozorenje grčkih zvaničnika.\nU neizvesnoj situaciji je i Tirana, koja se već dve godine suočava sa političkom paralizom zbog spora dve vodeće stranke – Demokratske i Socijalističke partije – o ključnim pitanjima daljnjeg razvoja zemlje.\nTa kriza se još više produbila posle nedavnih lokalnih izbora za koje opozicija tvrdi da su pokradeni, isto kao i izbori za parlament pre dve godine.\nKomesar EU za proširenje Štefan File je tim povodom pozvao dve strane da otvore dijalog i da izvedu zemlju iz političkog ćorsokaka.\n„Ako demokratija ne funkcioniše, to će imati posledice na integracije Tirane sa EU“, prenele su agencije Fileovo upozorenje.\nKada je reč o zemljama zapadnog Balkana, Bosna i Hercegovina je najviše zaostala u evrointegracijama zbog dubokih unutrašnjih političkih i etničkih podela.\nTo potvrđuje i sadašnja „kriza vlasti“, koja nije formirana ni godinu dana posle parlamentarnih izbora.\nPosle potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju 2008. godine, usledio je zastoj u reformama i BiH još nije podnela molbu za dobijanje statusa kandidature za ulazak u EU.\nSrbija je napravila značajan korak ka dobijanju statusa kandidata za ulazak u EU izručenjem dvojice poslednjih haških optuženika Ratka Mladića i Gorana Hadžića.\nU Beogradu se sada bije bitka i za dobijanje datuma početka pristupnih pregovora sa Unijom, što će zavisiti od napretka u pregovorima Beograda i Prištine i od dinamike usvajanja sistemskih zakona, odnosno reformi pravosudnog sistema i borbe protiv kriminala i korupcije.\nEvropska Komisija će objaviti izveštaj početkom oktobra, a lideri EU treba da ga usvoje krajem godine.


Dodik saučesnik donošenja štetnih odluka po Srpsku\nSvojim bježanjem sa sjednica i nepreduzimanjem bilo čega da zaštiti Republiku Srpsku, Dodik i ekipa su direktni saučesnici u donošenja štetnih odluka po Republiku Srpsku, izjavio je predsjednik Mirko Šarović povodom upućivanja instrukcije Predsjedništva BiH diplomatsko-konzularnoj mreži u vezi postupanja sa krizom u Ukrajini.\n„Napuštanjem sjednice Dodik je pustio druga dva člana Predsjedništva da sa dva glasa za, donesu svoje odluke, umjesto da je ostao i potegao pitanje vitalnog nacionalnog interesa, kao što je to znao učiniti na mnogo manje važnim pitanjima.“ – istakao je Šarović.\n„Umjesto da radi posao za koji je zadužen i zaštiti Republiku Srpsku, on bježi sa sjednice i pušta da druga dva člana Predsjedništva rade šta hoće i da u potpunosti preuzmu kontrolu nad institucijom koja donosi tako važne odluke i to u ovako kriznom vremenu.“ – naglasio je Šarović.\n„Pokušaj prebacivanja krivice na druge osobe u lancu proslijeđivanja instrukcije ove, najviše državne institucije, je klasično podmetanje kukavičijeg jajeta od strane Dodika i njegovih saradnika zaduženih za svakodnevne obmane javnosti.“ – zaključio je Šarović.\nNEWER POSTOsmomartovski dar za heroine: Tradicionalni znak pažnje i poštovanja za majke poginulih boraca u Ugljeviku\nOLDER POSTSve državne institucije u BiH ostaju bez grijanja


Šabac podržao kampanju "Zelena Srbija": Sadnja poljskog jasena sutra na Savskoj aveniji u Šapcu : Nadlanu.com\nŠabac podržao kampanju "Zelena Srbija": Sadnja poljskog jasena sutra na Savskoj aveniji u Šapcu\nObjavljeno 6. dec 2020. / 18:07:11\nKompanija Color Media Communications pod pokroviteljstvom Direktorata za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbije u decembru sprovodi kampanju "Zelena Srbija".\nU sklopu kampanje "Zelena Srbija" biće organizovana sadnja drveća u 10 gradova i opština Srbije kako bi se podigla svest građana, lokalnih samouprava i kompanija o tome koliko je značajno pošumljavanje Srbije.\nKampanja "Zelena Srbija": Ambasada Portugala podržala akciju…\nDirektorat za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbije, kao društveno odgovorna institucija želi da doprinese podizanju svesti po pitanju ove teme i razmeni iskustava sa zemljama koje imaju diplomatska predstavništva u Beogradu.\nU ponedeljak, 7. decembra sa početkom u 11.00h biće organizovana sadnja poljskog jasena na Savskoj aveniji u Šapcu.\nTom prilikom prisutnima će se obratiti dr Aleksandar Pajić, gradonačelnik Šapca, Nemanja Pajić, predsednik Skupštine grada Šapca i Slađan Velinov, direktor Direktorata za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbije.\nDirektorat za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbijedr Aleksandar PajićNemanja Pajićozelenjavanješabacsadnja drvećaSlađan Velinovzelena srbija


Kusturica: Andrićgrad spoj istorije i budućnosti | Trebinje Live\nKusturica: Andrićgrad spoj istorije i budućnosti\nProslavljeni režiser Emir Kusturica pozdravio je posjetu Andrićgradu više od 1.600 studenata Univerziteta u Istočnom Sarajevu i poručio da će ovaj grad, otvaranjem Andrićevog instituta i Univerziteta lijepih umjetnosti, postati i obrazovni, naučni i univerzitetski centar Republike Srpske.\nKusturica je u izjavi za sajt Univerziteta u Istočnom Sarajevu poželio dobrodošlicu organizatorima, gostima i posjetiocima Univerzitetske večeri i izrazio žaljenje što, zbog obaveza na snimanju svog novog filma, neće biti u prilici da okupljene studente pozdravi i uživo.\n"Studentima i profesorima Univerziteta u Istočnom Sarajevu želim dobrodošlicu u Andrićgrad. Kapije Andrićgrada, vrata Andrićevog instituta, kojeg ćemo otvoriti na Vidovdan, kao i vrata budućeg Univerziteta lijepih umjetnosti za njih, kao i za sve članove akademske zajednice u Srpskoj, uvijek će biti otvorena", poručio je Kusturica.\nTvorac Andrićgrada naglasio je da je njegovo životno djelo, renesansni kameni grad na Drini, i zamišljen da na jednom mjestu okupi i spoji istoriju i budućnost.\n"Dolazak studenata Univerziteta u Istočnom Sarajevu na proslavu Vidovdana i obilježavanje druge godine izgradnje Andrićgrada simbolična je poruka da smo uspjeli da ostvarimo zamišljeno. Vjerujemo da ćemo otvaranjem Andrićevog instituta i Univerziteta lijepih umjetnosti uspjeti i u namjeri da postanemo centar srpske nauke, kulture, umjetnosti i duhovnosti", rekao je Kusturica.\nOn se nada da će okupljeni oko Andrića i njegovog djela, "prepoznavajući znakove koje nam je ostavio, koračati njegovom stazom, tim utrtim putem, ka boljoj budućnosti".\nStudenti Univerziteta u Istočnom Sarajevu danas će posjetiti Andrićgrad u Višegradu, gdje će, uoči Vidovdana i obilježavanja druge godine početka izgradnje grada od kamena na Drini, prisustvovati Univerzitetskoj večeri i koncertu beogradske rok grupe "Van Gog".


DANAS PRVO IZVLAČENJE 'UZMI RAČUN I POBEDI 2020': Još uvek imate vremena za slanje koverata!\nIzvor: SrbijaDanas.com, 28.Nov.2020, 08:24\nU ovom trenutku na adresu "Uzmi račun i pobedi 2020" stiglo je čak 3.150.000 koverata.\nDanas u 17 i 55 biće održano prvo izvlačenje u okviru nagradne igre Uzmi račun i pobedi 2020, uz direktan prenos na prvom programu Radio televizije Srbije, a građani još imaju vremena za slanje koverata sa po najmanje 10 računa ili slipova.\nSve koverte koje su blagovremeno ubačene u poštanske sandučiće u skladu sa radnim vremenom poslovnica pošte širom Srbije, naći će >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << se danas u bazenu u studiju i biće u konkurenciji za vredne nagrade, saopštila je Vlada Srbije.\nSrećne dobitnike izvućiće teniserka Olga Danilović.\nRadio 021: Sutra prvo izvlačenje u nagradnoj igri "Uzmi račun i pobedi"\nKamatica.com: Sutra prvo izvlačenje u nagradnoj igri "Uzmi račun i pobedi"\nDanas: Nagradna igra „Uzmi račun i pobedi 2020“: Stiglo više od tri miliona koverata


Klasifikacija delatnosti - Sektor J - Informisanje i komunikacije\nObuhvata proizvodnju i distribuciju informacija i kulturnih sadržaja. Obezbeđuje sredstva za prenos ili distribuciju ovih proizvoda, kao i podataka ili komunikacija. Obuhvata delatnost informacione tehnologije i obrade podataka i pružanje ostalih informacionih usluga.\nGlavne komponente ovog sektora jesu izdavačka delatnost (oblast 58), uključujući izdavanje softvera, snimanje filmova i zvuka (oblast 59), emitovanje i proizvodnja radio i TV programa (oblast 60), telekomunikacione aktivnosti (oblast 61), informaciono-tehnološka delatnost (oblast 62) i druge informacione usluge (oblast 63).\nIzdavaštvo je objavljivanje publikacija radi njihovog širenja (distribucije većem broju korisnika).\nObuhvaćeni su svi mogući oblici izdavaštva (štampano izdavaštvo, u elektronskom ili audio obliku, na internetu, multimedijalni proizvodi kao što su priručnici na kompakt-diskovima (CD-ROM) i dr.).\nAktivnosti povezane s proizvodnjom i distribucijom TV programa obuhvataju del. 59-61, koje odražavaju različite faze ovog procesa. Pojedinačni elementi, kao što su filmovi, televizijske serije i dr., proizvedeni su na bazi aktivnosti navedenih u oblasti 59, dok se stvaranje kompletnog programa televizijskog kanala sastoji iz delova navedenih u oblasti 59 ili delova uključenih u oblast 60.\nU oblast 60 svrstano je i emitovanje programa od strane proizvođača. Distribucija kompletnog televizijskog programa od treće strane, bez ikakve izmene sadržaja, uključena je u oblast 61. Ova distribucija u oblasti 61 može biti urađena emitovanjem, satelitskim ili kablovskim sistemima.\nOblast 58 - Izdavačke delatnost\nOblast 59 - Kinematografska i televizijska produkcija, snimanje zvučnih zapisa i izdavanje muzičkih zapisa\nOblast 60 - Programske aktivnosti i emitovanje\nOblast 61 - Telekomunikacije\nOblast 62 - Računarsko programiranje, konsultantske i s tim povezane delatnosti\nOblast 63 - Informacione uslužne delatnosti\npočetak - svi sektori


KARAN: U TOKU IZRADA EVIDENCIJA PENZIONERA RADI POVLASTICA | SRNA\nKARAN: U TOKU IZRADA EVIDENCIJA PENZIONERA RADI POVLASTICA\nTESLIĆ, 7. JULA /SRNA/ - U Republici Srpskoj u toku je izrada posebnih evidencija penzionera kako bi im bile omogućene određene privilegije i povlastice, rekao je danas generalni sekretar Vlade Republike Srpske Siniša Karan.\nKaran je rekao da Vlada Srpske i Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje rade na izradi posebnih evidencija penzionera kako bi im preko kartica koje evidentiraju njihov status bile omogućene određene privilegije i povlastice u svakodnevnom životu.\nOn je podsjetio da su penzije u Republici Srpskoj u proteklih šest godina uvećane za 25 odsto, a da je odluka o desetom povećanju od dva odsto donesena na posljednoj sjednici Vlade Srpske.\n"Vlada Republike Srpske je uz penzionere i svojim aktima svih ovih godina čini napore da im život učini što lagodnijim, boljim i kvalitetnijim, ne samo sa finansijskog aspekta, koji je prioritet", rekao je Karan novinarima u Tesliću, gdje je prisustvovao tradicionalnom susretu penzionera sa područja Teslića, Kotor Varoša, Doboja, Prnjavora, Dervente i Petrova.\nOn je ukazao da je trezorska isplata penzija obezbijedila sigurnost i redovnost, te istakao značaj penzionera za izgradnju i razvoj Republike Srpske.\nPredsjednik Udruženja penzionera Republike Srpske Rade Rakulj očekuje da će ove godine uslijediti dodatno povećanje penzija, pored onog od dva odsto koje se odnosi na julsku penziju.\nPredsjednik Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske Mladen Milić rekao je da se može očekivati da bi u januaru moglo doći do najvećeg usklađivanja penzija do sada.\nOn kaže da Vlada Srpske, kao i druge institucije prate ekonomske pokazatelje, kao i da povećanje penzija uslijedi kad god se ukaže prilika i obezbjede dodatni izvori finansiranja bez posezanja za rezervama.\n"Ovih dana vidljivo je da polako i u realnom sektoru rastu plate, tako da je za očekivati da ćemo već u januaru imati možda do sada najveće usklađivanje penzija", rekao je Milić.\nOn ističe da će Vlada Srpske i dalje voditi računa o penzionerima, te da u prilog tome ide i pozitivni trend rasta doprinosa, koji na godišnjem nivou iznosi šest do sedam odsto, što obezbjeđuje neophodna sredstva za ovu populaciju.\nMilić navodi da je svjestan da penzioneri nisu zadovoljni visinom svojih primanja, podsjetivši da je penzija radno-stečeno pravo.\n"Nažalost, u penzijskom sistemu Republike Srpske samo nepunih osam odsto korisnika prava, odnosno penzionera imaju četrdeset godina i više radnog staža bez bilo kakvih uvećanja i njihova prosječna penzija je oko 500 KM, što predstavlja 62 do 63 odsto prosječne plate", rekao je Milić i dodao da ostali korisnici prava na penziju imaju daleko manji broj godina efektivnog rada.\nSusret oko 1.200 penzionera na platou Solila na planini Borja organizovala su udruženja penzionera Teslića i Kotor Varoša.


24/05/2017 | 21:48\nNarodna banka Srbije nedavno je otkrila prevaru u kojoj je oštećena za 175.500 evra, saznaje Blic. U NBS je potvrđeno da su zaista bili žrtva sajber-kriminala i da je u toku istraga.\nPrevara je nastala korišćenjem lažnog imejl naloga i falsifikovanih isprava. Centralna banka je ovaj slučaj prijavila tužilaštvu, a u hitnu istragu celog slučaja uključeni su i Ministarstvo unutrašnjih poslova, Uprava za sprečavanje pranja novca i Interpol.\nKako tvrdi sagovornik Blica upućen u slučaj, do prevare je došlo 26. aprila putem modifikovane elektronske adrese. Prevara je urađena na taj način što je putem modifikovane elektronske adrese 26. aprila NBS dobila nove instrukcije za plaćanje.\nNaime, umesto sa adrese koja se završava sa @opsecsecurity.com, NBS je stigao mejl u kome je izmenjeno jedno slovo. U njemu je navedeno da NBS obavi plaćanje hologramske folije preko računa u poljskoj Bank BGZ BNP Paribas SA, a na račun kompanije OpSec Security Limited, objašnjava naš izvor.\nPrema njegovim rečima, u ovaj slučaj uključen je i Interpol koji pokušava da zamrzne novčana sredstva koja je NBS uplatila na lažni račun, dok banka čini sve da ih vrati. Takođe, srpski istražni organi intenzivno rade na identifikaciji prevaranata koji su napali račun Narodne banke Srbije.\nNarodna banka je obavestila nadležne organe o tome da je određenim aktivnostima došlo do pokušaja da se izvršenjem krivičnih dela nanese materijalna šteta Zavodu za izradu novčanica i kovanog novca u Topčideru, koji posluje u sklopu centralne banke.\nPovod je plaćanje prema stranom dobavljaču, istakli su u NBS i dodali da “u ovom trenutku ne mogu da daju bliže informacije zbog neometanog vođenja istrage”.\nStručnjak za IT bezbednost Jovan Šikanja kaže za Blic da je ovo sajber-kriminal koji se ne razlikuje mnogo od običnog kriminala, u ovom slučaju – pljačke. Ovo je klasična fišing prevara u kojoj se u poznatoj imejl adresi promeni jedno slovo i tako zavara onaj kome je upućen nalog, ističe Šikanja.\nHologramsku foliju, zbog koje je došlo do ovog sajber-napada na NBS, naručuje Zavod za izradu novčanica i kovanog novca koji posluje u okviru centralne banke. Ova folija se koristi za stavljanje specifične hologramske zaštite na novčanice, lične karte, pasoše i slične dokumente.\nGaf Saše Jankovića tema dana u medijima (VIDEO)\nInflacija i dalje raste- u aprilu 9,6 % na godišnjem nivou


Vrhovni sud dozvolio djelimični uvid u Trumpove finansije\nAmerički Vrhovni sud zaključio je da tužilac iz Nujorka može da dobije finansijska dokumenta predsjednika Donalda Trumpa ali je spriječio - bar za sada - da Predstavnički dom Kongresa, u kome većinu imaju demokrate, dobije uvid u slična dokumenta.\nObje presude sa 7 glasova "za" i 2 "protiv" napisao je konzervativni predsjedavajući sudija Džon Roberts. Jedna presuda znači da sudski nalog, upućen Trumpovoj dugogodišnjoj računovodstvenoj firmi Mazars LLP da preda različita finansijska dokumenta velikoj poroti u Njujorku, u okviru krivične istrage koja vodi protiv predsjednika, može da se sprovede.\nMeđutim, sud je zaobišao veliku odluku o tome da li odbori Predstavničkog doma takođe mogu da na osnovu sudskih naloga dođu do Trumpovih finansijskih dokumenata, što je kratkoročna pobjeda za Trumpa. Spor će se sada nastaviti na nižim sudovima.\nU obje presude, Robertsu se pridružilo četvoro liberalnih sudija kao i dvojica konzervativnih sudija koje je Trump postavio u sudu - Bret Kavano i Nil Gorsuč.\nZa razliku od ranijih predsjednika, Trump je odbio da objavi svoje poreske prijave i druga dokumenta koja bi pružila detalje o njegovom bogatstvu i aktivnostima njegove porodične kompanije "Trumpova organizacija".\nSadržaj tih dokumenata je ostao misterija, i u periodu dok se predsjednik bori za drugi mandat na izborima 3. novembra. Današnja presuda predstavlja još jednu prekretnicu u Trumpovom burnom predsjedničkom mandatu.\nOdbori Predstavničkog doma izdali su naloge tražeći Trumpova finansijska dokumenta od firme Mazars LLP koja se godinama bavi njegovim računovodstvom, kao i dvije banke Deutche Bank i Capital One.\nU okviru krivične istrage koju vodi kancelarija okružnog tužioca sa Menhetna Sajrusa Vensa, koji je demokrata, sudski nalozi su upućeni firmi Mazars da preda velikoj poroti u Njujorku dokumenta, uključujući Trumpove prijave poreza iz prethodnih deset godina.\nVensova kancelarija pokrenula je istragu Trumpa i njegove orgnaizacije 2018, poslije otkrića da je "kupio šutnju" dvije žene koje su iznijele tvrdnje da su imale afere sa predsjednikom u prošlosti - porno glumicu Stormi Danijels i bivšu Plejbojevu manekenku Karen Mekdugal. Trump i njegovi saradnici su demantovali da je predsjednik bio u vezi sa tim ženama.\nU sporu oko naloga koje je tražio Predstavnički dom, Trump je iznio tvrdnju da Kongres nema validni razlog što traži njegova dokumenta, te da bi otkrivanje tih dokumenata kompromitovalo privatnost njegove porodice i omelo ga u sprovođenju dužnosti.\nŠto se tiče postupka koji se vodi u Njujorku, Trumpovi advokati su tvrdili da on, prema Ustavu, ima imunitet od svih krivičnih procedura dok je na položaju predsjednika. Takođe su se pozvali na smjernice Sekretarijata za pravosuđe da ne može da se podigne optužnica protiv aktuelnog predsjednika.\nNa pretresima pred nižim sudom, Trumpovi advokati su otišli tako daleko da su tvrdili da predstavnici agencija za sprovođenje zakona nemaju ovlašćenje da vode istragu protiv Trumpa, čak i da je predsjednik ubio nekoga na Petoj aveniji u Njujorku.\nOdbor Predstavničkog doma za nadzor vlade je u aprilu 2019. izdao obavezni nalog firmi Mazars tražeći dokumenta o porezima i druge finansijske informacije iz proteklih osam godina, poslije svedočenja Majkla Koena, Trumpovog bivšeg advokata. Koen je rekao da je Trump u finansijskim dokumentima između 2011. i 2013. godine "napuhao" vrijednost svoje imovine a u nekima umanjio određene iznose da bi smanjio plaćenje poreza na nekretnine.\nOdbor za finansije u Predstavničkom domu ispituje moguće pranje novca u transakcijama i poslovima na tržištu nekretnina u koje je bio uključen Trump. A u odvojenoj istrazi, Odbor za obavještajna pitanja Predstavničkog doma ispituje da li je zbog takvih transakcija Trump bio podložan uticaju stranih državljana ili vlada.


Džaferović primio akreditivno pismo ambasadora Države Izrael Gendlera | Sarajevo.ba\nWeather Sarajevo 18 ℃\nDžaferović primio akreditivno pismo ambasadora Države Izrael Gendlera\nSARAJEVO, 30. juna (FENA) - Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović primio je akreditivno pismo ambasadora Države Izrael za Bosnu i Hercegovinu, sa sjedištem u Tirani, Noahа Galа Gendlera.\nTokom razgovora, nakon svečane ceremonije predaje akreditivnog pisma, istaknuto je da su bilateralni odnosi između dvije zemlje dobri, ali da ih ne prati ekonomska saradnja koju je potrebno unaprijediti, saopćeno je iz Predsjedništva BiH.\nRazmijenjene su informacije i mišljenja o aktuelnoj političkoj situaciji u obje zemlje. Također, razgovarano je o mjerama preduzetim u Bosni i Hercegovini i Izraelu na zaustavljanju širenja pandemije virusa "COVID-19".\nNovoimenovani ambasador Noah Gal Gendler je naglasio da će raditi na unapređenju bilateralnih odnosa, posebno na ekonomskom planu i razvoju turizma između dvije države.\nPredsjedavajući Predsjedništva Šefik Džaferović zaželio je uspjeh u radu novoimenovanom ambasadoru Države Izrael za Bosnu i Hercegovinu.\nIzmjene i dopune odluka odnose se na kategorizaciju i redefinisanje mjera zaštite u skladu s trenutn...


SLOBODNA ZONA NE POSUSTAJE!21.06.2012.\nU velikoj sali Medija centra u Beogradu, 19. juna održana je konferencija za štampu na kojoj su predstavljeni rezultati projekta SLOBODNA ZONA JUNIOR.\nProjekt Slobodan zona Junior uspostavljen je sa namerom da se kroz vannastavne aktivnosti pruži srednjoškolcima prilika da na kreativan način izraze svoje stavove, a sa druge strane da se odgovori na potrebu za modernizаcijom nastave kroz pružanje podrške institucionalnom dizanju svesti o pitanjima ljudskih prava među mladima.\nU okviru projekta Slobodna zona junior realizovan je program Film kao dodatno nastavno sredstvo u osnovim školama i Regionalni kamp angažovanog dokumentarnog filma.\nProgram Film kao dodatno nastavno sredstvo u osnovim školama 2011/2012 obuhvata produkciju i publikovanje DVD kompilacije edukativnih angažovanih filmova i priručnika sa predloženim radionicama koje odgovaraju kurikulumu nastave građanskog vaspitanja u višim razredima osnovih škola, kao i organizaciju niza edukativnih seminara za nastavnike građanskog vaspitanja širom Srbije.\nFilmovi namenjeni nastavnicima građanskog vaspitanja i učenicima koji taj predmet pohađaju prilagođeni su trajanju školskog časa, uzrastu gledalaca i temama koje ovaj predmet obrađuje.\nUz svaki komplet filmova pripremili smo i priručnik za profesore koji bi trebalo da im olakša rad u učionici predlažući im dodatne teme za razgovore i moguće metoda rada.\nRezultat programa Film kao dodatno nastavno sredstvo u osnovim školama 2011/2012 je prvi priručnik za korišćenje filma u nastavi građanskog vaspitanja u osnovnim školama, 27 radionica za nastavnike kojima je prisustvovalo 667 prosvetnih radnika iz 426 osnovih škola iz 181 mesta širom Srbije.\nSvi koji su do sada na bilo koji način imali prilike da budu povezani sa entuzijastima iz SLOBODNE ZONE, mogu na pravi način da ocene koliko su značajni rezultati koje ekipa ovih sjajnih ljudi ostvaruje.\nAutorski tim akreditovanih programa, sa aspekta svog iskustva, bez ikakve ograde potvrđuje da se ne bi mogli porediti efekti realizacije programskih sadržaja sa i bez primene dokumentarnih filmova. Brojni učesnici seminara u svojim završnim evaluacijama nisu štedeli reči podrške kada je reč o opredeljenju realizatora programa za primenu tehnike gledanja filma, koja na najefikasniji način doprinosi razvoju kritičkog mišljenja - jednom od stalno prisutnih pojedinačnih ciljeva u procesu obuke zaposlenih u obrazovanju.\nUz želju da istraju u svojim naporima, autori smatraju da bi bilo poželjno da ovakve projekte (a posebno ovaj Slobodne zone jr.) dodatno i sistemski podrži Ministarstvo prosvete i nauke. Tek tada bi se mogao sagledati stvarni doprinos u podizanju kvaliteta obrazovno vaspitnog procesa u našim osnovnim i srednjim školama.


Rat u Ukrajini izazvao "zlatnu groznicu" za fosilnim gorivom\nRat u Ukrajini izazvao „zlatnu groznicu“ za fosilnim gorivom\nSvet svedoči „zlatnoj groznici“ za nove projekte fosilnih goriva, navodi izveštaj vodećih istraživača klimatskih promena.\nRastuće cene energenata podstaknute ruskom invazijom na Ukrajinu dovele su do novih investicija u naftu i gas.\nIzveštaj Climate Action Tracker (CAT) navodi da svet rizikuje da bude zaključan u „nepovratnom zagrevanju“.\nPostoji širok konsenzus da se emisija gasova proizvedenih od fosilnih goriva mora dramatično smanjiti do 2030. godine.\nTo se smatra jedinim putem koji će zadržati globalnu temperaturu na 1,5 stepeni i izbeći najštetnije posledice klimatskih promena.\n„Čini se da zaista postoji zlatna groznica za novu infrastrukturu fosilnih goriva“, rekao je za BBC News profesor Niklas Hohne sa NevClimate instituta. „Navodno pomaže u kratkoročnom snabdevanju energijom, ali nova infrastruktura kada bude izgrađena biće tu decenijama i definitivno ćemo propustiti klimatske ciljeve“.\nRat u Ukrajini ne sme biti izgovor\nIzveštaj je objavljen u trenutku kada se diplomate sastaju na konferenciji UN o klimatskim promenama u Bonu usred novih briga o energetskoj bezbednosti.\nAmerički izaslanik za klimatske promene Džon Keri upozorio je u intervjuu za BBC uoči konferencije da se rat u Ukrajini ne sme koristiti kao izgovor za produženje globalnog oslanjanja na ugalj. On je kritikovao brojne velike zemlje jer nisu ispunile obećanja koja su dala na samitu o klimi COP26 2021.\nOd početka rata u Ukrajini većina zapadnih zemalja je nastojala da smanji ili potpuno prestane da kupuje ruska fosilna goriva.\nMnogi su najavili ambicioznije ciljeve za prelazak na obnovljive izvore energije kao što su vetar i solarna energija, istovremeno tražeći neruske izvore gasa i nafte.\nClimate Action Tracker (CAT) kaže da su nova postrojenja za tečni prirodni gas (LNG) sada predložena u Nemačkoj, Italiji, Grčkoj, Holandiji i Kanadi. SAD, Katar, Egipat i Alžir su potpisali ugovore o izvozu LNG-a u različite delove EU, dok se gasni projekti oživljavaju u zapadnoj Africi.\n„Ako se svi ovi planovi ostvare, oni će ili završiti kao ogromna nasukana imovina ili će zaključati svet u nepovratno zagrevanje“, kaže se u izveštaju CAT-a.\nNaučnici UN-a su identifikovali određene događaje poput topljenja velikih ledenih pokrivača ili permafrosta, koji bi mogli da deluju kao „prelomne tačke“ koje izazivaju dalje ubrzane klimatske promene.\nPlanovi EU da se udalji od korišćenja ruskih fosilnih goriva i pređe na obnovljive izvore su kritikovani zbog toga što nastavlja da finansira infrastrukturu fosilnih goriva.\nU okviru onoga što se zove „REpowerEU“ do 12 milijardi evra je namenjeno za gasovode i objekte za uvoz tečnog prirodnog gasa (LNG), što je, kako Evropska komisija kaže, kratkoročni potez za obezbeđivanje snabdevanja energijom uz izgradnju obnovljivih kapaciteta.\nNaftna industrija je decenijama čuvala prljavu tajnu Plan EU za okončanje oslanjanja na ruski gas ubrzava zelenu tranziciju Istorijska presuda francuskog suda: Država mora da ispuni obećane ciljeve Analiza: Koje su šanse za prekoračenje granice zagrevanja od 1,5C?


Huawei bi mogao predstaviti pametni sat u Mate liniji | Balkan Android\nHome Ostalo Gadgeti Huawei bi mogao predstaviti pametni sat u Mate liniji\nHuawei je podneo zahtev za zaštitu naziva za “Mate Watch“, ranije tokom ovog meseca u Kini. Kompanija u svojoj ponudi već ima uspešnu liniju pametnih satova, pod nazivom Watch GT, u okviru koje je najsvežiji model GT 2e koji je predstavljen pre nekoliko nedelja.\nOčekuje se da prijava zaštite novog naziva ukazuje na odvojenu familiju pametnih satova, u okviru Mate linije, koja će se slagati sa Mate telefonima. S druge strane, postoji mogućnost da je u pitanju i rebrendiranje. Na ovaj način bi Mate Watch pokrivao zaseban segment, dok bi za više pristupačni segment tržišta bio zadužen Honor sa svojom MagicWatch serijom.\nZa sada još uvek nema nikakvih konkretnih informacija, ali podnošenje trejdmark zahteva u ovom trenutklu ukazuje na mogućnost da bi Mate Watch mogao biti spreman za objavu uz narednu Mate 40 liniju telefona, kasnije tokom godine.


NACRT ODLUKE O MINIMALNIM STANDARDIMA UPRAVLJANJA INFORMACIONIM SISTEMOM FINANSIJSKE INSTITUCIJE - TEKST PROPISA\nNACRT ODLUKE O MINIMALNIM STANDARDIMA UPRAVLJANJA INFORMACIONIM SISTEMOM FINANSIJSKE INSTITUCIJE\n1. Ovom odlukom utvrđuju se minimalni standardi i uslovi stabilnog i sigurnog poslovanja koji se odnose na upravljanje informacionim sistemima u bankama, društvima za osiguranje, davaocima finansijskog lizinga, društvima za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima, platnim institucijama, institucijama elektronskog novca i javnom poštanskom operatoru u delu njegovog poslovanja koji se odnosi na pružanje platnih usluga i/ili izdavanje elektronskog novca (u daljem tekstu: finansijska institucija).\nOvom odlukom uređuju se i minimalni standardi za upravljanje kontinuitetom poslovanja i oporavak aktivnosti u slučaju katastrofa u finansijskoj instituciji.\nOva odluka primenjuje se na sve finansijske institucije, osim ako pojedinim njenim odredbama nije drukčije utvrđeno.\n1) informacioni sistem je sveobuhvatni skup tehnološkeinfrastrukture (hardverske i softverske komponente), organizacije, ljudi i postupaka za prikupljanje, smeštanje, obradu, čuvanje, prenos, prikazivanje i korišćenje podataka i informacija;\n2) resursi informacionog sistema obuhvataju softverskekomponente, hardverske komponente i informaciona dobra;\n3) softverske komponente obuhvataju sve tipove sistemskog iaplikativnog softvera, softverske razvojne alate, kao i ostali softver;\n4) hardverske komponente obuhvataju računarsku opremu,komunikacionu opremu, medije za čuvanje podataka, kao i ostalu tehničku opremu koja služi kao podrška funkcionisanju informacionog sistema;\n5) informaciona dobra obuhvataju podatke u datotekama ibazama podataka, programski kôd, konfiguraciju hardverskih komponenata, tehničku i korisničku dokumentaciju, unutrašnje opšte akte, procedure i sl.;\n6) korisnici informacionog sistema su sva lica koja suovlašćena da koriste informacioni sistem (zaposleni u finansijskoj instituciji, zaposleni u drugim licima koji pristupaju informacionom sistemu finansijske institucije, klijenti finansijske institucije koji informacionom sistemu finansijske institucije pristupaju preko elektronskih interaktivnih komunikacionih kanala i dr.);\n7) rizik informacionog sistema je mogućnost nastankanegativnih efekata na finansijski rezultat i kapital, ostvarivanje poslovnih ciljeva, poslovanje u skladu s propisima i reputaciju finansijske institucije usled neadekvatnog upravljanja informacionim sistemom ili druge slabosti u tom sistemu koja negativno utiče na njegovu funkcionalnost ili bezbednost, odnosno ugrožava kontinuitet poslovanja finansijske institucije;\n8) kontrole su politike,procedure,prakse,tehnologije iorganizacione strukture koje se odnose na informacioni sistem, utvrđene da bi se obezbedilo razumno uverenje da će poslovni ciljevi finansijske institucije biti ostvareni i da će neželjeni događaji biti sprečeni ili otkriveni, a mogu se razlikovati prema načinu primene (upravljačke, tehničke i fizičke) i nameni (preventivne, detektivne i korektivne);\n9) upravljačke kontrole obuhvataju donošenje i primenupolitika, standarda, planova, procedura i drugih unutrašnjih akata, kao i uspostavljanje odgovarajuće organizacione strukture, a radi postizanja i održavanja adekvatnog nivoa funkcionalnosti i bezbednosti informacionog sistema;\n10) tehničke kontrole su kontrole primenjene u hardverskim isoftverskim komponentama informacionog sistema;\n11) fizičke kontrole su kontrole kojima se resursiinformacionog sistema štite od neovlašćenog fizičkog pristupa, krađe, fizičkog oštećenja ili uništenja;\n12) preventivne kontrole su kontrole namenjene sprečavanjunastanka problema i incidenata;\n13) detektivne kontrole su kontrole namenjene otkrivanju iprepoznavanju problema i incidenata i ukazivanju na nastale probleme i incidente;\n14) korektivne kontrole su kontrole namenjene ograničavanju iotklanjanju problema i posledica incidenata;\n15) incident je svaki neplanirani i neželjeni događaj koji moženarušiti bezbednost ili funkcionalnost informacionog sistema;\n16) bezbednost informacionog sistema podrazumeva očuvanjepoverljivosti, integriteta, raspoloživosti, autentičnosti, dokazivosti, neporecivosti i pouzdanosti u informacionom sistemu;\n17) poverljivost označava da podaci i informacije nisuotkriveni ili dostupni neovlašćenim licima;\n18) integritet označava da su podaci,informacije i procesizaštićeni od neovlašćenog ili nepredviđenog menjanja, odnosno da eventualne takve promene ne ostaju neopažene;\n19) raspoloživost označava da su podaci,informacije iprocesi dostupni i upotrebljivi na zahtev ovlašćenog lica;\n20) autentičnost označava da je identitet lica zaista onaj zakoji se tvrdi da jeste;\n21) dokazivost označava da svaka aktivnost u informacionomsistemu može biti jednoznačno praćena do njenog izvora;\n22) neporecivost označava nemogućnost poricanja aktivnostiizvršene u informacionom sistemu ili prijema informacije;\n23) pouzdanost označava da informacioni sistem dosledno iočekivano vrši predviđene funkcije i pruža tačne informacije;\n24) autorizacija je proces dodele prava pristupa korisnicimainformacionog sistema;\n25) identifikacija je proces predstavljanja korisnikainformacionog sistema prilikom prijave i u toku izvođenja aktivnosti u tom sistemu;\n26) autentifikacija je proces provere i potvrde korisničkogidentiteta korišćenjem jednog od sledećih elemenata ili njihove kombinacije:\n– nešto što samo korisnik zna (npr. lozinka, lični identifikacioni broj i sl.),\n– nešto što samo korisnik poseduje (npr. magnetna kartica, čip kartica, token, kriptografski ključ i sl.),\n– nešto što samo korisnik jeste (biometrijske karakteristike kao što su otisak prsta, očna dužica, glas, rukopis i sl.);\n27) povlašćeni pristup informacionom sistemu je pristupresursima informacionog sistema koji ovlašćenim korisnicima (administratori sistemskog softvera, administratori mreže, administratori baza podataka i sl.) omogućava zaobilaženje tehničkih kontrola;\n28) udaljeni pristup informacionom sistemu je pristupresursima informacionog sistema sa udaljene lokacije posredstvom telekomunikacione infrastrukture nad kojom finansijska institucija nema potpunu kontrolu;\n29) operativni i sistemski zapisi označavaju hronološkezapise o događajima i aktivnostima na resursima informacionog sistema (zapisi operativnih sistema, aplikativnog softvera, baza podataka, mrežnih uređaja i sl.);\n30) maliciozni programski kôd je bilo koji oblik programskogkôda stvoren s namerom da se neovlašćeno ostvari pristup resursima informacionog sistema, prikupe informacije, izazove neočekivano ponašanje ili prekid u funkcionisanju ovog sistema, odnosno da se na drugi način potencijalno naruši poverljivost, integritet ili raspoloživost tih resursa (npr. računarski virusi, crvi, trojanski konji i dr.);\n31) kritični/ključni poslovni procesi su poslovni procesi ilifunkcije čije neadekvatno funkcionisanje može značajnije ugroziti poslovanje finansijske institucije;\n32) najduži prihvatljiv prekid (MAO – Maximum Acceptable Outage)označava najduži prihvatljiv period neraspoloživostiposlovnog procesa, odnosno kritično vreme za oporavak tog procesa;\n33) ciljni nivo aktivnosti (SDO – Service Delivery Objective)označava odgovarajući nivo oporavka poslovnog procesa koji treba da bude postignut tokom ciljnog vremena oporavka;\n34) ciljno vreme oporavka (RTO – Recovery Time Objective)označava period, odnosno faze u tom periodu tokom kojih treba da bude postignut odgovarajući nivo oporavka poslovnog procesa;\n35) ciljna tačka oporavka (RPO – Recovery Point Objective)označava najduži prihvatljiv period od poslednje rezervne kopije podataka do nastupanja neraspoloživosti poslovnog procesa, odnosno najduži prihvatljiv period za koji podaci mogu biti izgubljeni;\n36) rezervna kopija podataka predstavlja kopiju najmanje onihizvornih podataka (softverske komponente i informaciona dobra) koji su potrebni za oporavak, odnosno za ponovno uspostavljanje poslovnih procesa;\n37) elektronske usluge su usluge koje klijenti banke,platneinstitucije, institucije elektronskog novca i javnog poštanskog operatora koriste sa udaljene lokacije preko interneta, a koje obuhvataju aktivnosti pristupanje platnom i drugom računu, iniciranje platne transakcije i druge aktivnosti kojima se pristupa podacima u vezi sa uslugama ovih finansijskih institucija koji bi mogli biti predmet prevarnih radnji ili drugih zloupotreba.\nII. OKVIR ZA UPRAVLJANJE INFORMACIONIM SISTEMOM\n3. Finansijska institucija je dužna da, u skladu s prirodom, obimom i složenošću poslovanja, uspostavi adekvatan informacioni sistem, koji ispunjava najmanje sledeće uslove:\n1) poseduje funkcionalnosti, kapacitete i performanse koji omogućavaju pružanje odgovarajuće podrške poslovnim procesima;\n2) obezbeđuje blagovremene, tačne i potpune informacije značajne za donošenje poslovnih odluka, efikasno obavljanje poslovnih aktivnosti i upravljanje rizicima, odnosno za sigurno i stabilno poslovanje finansijske institucije;\n3) projektovan je sa odgovarajućim kontrolama za validaciju podataka na ulazu, u toku procesa obrade, kao i na izlazu iz tog sistema, radi sprečavanja netačnosti i nekonzistentnosti u podacima i informacijama.\nFinansijska institucija je dužna da obezbedi da svi poslovno značajni sistemi za obradu podataka, kao i sistem izveštavanja, budu integralni deo informacionog sistema.\n4. Finansijska institucija je dužna da, u skladu s prirodom, obimom i složenošću poslovanja, kao i složenošću informacionog sistema, uspostavi, nadzire, redovno revidira i unapređuje proces upravljanja ovim sistemom radi smanjenja izloženosti rizicima i očuvanja bezbednosti i funkcionalnosti tog sistema, kao i da unutrašnjim opštim aktom, u skladu sa zakonom, utvrdi ovlašćenja i odgovornosti svojih organa upravljanja i nadzora koji se odnose na ove poslove.\n5. Finansijska institucija je dužna da, u skladu sa strategijom poslovanja, kao i s prirodom, obimom i složenošću poslovanja, donese strategiju razvoja informacionog sistema.\nFinansijska institucija je dužna da, po potrebi, menja strategiju razvoja informacionog sistema, i to naročito ako to zahtevaju odgovarajuće izmene i/ili dopune strategije poslovanja.\n6. Finansijska institucija je dužna da, radi adekvatnog upravljanja informacionim sistemom, obezbedi odgovarajuću organizacionu strukturu, s jasno utvrđenom podelom poslova i dužnosti zaposlenih, odnosno sa utvrđenim unutrašnjim kontrolama kojima se sprečava sukob interesa.\n7. Finansijska institucija je dužna da obezbedi primenu svih unutrašnjih opštih akata i procedura u vezi sa informacionim sistemom, kao i da obezbedi da svi korisnici ovog sistema budu upoznati sa sadržajem tih akata i procedura, u skladu s njihovim ovlašćenjima, odgovornostima i potrebama.\n8. Finansijska institucija je dužna da usvoji i dokumentuje odgovarajuću metodologiju kojom će se utvrditi kriterijumi, način i postupci upravljanja projektima u vezi sa informacionim sistemom.\n9. Finansijska institucija je dužna da utvrdi kriterijume, način i postupke izveštavanja svog nadležnog organa o relevantnim činjenicama u vezi s funkcionalnošću i bezbednošću informacionog sistema.\nIII. UPRAVLJANJE RIZIKOM INFORMACIONOG SISTEMA\n10.Odredbe propisa kojima se uređuju opšti uslovi i način upravljanja rizicima u poslovanju finansijskih institucija primenjuju se i na upravljanje rizikom informacionog sistema, osim ako ovom odlukom nije drukčije uređeno.\n11. Finansijska institucija je dužna da, u okviru sveobuhvatnog sistema upravljanja rizicima, uspostavi proces upravljanja rizikom informacionog sistema koji obuhvata identifikovanje i merenje, odnosno procenu tog rizika, kao i njegovo ublažavanje, praćenje i kontrolu.\n12. Finansijska institucija je dužna da rizikom informacionog sistema upravlja tako da omogući nesmetano upravljanje bezbednošću ovog sistema i upravljanje kontinuitetom poslovanja finansijske institucije.\nUpravljanje rizikom informacionog sistema mora da obuhvati celokupan informacioni sistem finansijske institucije i da bude integrisano u sve faze razvoja tog sistema.\n13. Finansijska institucija je dužna da adekvatno upravlja rizicima koji proizlaze iz ugovornih odnosa s pravnim i fizičkim licima čije se aktivnosti odnose na njen informacioni sistem.\nFinansijska institucija je dužna da kontinuirano nadzire način i kvalitet ugovorenih aktivnosti iz stava 1. ove tačke.\nIV. UNUTRAŠNJA REVIZIJA INFORMACIONOG SISTEMA\n14. Finansijska institucija je dužna da, u skladu s prirodom, obimom i složenošću poslovanja, kao i složenošću informacionog sistema, metodologijom rada unutrašnje revizije obuhvati kriterijume, način i postupke unutrašnje revizije tog sistema zasnovane na rezultatima procene rizika.\n15. Unutrašnja revizija informacionog sistema finansijske institucije obavlja se u skladu s propisima kojima se uređuje poslovanje finansijskih institucija.\nV. BEZBEDNOST INFORMACIONOG SISTEMA\n16. Finansijska institucija je dužna da, u skladu sa složenošću informacionog sistema, donese unutrašnji opšti akt kojim će se uspostaviti okvir za upravljanje bezbednošću tog sistema (u daljem tekstu: politika bezbednosti informacionog sistema).\nPolitikom bezbednosti informacionog sistema naročito se uređuju principi, način i procedure postizanja i održavanja adekvatnog nivoa bezbednosti ovog sistema, kao i ovlašćenja i odgovornosti u vezi sa ovom bezbednošću i resursima tog sistema.\nFinansijska institucija je dužna da politiku bezbednosti informacionog sistema usklađuje s promenama u okruženju i u samom informacionom sistemu.\n17. Finansijska institucija je dužna da proces upravljanja bezbednošću informacionog sistema uspostavi kao kontinuirani proces identifikovanja potreba za ovom bezbednošću i postizanja i održavanja adekvatnog nivoa te bezbednosti.\nFinansijska institucija je dužna da identifikuje i prati potrebe za bezbednošću informacionog sistema, i to najmanje na osnovu rezultata procene rizika tog sistema i obaveza koje proizlaze iz propisa, unutrašnjih opštih akata, ugovornih odnosa i sl.\n18. Finansijska institucija je dužna da, radi postizanja i održavanja adekvatnog nivoa bezbednosti informacionog sistema, uspostavi odgovarajuće kontrole.\n19. Finansijska institucija je dužna da unutrašnjim aktima utvrdi bliže kriterijume, način i postupke za klasifikaciju informacionih dobara prema stepenu osetljivosti i kritičnosti – s obzirom na moguće posledice narušavanja njihove poverljivosti, integriteta i raspoloživosti, da dosledno primenjuje tu klasifikaciju, kao i da u skladu s tim obezbedi adekvatan nivo zaštite ovih dobara.\nFinansijska institucija je dužna da imenuje lice, odnosno lica zaposlena u toj instituciji koja će biti odgovorna za upravljanje informacionim dobrima, te za klasifikaciju i zaštitu ovih dobara.\n20. Finansijska institucija je dužna da sprovodi odgovarajuću kontrolu pristupa resursima informacionog sistema, kao i da s tim u vezi uspostavi adekvatan sistem upravljanja korisničkim pravima pristupa.\nSistemom upravljanja korisničkim pravima pristupa naročito se obuhvataju procesi evidentiranja korisnika informacionog sistema, autorizacije, identifikacije i autentifikacije, kao i nadzor nad korisničkim pravima pristupa.\nFinansijska institucija je dužna da obezbedi da se autorizacija korisnika informacionog sistema zasniva na principu dodele najmanjih mogućih prava pristupa resursima tog sistema koja omogućuju efikasno obavljanje poslova.\nFinansijska institucija je dužna da periodično i po potrebi, a najmanje jednom godišnje, revidira korisnička prava pristupa.\nPri upravljanju korisničkim pravima pristupa, finansijska institucija je dužna da posebno uredi povlašćeni i udaljeni pristup informacionom sistemu.\n21. Finansijska institucija je dužna da, na osnovu rezultata procene rizika informacionog sistema, uspostavi adekvatan sistem nadgledanja tog sistema i generisanja operativnih i sistemskih zapisa.\nFinansijska institucija je dužna da obezbedi odgovarajuću zaštitu zapisa iz stava 1. ove tačke, kao i da utvrdi vreme čuvanja, te učestalost, opseg i način praćenja tih zapisa.\nZapisi iz stava 1. ove tačke moraju sadržati dovoljnu količinu informacija radi identifikovanja problema, rekonstruisanja događaja i otkrivanja neovlašćenih pristupa i aktivnosti na resursima informacionog sistema, kao i radi utvrđivanja odgovornosti s tim u vezi.\n22. Finansijska institucija je dužna da, primenom odgovarajućih kontrola, resurse informacionog sistema i druge sisteme koji su podrška funkcionisanju informacionog sistema zaštiti od neovlašćenog fizičkog pristupa, od krađe, kao i od fizičkog oštećenja ili uništenja izazvanog ljudskim ili prirodnim faktorom.\nFinansijska institucija je naročito dužna da obezbedi zaštitu integriteta podataka o platnim transakcijama pri njihovoj obradi, čuvanju i preduzimanju svih drugih radnji u vezi s tim podacima.\n23. Finansijska institucija je dužna da, primenom odgovarajućih kontrola, resurse informacionog sistema zaštiti od malicioznog programskog kôda.\nVI. UPRAVLJANJE KONTINUITETOM POSLOVANJA I OPORAVAK AKTIVNOSTI U SLUČAJU KATASTROFA\n24. Finansijska institucija je dužna da, radi obezbeđivanja nesmetanog i kontinuiranog funkcionisanja svih svojih značajnih sistema i procesa, kao i ograničavanja gubitaka u vanrednim situacijama, uspostavi proces upravljanja kontinuitetom poslovanja.\n25. Finansijska institucija je dužna da obezbedi da upravljanje kontinuitetom poslovanja bude zasnovano na analizi uticaja na poslovanje i na proceni rizika, koje naročito obuhvataju:\n1) utvrđivanje resursa i sistema potrebnih za odvijanje pojedinačnih poslovnih procesa, kao i njihove međuzavisnosti i povezanosti;\n2) procenu rizika u vezi s pojedinačnim poslovnim procesima, uključujući i verovatnoću nastanka neželjenih događaja i njihov potencijalni uticaj na kontinuitet poslovanja, finansijsko stanje i reputaciju finansijske institucije;\n3) utvrđivanje prihvatljivih nivoa rizika i tehnika za ublažavanje identifikovanih rizika;\n4) utvrđivanje najdužeg prihvatljivog prekida (MAO) pojedinačnih poslovnih procesa;\n5) utvrđivanje kritičnih/ključnih poslovnih procesa i aktivnosti.\nFinansijska institucija je dužna da, u skladu sa sprovedenim aktivnostima iz stava 1. ove tačke, usvoji strategiju oporavka koju će primeniti u slučaju prekida poslovanja, a koja naročito sadrži:\n1) prioritete oporavka poslovnih procesa, kao i resursa i sistema potrebnih za njihovo odvijanje;\n2) ciljne nivoe aktivnosti (SDO);\n3) ciljna vremena oporavka (RTO);\n4) ciljne tačke oporavka (RPO).\n26. Upravni odbor banke i davaoca finansijskog lizinga, odnosno nadležni organ društva za osiguranje, društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom, platne institucije, institucije elektronskog novca i javnog poštanskog operatora dužan je da, na osnovu aktivnosti sprovedenih u skladu s tačkom 25. ove odluke, donese plan kontinuiteta poslovanja (Business Continuity Plan), kao i plan oporavka aktivnosti u slučaju katastrofa (Disaster Recovery Plan) kojim se prevashodno uređuje stvaranje uslova za oporavak i raspoloživost resursa informacionog sistema potrebnih za odvijanje kritičnih/ključnih poslovnih procesa.\nPlan kontinuiteta poslovanja naročito sadrži:\n1) opis procedura u slučaju prekida poslovanja;\n2) ažuran spisak svih resursa neophodnih za ponovno uspostavljanje kontinuiteta poslovanja;\n3) podatke o timovima koji će biti odgovorni za ponovno uspostavljanje poslovanja u slučaju nastanka nepredviđenih događaja i o imenovanim članovima tih timova, uključujući i njihove jasno utvrđene dužnosti i odgovornosti, kao i plan unutrašnjih i spoljnih linija komunikacije;\n4) rezervnu lokaciju – u slučaju prekida poslovanja i nemogućnosti ponovnog uspostavljanja poslovnih procesa na primarnoj lokaciji.\nPlan oporavka aktivnosti u slučaju katastrofa naročito sadrži:\n1) procedure za oporavak informacionog sistema kad nastupe katastrofalni događaji;\n2) prioritete oporavka resursa informacionog sistema;\n3) podatke o timovima koji će biti odgovorni za oporavak informacionog sistema i o imenovanim članovima tih timova, uključujući i njihove jasno utvrđene dužnosti i odgovornosti;\n4) rezervnu lokaciju za oporavak informacionog sistema, odnosno lokaciju rezervnog računarskog centra.\nFinansijska institucija je dužna da, radi efikasnog sprovođenja planova iz stava 1. ove tačke, obezbedi da svi zaposleni budu upoznati sa svojim ulogama i odgovornostima u slučaju nastupanja vanrednih situacija.\nFinansijska institucija je dužna da preduzima sve neophodne aktivnosti radi usklađivanja planova iz stava 1. ove tačke s poslovnim promenama, uključujući i promene u proizvodima, aktivnostima, procesima i sistemima, s promenama u okruženju, kao i s poslovnom politikom i strategijom poslovanja.\nFinansijska institucija je dužna da, periodično i posle nastanka značajnih promena, a najmanje jednom godišnje, testira planove iz stava 1. ove tačke, kao i da dokumentuje rezultate tih testiranja i obezbedi njihovo uključivanje u izveštavanje nadležnog organa finansijske institucije.\nZa sprovođenje planova iz stava 1. ove tačke, kao i odredaba st. od 4. do 6. te tačke, odgovoran je izvršni odbor banke i davaoca finansijskog lizinga, odnosno nadležni organ društva za osiguranje, društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom, platne institucije, institucije elektronskog novca i javnog poštanskog operatora koji, u skladu sa zakonom, vodi poslove društva.\n27. Finansijska institucija je dužna da, pri upravljanju kontinuitetom poslovanja, uzme u obzir i aktivnosti poverene trećim licima i zavisnost od usluga tih lica.\n28. Finansijska institucija je dužna da, u slučaju nastanka okolnosti koje zahtevaju primenu plana kontinuiteta poslovanja i plana oporavka aktivnosti u slučaju katastrofa, obavesti o tome Narodnu banku Srbije, i to najkasnije narednog dana od dana nastanka tih okolnosti. Narodna banka Srbije može zahtevati dodatnu dokumentaciju u vezi s relevantnim činjenicama o ovim okolnostima i odrediti rok za dostavljanje te dokumentacije.\n29. Finansijska institucija je dužna da uspostavi proces upravljanja incidentima koji će omogućiti blagovremen i efikasan odgovor u slučaju narušavanja bezbednosti ili funkcionalnosti resursa informacionog sistema.\nU slučaju težeg incidenta koji bi mogao ozbiljnije ugroziti ili narušiti njeno poslovanje – finansijska institucija je dužna da Narodnu banku Srbije obavesti o ovom incidentu i njegovim posledicama, kao i o aktivnostima preduzetim radi njihovog ublažavanja, i to najkasnije narednog dana od nastanka tog incidenta.\n30. Finansijska institucija je dužna da uspostavi proces upravljanja rezervnim kopijama podataka, te da u tu svrhu utvrdi detaljne procedure i odgovornosti.\nUpravljanje rezervnim kopijama podataka mora da obuhvati postupke izrade, čuvanja i testiranja ovih kopija, kao i oporavka podataka i softverskih komponenata, kako bi se omogućilo ponovno uspostavljanje poslovnih procesa u okviru ciljnog vremena oporavka.\nFinansijska institucija je dužna da obezbedi da su rezervne kopije podataka ažurne i adekvatno zaštićene, a postupci oporavka testirani i uspešni.\nNajmanje jedna ažurna i kompletna rezervna kopija podataka mora biti adekvatno uskladištena na odgovarajućoj udaljenosti od primarne lokacije – na osnovu rezultata procene rizika informacionog sistema i uz uzimanje u obzir potrebe za izbegavanjem uticaja istih rizika na obe lokacije.\n31. Finansijska institucija je dužna da, na osnovu aktivnosti sprovedenih u skladu s tačkom 25. ove odluke, obezbedi raspoloživost rezervnog računarskog centra i njegovu adekvatnu opremljenost, funkcionalnost i nivo bezbednosti, kao i njegovu odgovarajuću udaljenost od primarnog računarskog centra, uz uzimanje u obzir potrebe za izbegavanjem uticaja istih rizika na obe lokacije.\nVII. RAZVOJ I ODRŽAVANJE INFORMACIONOG SISTEMA\n32. Finansijska institucija je dužna da uspostavi proces razvoja informacionog sistema u skladu s relevantnim promenama unutar finansijske institucije i u okruženju, kako bi se obezbedila kontinuirana adekvatnost tog sistema.\n33. Finansijska institucija proces razvoja informacionog sistema sprovodi u skladu sa usvojenom strategijom razvoja informacionog sistema i metodologijom upravljanja projektima, uz uzimanje u obzir funkcionalnih zahteva i potreba za bezbednošću.\nFinansijska institucija je dužna da, tokom razvoja informacionog sistema unutar finansijske institucije, uspostavi i dokumentuje proces tog razvoja, koji obuhvata analizu i projektovanje, programiranje, testiranje i uvođenje u produkciju.\nFinansijska institucija je dužna da na odgovarajući način razdvoji razvojno, testno i produkciono okruženje.\n34. Finansijska institucija je dužna da uspostavi proces upravljanja hardverskim i softverskim komponentama u svim fazama njihovog životnog ciklusa – od nabavke ili razvoja do povlačenja iz upotrebe.\nFinansijska institucija je dužna da obezbedi da upravljanje hardverskim i softverskim komponentama obuhvati, između ostalog, održavanje detaljne i ažurne evidencije ovih komponenata, imenovanje lica zaposlenog, odnosno zaposlenih u finansijskoj instituciji odgovornih za upravljanje i zaštitu tih komponenata, kao i utvrđivanje pravila njihovog prihvatljivog korišćenja i bezbednog odlaganja pri povlačenju iz upotrebe.\n35. Finansijska institucija je dužna da obezbedi adekvatno održavanje hardverskih i softverskih komponenata informacionog sistema prema preporukama proizvođača i da čuva zapise o tom održavanju, kao i da se stara o tome da se pritom ne ugrozi bezbednost ili funkcionalnost ovog sistema.\n36. Finansijska institucija je dužna da uspostavi proces upravljanja promenama hardverskih i softverskih komponenata informacionog sistema kako bi se izbeglo da one dovedu do neočekivanog i neželjenog ponašanja ovog sistema, odnosno naruše njegovu bezbednost ili funkcionalnost.\nUpravljanje promenama softverskih komponenata informacionog sistema obuhvata naročito sledeće postupke:\n1) utvrđivanje početnih verzija ovih komponenata;\n2) iniciranje, analizu i odobravanje zahteva za promenom;\n3) hronološko dokumentovanje svih promena ovih komponenata i arhitekture baza podataka, zajedno s vremenom nastanka promene;\n4) informisanje korisnika informacionog sistema o detaljima izvršenih promena.\nFinansijska institucija je dužna da obezbedi da sve promene hardverskih i softverskih komponenata, uključujući i nove komponente i sisteme, budu testirane i odobrene pre puštanja u produkcijski rad, kao i da utvrdi plan vraćanja na prethodno stanje.\nFinansijska institucija je dužna da unutrašnjim opštim aktom uredi proces upravljanja hitnim promenama hardverskih i softverskih komponenata informacionog sistema.\n37. Finansijska institucija koja planira migraciju podataka na novi sistem glavnih poslovnih aplikacija (core business application) dužna je da o tome obavesti Narodnu banku Srbije najkasnije 30 dana pre početka testiranja planiranog u vezi s tom migracijom.\nObaveštenje iz stava 1. ove tačke naročito sadrži:\n1) detaljne opise sistema između kojih se podaci prenose;\n2) plan, dinamiku i opis aktivnosti u vezi s migracijom podataka, uključujući i metodologiju testiranja;\n3) rezultate procene rizika i opis kontrola koje će se primeniti tokom migracije podataka s ciljem očuvanja poverljivosti, integriteta i raspoloživosti podataka;\n4) plan vraćanja na stanje pre migracije podataka.\nIzuzetno od stava 1. ove tačke, finansijska institucija koja planira migraciju podataka zbog statusne promene za koju je dužna da pribavi prethodnu saglasnost, odnosno dozvolu Narodne banke Srbije dužna je da, istovremeno sa zahtevom za davanje ove saglasnosti, odnosno dozvole, Narodnoj banci Srbije dostavi i obaveštenje s podacima iz stava 2. te tačke.\n38. Finansijska institucija je dužna da obezbedi izradu, čuvanje i redovno održavanje dokumentacije koja se odnosi na informacioni sistem, kako bi ta dokumentacija u svakom trenutku bila tačna, potpuna i ažurna.\nFinansijska institucija je dužna da svim korisnicima informacionog sistema obezbedi pristup odgovarajućim dokumentima u skladu s potrebama posla.\n39. Finansijska institucija je dužna da obezbedi adekvatno, kontinuirano stručno osposobljavanje i obučavanje zaposlenih za korišćenje informacionog sistema i očuvanje njegove bezbednosti i funkcionalnosti.\nVIII. POVERAVANJE AKTIVNOSTI U VEZI SA INFORMACIONIM SISTEMOM TREĆIM LICIMA\n40. Poveravanje aktivnosti u vezi sa informacionim sistemom finansijske institucije trećim licima (u daljem tekstu: poveravanje aktivnosti) obavlja se u skladu s propisima kojima se uređuje poslovanje finansijskih institucija, osim ako ovom odlukom nije drukčije propisano.\nAktivnostima iz stava 1. ove tačke smatraju se sve aktivnosti koje obuhvataju obradu, čuvanje i/ili pristup podacima kojima raspolaže finansijska institucija a odnose se na njeno poslovanje, kao i aktivnosti razvoja i/ili održavanja glavnih poslovnih aplikacija.\nPoveravanje aktivnosti uključuje i poveravanje aktivnosti licima povezanim s finansijskom institucijom imovinskim i upravljačkim odnosima (lica sa učešćem, članice grupe društava kojoj ta institucija pripada i dr.) koja posluju u Republici Srbiji ili u inostranstvu.\nPoveravanjem aktivnosti ne smatra se korišćenje standardizovanih servisa (SWIFT, Bloomberg, Reuters i dr.) ili telekomunikacionih usluga, kao ni nabavka softvera koji je kao gotovo rešenje komercijalno dostupan na tržištu (off-the-shelf) i sl.\nPoveravanje aktivnosti vrši se na osnovu ugovora zaključenog između finansijske institucije i lica kome se te aktivnosti poveravaju (u daljem tekstu: pružalac usluga).\n41. Finansijska institucija koja određene aktivnosti namerava da poveri dužna je da uredi:\n1) proces odlučivanja o poveravanju aktivnosti i kriterijume za donošenje te odluke;\n2) način uključivanja tih aktivnosti u proces upravljanja rizicima i u sistem internog izveštavanja o rizicima;\n3) način na koji obezbeđuje kontinuitet obavljanja aktivnosti koje je poverila i mere koje preduzima u slučaju raskida ugovornog odnosa s pružaocima usluga, kao i u slučaju privremenog zastoja ili prestanka pružanja tih usluga;\n4) način vršenja nadzora nad obavljanjem aktivnosti koje je poverila, uključujući i nadzor nad usklađenošću tih aktivnosti s propisima, dobrim poslovnim običajima i opšteprihvaćenim standardima iz odgovarajuće oblasti.\n42. Pre donošenja odluke o svakom pojedinačnom poveravanju aktivnosti, odnosno o promeni pružaoca usluga – finansijska institucija je dužna da:\n1) izvrši detaljnu analizu potencijalnog pružaoca usluga koja se odnosi na njegovu sposobnost pružanja usluga, finansijsko stanje i poslovnu reputaciju;\n2) utvrdi da li propisi države ili država u kojima potencijalni pružalac usluga posluje omogućuju Narodnoj banci Srbije nesmetano vršenje neposredne kontrole tog poslovanja u delu koji se odnosi na obavljanje poverenih aktivnosti ili je u vezi s tim aktivnostima;\n3) proceni moguće poteškoće i vreme potrebno za izbor drugog pružaoca usluga, ili mogućnost nastavka obavljanja tih aktivnosti unutar finansijske institucije u slučaju prestanka pružanja ugovorenih usluga, kao i da s tim u vezi donese odgovarajuću izlaznu strategiju, koja mora da sadrži spisak mera i aktivnosti koje je potrebno preduzeti, kao i dinamiku njihovog sprovođenja od trenutka prestanka pružanja ugovorenih usluga do izbora drugog pružaoca usluga ili potpunog uspostavljanja procesa obavljanja tih aktivnosti unutar finansijske institucije.\nPri donošenju odluke iz stava 1. ove tačke, finansijska institucija naročito procenjuje uticaj poveravanja aktivnosti na:\n1) kontinuitet poslovanja i reputaciju finansijske institucije;\n2) troškove, finansijski rezultat, likvidnost i solventnost finansijske institucije;\n3) rizični profil finansijske institucije;\n4) kvalitet usluga koje finansijska institucija pruža klijentima.\n43. Finansijska institucija je dužna da obezbedi da pružalac usluga njoj, spoljnom revizoru i Narodnoj banci Srbije omogući blagovremen i neograničen pristup dokumentaciji i podacima u vezi s poverenim aktivnostima.\nFinansijska institucija je dužna da Narodnoj banci Srbije omogući i nesmetano vršenje neposredne kontrole obavljanja poverenih aktivnosti u prostorijama pružaoca usluga, odnosno na lokaciji na kojoj se poverene aktivnosti obavljaju.\n44. Finansijska institucija je dužna da obezbedi da se poveravanjem aktivnosti ne ugrozi bezbednost ili funkcionalnost informacionog sistema, kao i da podaci finansijske institucije ostanu u njenom posedu.\nFinansijska institucija je dužna da obezbedi da pružalac usluga poverene aktivnosti obavlja u skladu sa politikom bezbednosti informacionog sistema i drugim aktima finansijske institucije kojima se uređuje bezbednost njenog informacionog sistema.\nFinansijska institucija i pružalac usluga dužni su da pri poveravanju aktivnosti, odnosno obavljanju poverenih aktivnosti postupaju u skladu sa zakonom kojim se uređuje zaštita podataka o ličnosti, kao i drugim propisima kojima se uređuje čuvanje tajne nastale u poslovanju finansijskih institucija.\n45. Finansijska institucija može određene aktivnosti da poveri, odnosno pružaoca usluga da promeni samo ako o tome obavesti Narodnu banku Srbije najkasnije 30 dana pre zaključenja ugovora o poveravanju aktivnosti.\nodluku nadležnog organa upravljanja finansijskom institucijom o poveravanju aktivnosti, odnosno o promeni pružaoca usluga;\nopis aktivnosti koje finansijska institucija namerava da poveri, obaveze i uslove koje je pružalac usluga dužan da ispuni, kao i rok na koji će aktivnosti biti poverene;\nosnovne podatke o pružaocu usluga (poslovno ime, sedište, matični broj i PIB, odnosno drugi odgovarajući podaci za stranog pružaoca usluga);\nrezultate analize iz tačke 42. stav 1. odredba pod 1) ove odluke;\nizlaznu strategiju iz tačke 42. stav 1. odredba pod 3) ove odluke;\nrezultate procene iz tačke 42. stav 2. ove odluke;\nnacrt ugovora o poveravanju aktivnosti;\ndokaz o tome da propisi države, odnosno država u kojima pružalac usluga posluje omogućavaju Narodnoj banci Srbije da nesmetano vrši neposrednu kontrolu poslovanja u delu koji se odnosi na obavljanje poverenih aktivnosti ili je u vezi s njima – ako pružalac usluga ima sedište izvan Republike Srbije ili je ugovoreno da poverene aktivnosti obavlja izvan Republike Srbije.\n46. Na poveravanje aktivnosti čije obavljanje ne obuhvata obradu, čuvanje ili pristup podacima kojima finansijska institucija raspolaže a odnose se na njeno poslovanje ne primenjuju se tačka 42. stav 1. odredba pod 2), tačka 43. stav 2, tačka 45. stav 2. odredba pod 8) i tačka 47. stav 3. odredba pod 8) ove odluke.\n47. Pružalac usluga može drugom licu poveriti aktivnosti koje je finansijska institucija njemu poverila ili druge poslove koji su u vezi s tim aktivnostima samo uz prethodnu saglasnost finansijske institucije, koju ona daje u svakom pojedinačnom slučaju, uz shodnu primenu odredaba tač. od 41. do 44. i tačke 46. ove odluke.\nFinansijska institucija može saglasnost iz stava 1. ove tačke dati samo ako je najkasnije 30 dana pre toga obavestila Narodnu banku Srbije o nameravanom poveravanju aktivnosti ili poslova iz tog stava.\nObaveštenje iz stava 2. ove tačke naročito sadrži:\nnacrt odluke nadležnog organa upravljanja finansijskom institucijom o davanju saglasnosti iz stava 1. ove tačke;\nopis aktivnosti koje pružalac usluga namerava da poveri, kao i obaveza i uslova koje je drugo lice iz stava 1. ove tačke dužno da ispuni;\nosnovne podatke o drugom licu iz stava 1. ove tačke (poslovno ime, sedište, matični broj i PIB, odnosno drugi odgovarajući podaci za strano lice);\nrevidiranu izlaznu strategiju iz tačke 42. stav 1. odredba pod 3) ove odluke;\nnacrt ugovora između pružaoca usluga i drugog lica iz stava 1. ove tačke o poveravanju aktivnosti iz tog stava;\ndokaz o tome da propisi države, odnosno država u kojima drugo lice iz stava 1. ove tačke posluje omogućavaju Narodnoj banci Srbije nesmetano vršenje neposredne kontrole poslovanja u delu koji se odnosi na obavljanje poverenih aktivnosti ili je u vezi s njima – ako to lice ima sedište izvan Republike Srbije ili je ugovoreno da poverene aktivnosti obavlja izvan Republike Srbije.\n48. Finansijska institucija odgovara u celini za aktivnosti koje je poverila pružaocima usluga.\nAko u postupku kontrole, odnosno nadzora utvrdi da finansijska institucija, zbog propusta u radu pružaoca usluga ili drugog lica iz tačke 47. ove odluke, ne postupa u skladu sa ovom odlukom i drugim propisima – Narodna banka Srbije može finansijskoj instituciji naložiti da raskine ugovor o poveravanju aktivnosti zaključen s pružaocem usluga.\n49. Banka, platna institucija, institucija elektronskog novca i javni poštanski operator koji pružaju elektronske usluge (u daljem tekstu: pružalac elektronskih usluga) dužni su da, kao sastavni deo upravljanja rizikom informacionog sistema, uspostave proces upravljanja rizicima koji proizlaze iz pružanja elektronskih usluga.\n50. Pružalac elektronskih usluga dužan je da pri pružanju elektronskih usluga primeni sigurne i efikasne metode za proveru i potvrdu identiteta i ovlašćenja lica, procesa i sistema.\nPružalac elektronskih usluga dužan je da korisnicima kojima pruža te usluge obezbedi autentifikaciju koja uključuje kombinaciju najmanje dva međusobno nezavisna elementa za potvrđivanje korisničkog identiteta.\nIzuzetno od stava 2. ove tačke, pružalac elektronskih usluga može primeniti autentifikaciju korisnika koja se vrši korišćenjem jednog elementa za potvrđivanje korisničkog identiteta, u slučaju:\nplaćanja male novčane vrednosti, u skladu sa okvirnim ugovorom o platnim uslugama, pod uslovom da se rizicima koji se odnose na ukupan iznos ovih plaćanja upravlja na odgovarajući način (npr. utvrđivanje maksimalnog iznosa ovih transakcija u određenom periodu nakon kojih će se sprovesti autentifikacija u skladu sa stavom 2. ove tačke ili preduzeti dodatne mere zaštite),\nplaćanja prema primaocima plaćanja koja je platilac unapred odredio (npr. utvrđivanje tzv. bele liste primaoca plaćanja),\nprenos novčanih sredstava između dva platna računa istog korisnika kod istog pružaoca elektronskih usluga,\nprenosa elektronskog novca koji se obavlja u okviru istog pružaoca elektronskih usluga, a koji je zasnovan na analizi rizika ovih platnih transakcija,\ndrugih transakcija i usluga koje su na osnovu analize rizika procenjene kao niskorizične.\nPružalac elektronskih usluga može da primeni autentifikaciju korisnika iz stava 3. ove tačke, samo ako je najmanje tri meseca pre dana početka pružanja usluge o tome obavestio Narodnu banku Srbije i uz to obaveštenje dostavio sveobuhvatnu i detaljnu analizu rizika i načina upravljanja rizicima koji proizlaze iz pružanja usluga na način utvrđen u odredbama od 1) do 5) tog stava i drugu odgovarajuću dokumentaciju koja se odnosi na ovu analizu.\nAnaliza iz stava 4. ove tačke obuhvata posebno i analize iz stava 3. odredbe pod 4) i 5. ove tačke, ako pružalac elektronskih usluga namerava da primenu autentifikaciju korisnika korišćenjem jednog elementa za potvrđivanje korisničkog identiteta u slučajevima iz tih odredaba.\nRok iz stava 4. ove tačke računa se od dana dostavljanja uredne dokumentacije iz tog stava.\n51. Pružalac elektronskih usluga dužan je da usvoji i primeni pravila kojima se na odgovarajući način, u skladu s tržišnom praksom i procenom rizika, ograničava broj pokušaja prijave na sistem za pružanje elektronskih usluga, odnosno pokušaja autentifikacije, da odredi najduže vreme bez aktivnosti korisnika nakon prijave na taj sistem, kao i da utvrdi rokove važenja parametara autentifikacije.\nPri korišćenju jednokratnih lozinki radi autentifikacije (npr. OTP), pružalac elektronskih usluga dužan je da obezbedi da vremensko važenje te lozinke bude ograničeno na period koji je potreban za obavljanje autentifikacije.\nPružalac elektronskih usluga dužan je da utvrdi najveći mogući broj neuspešnih pokušaja prijave na sistem za pružanje elektronskih usluga nakon kojih će taj sistem biti trajno ili privremeno blokiran, kao i da uspostavi procedure za bezbedno ponovno aktiviranje ovog sistema.\nPružalac elektronskih usluga dužan je da utvrdi najduže moguće vreme bez aktivnosti korisnika na sistemu za pružanje elektronskih usluga po prijavljivanju u taj sistem, nakon kojeg dolazi do automatskog odjavljivanja korisnika iz ovog sistema (tzv. završetak sesije).\nPružalac elektronskih usluga dužan je da obezbedi odgovarajuću potvrdu svog identiteta na distributivnom kanalu za pružanje elektronskih usluga kako bi korisnici mogli da provere pružaoca elektronske usluge.\nPružalac elektronskih usluga je dužan da obezbedi postojanje operativnih i sistemskih zapisa kako bi se u odgovarajućoj meri obezbedila neporecivost i dokazivost radnji u vezi sa pružanjem elektronskih usluga.\n52. Društvo za osiguranje, davalac finansijskog lizinga i društvo za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom koji do 30. juna 2014. godine povere trećem licu određene aktivnosti iz tačke 40. ove odluke, dužni su da, najkasnije 31. jula 2014. godine, o tome obaveste Narodnu banku Srbije.\nUz obaveštenje iz stava 1. ove tačke, društvo za osiguranje, davalac finansijskog lizinga i društvo za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom dužni su da Narodnoj banci Srbije dostave dokumentaciju i podatke utvrđene u tački 45. stav 2. ove odluke.\nBanka koja do 31. decembra 2013. godine poveri trećem licu određene aktivnosti iz tačke 40. ove odluke dužna je da Narodnoj banci Srbije, najkasnije 31. januara 2014. godine, dostavi izlaznu strategiju iz tačke 42. stav 1. odredba pod 3) te odluke.\nAko treće lice iz stava 3. ove tačke ima sedište izvan Republike Srbije ili je ugovoreno da poverene aktivnosti obavlja izvan Republike Srbije – banka je dužna da Narodnoj banci Srbije, uz izlaznu strategiju iz stava 3. ove tačke, dostavi i dokaz iz tačke 45. stav 2. odredba pod 8) ove odluke.\n53. Tač. 17. i 18. i tač. od 68. do 72. Odluke o upravljanju rizicima banke ("Sl. glasnik RS", br. 45/2011, 94/2011, 119/2012 i 123/2012) prestaju da važe 1. januara 2014. godine.\nTač. 6. i 8. Odluke o minimalnim uslovima organizacione i tehničke osposobljenosti društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom ("Sl. glasnik RS", br. 23/2006) prestaju da važe 1. jula 2014. godine.\nFinansijske institucije su dužne da svoje poslovanje usklade sa odredbama ove odluke do dana početka njene primene.\n53. Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Sl. glasniku RS", a primenjivaće se od 1. oktobra 2016. godine.\nIzvor: Vebsajt Narodne banke Srbije, 13.06.2016.


Bogat program „Petrovdanskih dana“ | Palelive.com\nPočetna Regija Vlasenica Bogat program „Petrovdanskih dana“\nBogat program „Petrovdanskih dana“\nVLASENICA – U Vlasenici će od 9. do 24. jula biti održati „Petrovdanski dani kulture i sporta“, tradicionalna manifestacija, koja će ove godine okupiti književne stvaraoce, sportiste, muzičare i kreativne aktiviste lokalnih udruženja i organizacija.\nOvo je novinaru Srne danas izjavio predsjednik Organizacionog odbora „Petrovdanskih dana“ Aćim Todorović, dodajući da je ovogodišnji budžet manifestacije 9.000 KM.\n„Iako je budžet manifestacije nešto skromniji nego ranijih godina, potrudili smo se da kvalitet sadržaja zadržimo da istom nivou“, naveo je Todorović.\nTodorović kaže da će „Petrovdanski dani“ biti otvoreni u subotu, 9. jula, izložbom ženskih rukotvorina i umjetničkih slika, dodajući da će centralni događaji manifestacije biti Sedmi književni susreti, koji će okupiti pedesetak stvaralaca iz regiona, te brdska auto-trka.\nPlanirani su i nastupi folklornih ansambala, takmičenja u malom fudbalu, košarci i šahu, planinarski pohod i biciklijada.\nPetrovdanski dani kulture i sporta\nPrethodni članakNa turniru se okupilo oko 800 mladih fudbalera\nNaredni članakUhapšeno jedno lice zbog posjedovanja droge


Telekom Srbija | | PC Press\nTelekom Srbija ponovo podržava startape programom “mts startap ubrzanje”\nTelekom Srbija pokrenuo je program „mts startap ubrzanje“ namenjen polaznicima Startap Akademije koja je po peti put otvorila vrata Startita za preduzetnike na polju informaciono-komunikacionih tehnologija u Srbiji. Na ovaj način Telekom Srbija će obezbediti podršku polaznicima Akademije kroz mentorski angažman i relevantne predavače, a do 3 najuspešnije preduzetničke inicijative biće nagrađene nepovratnom donacijom u ukupnom iznosu od 20 hiljada evra.\nAuthor Marko NešovićPosted on 15. November 2016. 15. March 2017. Categories NewsTags mts startap ubrzanje, Startit, Telekom Srbija\nNakon definisanja najbitnijih smernica i finesa u junu ove godine, danas je Kompanija Telekom Srbija potpisala višegodišnji Ugovor sa kompanijom Huawei, koji podrazumeva nabavku opreme, usluga i radova od te kompanije, u cilju modernizacije fiksne mreže Telekoma Srbija. Ovim ugovorom Telekom Srbija investira do 150 miliona evra, kako bi kroz saradnju sa kompanijom Huawei svojim korisnicima ponudila najkvalitetniji servis, pre svega u domenu fiksnog interneta i multimedije.\nProjekat modernizacije fiksne telefonske mreže će, između ostalog omogućiti da veliki broj korisnika, pre svega u urbanim sredinama, bude realizovan na optici (FTTH), gde se korisničke brzine mogu kretati i do 1 Gb/s. Optički pristup daje garanciju i za kvalitetniji razvoj svih budućih servisa.\nAuthor Marko NešovićPosted on 5. October 2016. 19. July 2017. Categories NewsTags ALL-IP transformacije, Huawei, Telekom Srbija\nProgram „mts startap ubrzanje“ namenjen je preduzetnicima koji pohađaju Startap Akademiju, dok će do 3 tima koja ostvare najveći napredak tokom Akademije podeliti iznos od 20.000 evra. Pored novčanog iznosa koji treba da podstakne ove startapove da što pre izađu na tržište, mts će u programu ovogodišnje Akademije imati mentorski angažman, kao i relevantne predavače u određenim oblastima.\nAuthor Marko NešovićPosted on 29. September 2016. 19. July 2017. Categories NewsTags mts startap ubrzanje, Telekom Srbija, Znam da možemo\nAuthor PC PressPosted on 4. May 2016. 15. March 2017. Categories NewsTags 160 godina od rođenja Nikole Tesle, Nikola Tesla, Telekom Srbija, vremeplov\nPosle odluke da se ne proda “Telekom Srbija”, sledi “plan B”, a to je njegova potpuna reorganizacija, modernizacija i profesionalizacija, sa jednim ciljem – da izdrži tržišnu utakmicu, izjavio je u nedelju, 3. januara 2016. godine, ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\n– Vlada još nije donela odluku o tom modelu koji ćemo sada primeniti, ali u svakom slučaju nemamo puno vremena za odlaganje i kalkulisanje – rekao je Ljajić za RTS.\nOn je naglasio da je “Telekom” sada na tržištu i da tu utakmicu mora da izdrži ukoliko se misli da bude profitabilna kompanija koja će moći da se proda po mnogo boljoj ceni nego po onoj koja je sada dobijena. Ljajić je, međutim, istakao da sa brojem zaposlenih koje ima u odnosu na konkurenciju, “Telekom” tu utakmicu teško da može da dobije.\n– “Telenor” ima 1.200 zaposlenih, “Vip” oko 900, a “Telekom” 9.000 zaposlenih samo ovde u Srbiji, bez ćerki firmi u Republici Srpskoj i Crnoj Gori – rekao je Ljajić i dodao da je nužno da se “Telekom” unutrašnje reorganizuje i da dobije profesionalni menadžment.\n– Sa tim poslom se apsolutno mora krenuti odmah, ovo je žestoka tržišna utakmica koja ne trpi nikakvo odlaganje ili čekanje da se nešto samo desi – naglasio je Ljajić.\nPrema njegovim rečima, prioritet je da se odmah krene sa procesom njegove reorganizacije, kao i da je sa sindikatima potpisan socijani program, u slučaju prodaje “Telekoma”.\n– Oni su složni i potpuno podržavaju stav da “Telekom” tu utakmicu mora da dobije ako želimo da zadržimo konkurentnost na tržištu, a to podrazumeva i unutrašnju reorganizaciju.\nAuthor Aleksandra ŠakićPosted on 4. January 2016. Categories NewsTags reorganizacija, Telekom Srbija3 Comments on Telekom Srbija ima 10 puta više zaposlenih nego druga dva operatora, sledi reorganizacija


Joksimović: Mađarska dobar i iskren prijatelj Srbije\nMađarska je jedan od najiskrenijih prijatelja Srbije i snažno podržava njen evropski put, poručili su danas nakon sastanka u Budimpešti ministarka bez portfelja zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović i mađarski ministar spoljnih poslova i spoljne trgovine Peter Sijarto.\nMađarska je jedan od najboljih i najiskrenijih partnera Srbije na putu ka EU i pokazala je da vodi računa o regionu i da iz najiskrenijih pobuda podržava integraciju Srbije u Uniju, poručila je Joksimović.\nOna se nada da će Srbija do kraja godine otvoriti još nekoliko poglavlja.\n“Mađarska nam pruža podšku i mislim da je objektivno zaslužujemo. Mislimo da nije dobro usporavati put Srbije zbog onoga što je aktuelni trenutak u kom se nalazi EU i zato cenimo mađarski pristup i podršku”, rekla je Joksimović.\nNa sastanku je, navela je, bilo reči i o mogućnostima da dve zemlje, kao susedi, konkurišu za evropske fondove i razne projekte u prekograničnoj sardanji, kako bi život građana bio bolji, što bi i trebalo da bude i šustina evrointegracija.\nOna je istakla da je važna saradnja i dobri odnosi sa Mađarskom, kao prvim susedom i zemljom čija je nacionalna manjina zastupljena u Srbiji i potpuno je uključena u politički život.\nJoksimović se zahvalila mađarskom ministru što je ponovio reči sa sednice na kojoj su otvarena poglavlja – da se Srbija iz najbojih razloga trudi da unapredi položaj manjina i da je to nešto čime Srbija ne trguje.\n“To je naše iskreno opredeljnje i nadamo se da će i druge zemlje shvatiti da je to jedini put i način saradnje koji vodi do stabilnosti”, podvukla je Joksimović.\nOna je rekla da će Srbija nastaviti politiku humanitarnog pristupa migrantskoj krizi, ali je istakla da razume Mađarsku i slaže se da je potrebna sveobuhvatna politika EU koja će rasteretiti balkansku rutu.\n“Srbija je učinila mnogo od početka migrantske krize, a sa Mađarskom imamo veoma dobru saradnju. Biće izazova i zato je redovna komunikacija značajna”, ukazal je Joksimović, zahvalivši na pozivu da poseti Mađarsku.\nSrbija, kako je reka, shvata evropske intergacije kao deo unutrašnje ravzojne politike, a ne samo spoljne, te bi članstvo bilo kruna tog značajnog projekta.\nMinistar spoljnih poslova Mađarske Sijarto rekao je da Mađarska podržava evropske integracije Srbije i da će učiniti sve da se pregovori završe što pre.\nOn je pozvao institucije EU da do 2020. godine završe pregovore o priključivanje sa Srbijom i istakao da je neprihvatljiva namera bilo koje institucije ili države članice EU koje žele da uspore proces evropskih integracija Srbije.\n“To nećemo prihvatiti, bilo da je reč o institucijama ili državama članicama. Smatramo da postoje svi uslovi da se sva poglavlja u pregovorima otvore”, rekao je Sijarto na konferenciji za novinare nakon sastanka sa ministarkom Joksimović.\nOn je srpskoj ministarki zahvalio što je njena prva poseta inostranstvu u novom mandatu baš Budimpešti, jer to, kako kaže, pokazuje koliko je tesna mađarsko-srpska saradnja.\nSijarto je podvukao da je za Mađarsku stabilnost regiona interes od nacionalnog značajna i privredno i bezbednosno.\nOsvrnuvši se na mađarsku zajednicu u Srbiji, on je posebno pohvalio činjenicu da je SNS, iako kako kaže, nije imala potrebe za koalicionim partnerima, uključila Savez vojvođanskih Mađara u vlast i na republičkom i na pokrajinskom nivou i zahvalio na tome premijeru Aleksandru Vučiću.\n“To su gestovi zbog kojih bi, kad bi ih svaka susedna država učinila za manjine, karpatski basen bio srećnije mesto”, primetio je Sijarto.\nNa sastanku je bilo reči i o energetici i raznovrsnosti energetskih izvora, a postignut je dogovor da se poboljša energetska bezbednost i pospeše istraživanja u pograničnom predelu.


Finale "Vip Beach Masters" turnira u Beogradu, Vanja Grbić podučava klince\nOvogodišnje Vip Beach Masters 2014 - Prvenstvo Srbije u odbojci na pesku, koje sedmu godinu zaredom organizuju kompanija Vip mobile i Odbojkaški savez Srbije, završava se finalnim turnirom na beogradskoj Adi Ciganliji od 27. do 30. avgusta.\nNakon sjajnih nadmetanja, održanih u Novom Pazaru, Užicu, Kruševcu, Novom Sadu, Kraljevu, Čajetini, Velikom Gradištu, Baču, Somboru, Zrenjaninu i Kanjiži, nacionalni odbojkaški karavan preselio se na najpopularnije beogradsko kupalište. Finalni turnir na Adi Ciganliji počinje kvalifikacionim mečevima u sredu, 27. avgusta, dok su nadmetanja u glavnom žrebu rezervisana za četvrtak i petak, 28. i 29. avgusta.\nPoslednjeg dana turnira, u subotu, 30. avgusta, od 10 časova, odigraće se polufinalni i finalni mečevi, kada ćemo saznati ko su nove šampionke i šampioni Srbije u odbojci na pesku. Po drugi put ove sezone biće organizovana i Vip biznis liga koja okuplja velike kompanije i sponzore turnira. Učesnici ovih nadmetanja su kao svoje posebne goste pozvali 160 mališana iz svih osam osnovnih škola iz Obrenovca za koje je spremljen poseban zabavni program.\nTokom sva 4 dana turnira, naš proslavljeni odbojkaš Vanja Grbić držaće besplatnu školu odbojke na pesku za mališane uzrasta do 14 godina. Za treninge sa Vanjom rezervisana su šest termina, i to u sredu, 27. avgusta od 17-18 časova, u četvrtak i petak, 28. i 29. avgusta u dva termina, od 10-11 časova i od 17-18 časova, kao i poslednjeg dana turnira u terminu od 15 časova.\nKroz Beach Masters školicu je ove sezone prošlo 3.941 dečaka i devojčica, a po drugi put, u Beogradu će biti organizovan i trodnevni Kids Beach Volley kamp za 50 dečaka i devojčica iz 11 gradova koji su pokazali najbolje znanje odbojke na pesku na prethodnim turnirima.\nOsim toga, u petak, 29. avgusta, Vanja Grbić će obradovati i posetioce Vip radnje na adresi Knez Mihailova 9, kada će od 12 časova potpisivati kačkete i fotografisati se sa njima. Prvi put turniri u okviru Nacionalnog prvenstva u odbojci na pesku imaju svoj zvanični mobilni telefon sezone, LG G2 Mini. Zahvaljujući posebno kreiranoj Android aplikaciji ,Vip Beach Masters", korisnici mogu da nauče osnovne poteze ovog dinamičnog sporta i isprate sve vesti sa takmičenja.\nOvaj značajni sportski događaj podržali su LG, Coca - Cola Hellenic, DaCapo, Ada Ciganlija kao i gradovi u kojima se turniri održavaju, a kompanija Wiener Stadtisće osigurala je ceo turnir.


Energyobserver - FRANCUSKA I NEMAČKA NE ODUSTAJU OD EVROPSKIH PRIVREDNIH DŽINOVA\nFRANCUSKA I NEMAČKA NE ODUSTAJU OD EVROPSKIH PRIVREDNIH DŽINOVA\nPosle odluke Evropske komisije da zabrani spajanje dva evropska giganta iz oblasti železničkog prevoza, francuskog Alstoma i nemačkog Simensa, Francuska i Nemačka rade na preispitivanju pravila o konkurenciji Evropske unije. Cilj te dve zemlje i dalje je da se omogući stvaranje evropskih privrednih giganata, koji bi bili u stanju da se na svetskom tržištu takmiče sa američkim i kineskim koncernima.\nEvropska komisija na čijem je čelu Žan-Klod Junker nije posebno oduševljena idejom reforme pravila Evropske unije o fuzionisanju kompanija, pa je cilj Berlina i Pariza da se ta ideja sprovede u mandatu sledeće komisije, posle majskih izbora za Evropski parlament, izjavio je jedan francuski diplomata. Očekuje se da će nova komisija dužnost preuzeti u novembru 2019. godine.\nMinistri finansija dve zemlje, Bruno Le Mer i Olaf Šolc su uoči sastanka ministara ekonomije i finansija zemalja članica EU, 12. februara, ponovo stali u odbranu zamisli formiranja "evropskih šampiona", kako bi se obezbedila konkurentnost evropske industrije.\nPrema rečima Le Mera, Evropa mora da izgradi "istinske šampione" koji bi u narednim decenijama mogli da se uhvate u koštac sa pritiskom Kine. Šolc je preporučio reviziju pravila EU, kako bi evropska preduzeća mogla da iskoriste prednosti veličine evropskog tržišta.\nEvropski komesar za konkurentnost, Finac Jirki Katajnen izjavio je da deli brigu Berlina i Pariza u svetlu "veoma izraženog uticaja" brzog tehnološkog razvoja na evropsku tržišnu konkurenciju i na privredu EU. Katajnen je, međutim, rekao da ne veruje da su "uzrok tog problema" evropska pravila o konkurenciji i zatražio podrobniju analizu.\n"Ako budemo postupili pogrešno, to može da dovede do situacije u kojoj bi bila ograničena konkurencija na evropskom tržištu", i u kojoj bi došlo do porasta cene i pada kvalitete proizoda, rekao je Katajnen.\nLe Mer će sledeće sedmice otputovati u Berlin kako bi sa nemačkim ministrom privrede Peterom Altmajerom razgovarao o idejama koje bi u praksi mogle da ograniče ekskluzivne nadležnosti Evropske komisije u oblasti politike konkurencije.\nPrema jednom od predloga, šefovi država ili vlada dobili bi pravo da odluke komisije o fuzionisanju ospore ili preinače.\nFrancuska i Nemačka, pored toga, žele da se pozabave i takozvanim korektivnim merama, koje neko preduzeće mora da sprovede kako bi mu bila odobreno preuzimanje ili spajanje. Tako, na primer, prema važećem pravu EU od neke kompanije i posle zelenog svetla za fuzionisanje ili akviziciju može biti zatraženo da proda neke svoje delove.\nPrema trećem predlogu, evropskim regulatornim telima bi bila nametnuta obaveza da sistematičnije prouče svetsko tržište, kako bi se utvrdilo da li bi neko fuzionisanje zaista predstavljalo opasnost za konkurenciju u EU.\nFrancuski vladini zvaničnici pojasnili su da su ti predlozi deo opširnijeg industrijskog paketa, koji Francuska i Nemačka planiraju da rarade do kraja marta.\nPaket bi trebalo a sadrži i zahtev za masovna ulaganja u inovacije i vrhunsku tehnologiju, uključujući i veštačku inteligenciju, kao i jačanje zaštitnih mehanizama u oblasti trgovine, poput instrumenata za proveru stranih investicija u strateškim sektorima.\nPaket je obelodanjen posle zabrane fuzionisanja francuskog Alstoma i nemačkog Simensa. Alstom je poznat po proizvodnji francuskih brzih vozova TGV, a Simens po nemačkim brzim vozovima ICE. Kompanije proizvode i sisteme za signalizaciju na železnici.\nFrancuska i Nemačka su se nadale da bi novostvorena kompanija predstavljala globalnog konkurenta koji može da se suprotstavi Kini, ali je Eropska komisija ocenila da bi spajanje te dve firme stvorilo monopol na evropskom tržištu, blokiralo fer konkurenciju u EU i dovelo do poskupljenja prevoza i pada kvaliteta signalizacije.\nEvropska komisija od 1989. ima pravo veta na spajanja firmi, ali nije ga često koristila. Ona je u tri decenije odobrila više od 6.000 spajanja, a zabranila manje od 30.\n14.02.2019 · FRANCUSKA_I_NEMAČKA