Učenici Druge kragujevačke gimnazije osvojili prvo mesto na Republičkom takmičenju lingvističkih sekcija Srbije - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Učenici Druge kragujevačke gimnazije osvojili prvo mesto na Republičkom takmičenju lingvističkih sekcija Srbije\nUčenici Druge kragujevačke gimnazije osvojili prvo mesto na Republičkom takmičenju lingvističkih sekcija Srbije\n30/01/2021 30/01/2021 999Ostavi komentar na Učenici Druge kragujevačke gimnazije osvojili prvo mesto na Republičkom takmičenju lingvističkih sekcija Srbije\nMladi lingvisti Druge kragujevačke gimnazije i ove godine su pokazali interesovanje da se bave proučavanjem jezika i jezičkih pojava.\nS obzirom da je u prethodnim godinama trud i zalaganje učenika bio prepoznat i nagrađen od strane Društva za srpski jezik i književnost Srbije, odgovornost je bila veća, jer je i želja da se potvrdi uspeh bila primetna kod učenika koji su nastavili angažovanje u istraživanju i oblikovanju naučnih radova, kažu u Drugoj gimnaziji.\nTeme koje su privukle pažnju mladim lingvistima su iz oblasti primenjene lingvistke, i prate različite oblasti upotrebe jezika. Učenici su radili na terenu, osmišljavali, sprovodili i analizirali ankete u vezi sa proučavanom jezičkom pojavom, pretraživali informacije na internetu, pratili savremenu literaturu, ovladavali tehnikom pisanja naučnih radova.\nDeo planiranih aktivnosti nije mogao da bude realizovan zbog toga što je nastava usled epidemije izazvane korona virusom jedno vreme realizovala na daljinu. Zbog epidemiološke situacije i bezbednosti učenika rad je preusmeren na virtuelne sastanke i konsultacije i literaturu dostupnu na internetu. Na osnovu sakupljenog i analiziranog materijala, do početka novembra 2020. završeni su veoma ozbiljni naučno-istraživački radovi, u kojima su srednjoškolci pokazali odgovornost, zrelost, prilagodljivost i spremnost na učenje i dalje napredovanje.\nNa Republičkom takmičenju lingvističkih sekcija srednjih škola učestvovali su učenici 4/1, odeljenja filološke gimnazije, a mentor učeničkih radova je Aleksandra Radovanović, profesorka srpskog jezika i književnosti, koja je i prethodnih godina osvajala nagrade sa mladim lingvistima. Druga kragujevačka gimnazija predstavila se sledećim naučno-istraživačkim radovima:\n„Repetitivnost izraza u opisima na koricama knjiga“, Aleksandra Milanović,\n„Poreklo naziva i osnovnih pojmova borilačkih veština“, Jovana Pavović\n„Pozajmljenice u engleskom jeziku iz francuskog, italijanskog, nemačkog i latinskog\njezika“, Jovana Srejović\n„Nastanak naziva torti; vlastita imena i geografska područja u njihovim nazivima“,\n„Poreklo naziva osnovnih plesnih koraka“, Mina Đorđević,\n„Razlike između jezika u mangama (japanskim stripovima) i klasičnim stripovima“, Filip Glišović\n„Poreklo srpskih ličnih imena“, Mina Nikolić,\n„Nazivi frizura“, Minja Budimir,\n„Poreklo i nastanak kinoloških naziva rasa pasa treće FCI grupe“, Milica Lazović\n„Klasifikacija naslova horor filmova“, Mia Minaković\nSigurno je da među ovim učenicima imamo buduće naučnike, istraživače, umetnike, mlade ljude koji veruju da je znanje i učenje najbolji put za sebe i za druge i koji će ulaganjem u svoje obrazovanje sve nas učiniti ponosnim, kao što smo to i sada, zahvaljujući ovoj značajnoj nagradi, kažu u Drugoj gimnaziji.\nTagovi: Druga kragujevačka gimnazija Kragujevac Republičko takmičenje lingvističkih sekcija Srbije\nNarodna stranka traži da se kragujevački većnik izvini zbog poricanja da je u SAD završio na sudu


Legendarna scena iz filma "Maratonci trče počasni krug"\nKao u salonu: Porcelanosa oprema stanove u Sakura Parku\nSakura Park, luksuzni stambeni kompleks u Bloku 58 pored Save, ulazi u završnu fazu. Prva faza je pred završetkom, sa 90% prodatih stanova, i radovi upavo počinju na fazi 2, drugom objektu koji nudi jednako visok nivo udobnosti, inovacija i luksuza. Sakura Park je vesnik novih tendencija na tržištu nekretnina, a po prvi put u Srbiji kompanija Porcelanosa kompletno će opremiti sva kupatila u jednom stambenom kompleksu.\nU SRCU MOSKVE Srpski trubači digli Ruse na noge, naš poznati glumac poveo KOLO! (VIDEO)\nNa ovogodišnjoj vojnoj paradi u Moskvi nisu učestvovali srpski vojnici, ali se u Moskvi čula srpska truba. Sudeći po snimcima sa Crvenog trga danas, Rusima se nastup Dejana Lazevića i njegovog orkestra jako dopao.\nHtela je da iznenadi muža SEKSI ČARAPAMA, ali kad je video u krevetu toliko se izbezumio da je dohvatio BEJZBOL PALICU (FOTO)\nPrilikom osvežavanja veze ili braka, vodite dobro računa o tome šta kupujete, pošto možete da prođete kao žena koja je kupila seksi čarape da bi zagolicala maštu supruga umesto čega je uspela samo da završi u bolnici.


Miloš Jojić: Prošli smo grupu, cilj je ostvaren\nTanjug 10. decembra 2021. 11:34\nBEOGRAD – Jako sam zadovoljan kako smo izgledali na terenu. Nije mogao da se igra fudbal, uglavnom su se udarale duge lopte, bila je velika borba na sredini terena za tu „drugu“ loptu. Na kraju smo se izborili i moramo biti zadovoljni, jer je naš cilj ostvaren, rekao je fudbaler Partizana Miloš Jojić posle utakmice Lige Konferencija protiv kiparskog Anortozisa.\nFudbaleri Partizana obezbedili su plasman u šesnaestinu finala Lige konferencija i sedmi put u istoriji igraće na proleće u Evropi.\n„Ne može svaka utakmica da bude lepršava, ne može stalno da se pobeđuje protivnik sa 3:0. Svi igraju fudbal, svi hoće da pobede. Čestitao bih saigračima na borbi i na prolazu dalje“, rekao je Jojić.\nU protokolu su se našla četiri mlada igrača, među njima i strelac pogotka, Marko Milovanovic.\n„To je Partizanova snaga, da izbacuje mlade igraće, oni svi dobijaju zavidnu minutažu. Sticajem okolnosti, Rikardo nije mogao da počne utakmicu i Marko Milovanović je dobio šansu. U poslednje dve utakmice, protiv Dubočice u Kupu i Metalca je igrao odlično, mislim da nije bilo dileme da će on početi umesto Rikarda. Odigrao je sasvim dobru utakmicu i dobio je tu nagradu da postigne gol. Jako mi je drago zbog njega zato što je vredan, radan i na pravom je putu, kazao je Jojić.\n„Lazar Pavlović je odigrao odlično prvo poluvreme i poslednjih par utakmica. Isto tako i Nemanja Jović. Svi su oni mladi i dobijaju zavidnu minutažu, treba da koriste svaki minut koji provedu na terenu. Bilo mi je drago što smo u prvih jedanaest imali tri bonusa“, kazao je on.\n„Treba da se fokusiramo na dve utakmice koje su ostale do kraja polusezone. Liga Evrope je ove godine dosta jača nego prethodnih godina, protivnik sigurno neće biti lak, biće atraktivan“, zaključio je Jojić.


Mirel poziva na reviziju okvira za pristupne pregovore Zapadnog Balkana – ERVROPSKE ROMSKE NOVINE – ERVROPAKO ROMANO LIL – EUROPEAN ROMA NEWSPAPERS\nMirel poziva na reviziju okvira za pristupne pregovore Zapadnog Balkana\nNebojša Vladisavljević 03/10/2019 0\nObjavljeno : 03.10.2019.\nNekadašnji dugogodišnji direktor Generalnog direktorata Evropske komisije za proširenje Pjer Mirel smatra da EU treba da ponudi novi okvir za pregovore o članstvu sa zemljama Zapadnog Balkana, uključujući pristup strukturnim fondovima, finansijsku podršku u skladu sa tempom reformi po principu “više za više”, pregovarački proces u dve faze.\nEU je, smatra Mirel, potrebno i novo političko angažovanje u regionu iskazano kroz imenovanje specijalnog izaslanika za Zapadni Balkan koji bi aktivno radio na problematičnim pitanjima i rešavanju sporova.\nPodsećajući da je samit EU u Solunu 2003. otvorio evropsku perspektivu Zapadnom Balkanu i da tada ponuđena agenda teško da je završena do danas, Mirel ukazuje da su zemlje regiona doživele zabrinjavajuću demokratsku regresiju u ozbiljnoj demografskoj i ekonomskoj situaciji i u rukama sila koje se ponovo pojavljuju, kao i da su podele u regionu još duboke a pomirenje slabi.\nS obzirom na krhku stabilnost u tim zemljama, o kojoj sada brinu treće strane, vreme je za novi pristup, navodi Mirel u dokumentu “EU-Zapadni Balkan: za revidirani okvir za pregovore o članstvu” koji je objavila Fondacija “Robert Šuman”.\n“Za sigurnost Evrope je od ključnog značaja novo ekonomsko i političko agažovanje, uključujući otvaranje pregovora o članstvu u EU sa Albanijom i Severnom Makedonijom, ali na bazi novog okvira”, napisao je Mirel.\nPrvi odgovor od Soluna na “spoljne” interese ponudila je nemačka kancelarka Angela Merkel. Ona je u avgustu 2014. pozvala lidere sa Zapadnog Balkana, Austrije, Francuske, Italije i Britanije na sastanak koji je postao Berlinski proces i godišnji samit.\nBio je to dobrodošao samit da se ohrabre lideri iz regiona da pomire razlike, unaprede vladavinu prava i razviju projekte povezivanja (connectivity) u saobraćaju i energetici uz finansijsku podršku EU.\nZavršna deklaracija sadržala je posvećenost demokratiji i saradnji, što je ponavljano na svakom sledećem samitu u okviru Berlinskog procesa, u Beču, Parizu, Trstu, Londonu i Poznanju.\nPrema Mirelovim rečima, samit EU-Balkan u maju 2018. u Sofiji označio je novo angažovanje cele Unije u regionu uz šest inicijativa u oblastima vladavine prava, bezbednosti, dobrosusedskih odnosa i pomirenja, ekonomskog i digitalnog razvoja i povezivanja.\nMeđutim, pregovarački proces je u zastoju zbog nedostatka reformi i Crna Gora je od 2012. otvorila 32 poglavlja ali je zatvorila samo tri dok je Srbija od 2014. otvorila 17 a zatvorila dva.\nIpak, EU ne treba da odustane od obećanja da će integrisati Zapadni Balkan, niti može da bude zadovoljna opasnim status kvo stanjem, smatra Mirel koji i predlaže osnove novog pristupa EU regionu.\nOn predlaže da Zapadni Balkan dobije pristup strukturnim fondovima 2021. u visini npr. 20% sume koju bi mu omogućilo članstvo u EU a s obzirom na to da su ovim zemljama potrebne velike investicije koje im “slučajno” nudi Kina.\nMirel kao primer navodi Bugarsku koja će, sa populacijom kao što je ima Srbija, između 2014. i 2020. primiti od EU 11,7 milijardi evra dok će Srbija dobiti samo 1,5 milijardi IPA fondova.\nIstovremeno se Mirel, koji je na čelu Direktorata za proširenje bio od 2001. do 2013, zalaže za linerano povećanje finansijske podrške koje će, pored ostalog, smanjiti probleme sa apsorbovanjem milijardi evra jednom kada zemlje regiona budu članice EU.\nOn ukazuje i na značaj uslovljavanja – plaćanja i posebno povećanje alokacija moraju da budu povezani sa reformama po principu “više za više”.\nTaj princip treba da važi za reforme radi podrške vladavini prava, transparentnosti javnih nabavki i funkcionisanja regionalne ekonomske zone. “Više za više” treba da se odnosi i na rešavanje bilateralnih sporova.\nMirel predlaže i da upravljanje fondovima bude po propisima za nadzor sličnim za IPA a ne za strukturne fondove kako bi se sprečili slučajevi korupcije i zloupotrebe, kao i da višegodišnji budžet EU za 2021-2027. bude izmenjen tako da povećanje sredstava dođe iz dela za Tursku koji je preveliki za zemlju čiji su pregovori sa EU de fakto zamrznuti.\nKonačno, treba predložiti izmenu pravila za učešće na konkursima za strukturne fondove tako da na kraju ne ispadne da evropski poreski obveznici finansiraju projekat iza koga stoje kineske kompanije koje su po prirodi finansijski najpovoljniji ponuđači.\nPrema Mirelovom mišljenju, od ključnog značaja treba da bude i novo političko angažovanje u regionu koje, pored ostalog, znači i imenovanje specijalnog izaslanika za Balkan u okviru službe Visokog predstavnika/potpredsednika Komisije.\nTo bi trebalo da bude osoba koja poznaje region i njegove lidere i koja bi bila direktno odgovorna za dijalog Kosovo-Srbija kao aktivno angažovani posrednik.\nNjegov prioritet bila bi i Bosna i Hercegovina. Takođe bi intervenisao u teškim situacijama, bilo bilateralnim (granični sporovi, prava manjina), bilo nacionalnim (bojkot parlamenta).\nMirel, danas predavač na prestižnom pariskom fakultetu političkih nauka, piše i da je veoma teško naći balans između političke prilike i realnosti na polju između “štapa i šargarepe” a dokaz za to je prevremeno pridruživanje Bugarske i Rumunije.\nPrema njegovim rečima, deo novog pristupa prema regionu treba da bude i pregovarački proces u dve faze. Prva faza bila bi zatvorena usvajanjem obaveza u oblasti unutrašnjeg tržišta, čime bi se zemlja kandidat našla u položaju koji imaju članice Evropskog ekonomskog prostora, a druga usvajanjem ostalih politika uz period posmatranja koji bi trajao koliko bude potrebno.\nMirel je naveo i da bi takav pristup verovatno izazvao kritike u delu zemalja kandidata koje bi strahovale od toga da budu članice “druge klase”. Međutim, pristup strukturnim fondovima bio bi dokaz posvećenosti EU i, uz reforme, dao procesu kredbilitet, logiku i transparentnost.\nObnovljeni okvir pregovora doprineo bi usvajanju neophodnih reformi istovremeno omogućavajući Uniji da se pripremi za nove članice a građanima EU priliku da ih postepeno prihvate, zaključio je Mirel.


Analiza /Proizvodi stranih firmi dominiraju u radnjama širom BiH, domaći teško prolaze / Radio Sarajevo\n24. 12. 2017. u 11:23:00 Radiosarajevo.ba\nVeliki prehrambeni proizvođači iz regiona i Europe na liderskim su pozicijama u BiH kada su zastupljenost i udio tržišta u pitanju, dok domaće kompanije pokušavaju da im koliko-toliko pariraju.\nPokazuju to podaci Euromonitora, kompanije za istraživanje tržišta, ali i svakodnevne slike iz prodavnica i marketa, prenosi Blic.\nU kategoriji supa, soseva, preliva i začina dominira jedna hrvatska firma, koja na domaćem tržištu supa ima udio od čak 50 posto u ovoj godini, što pokazuje i visok nivo lojalnosti potrošača tom brendu. Još jedna hrvatska firma daleko je ispred ostalih kada su u pitanju pakovanja prerađenog voća i povrća u BiH, sa udjelom od 46 posto.\nOva kompanija je izgradila jak asortiman proizvoda zamrznutog prerađenog voća i povrća, ne ostavljajući prostora za konkurenciju u većini prodavnica koje imaju zamrznuto voće i povrće.\nStrani proizvođači u boljoj su poziciji i jer su spremni da investiraju i dobiju premiju od pozicioniranja na polici.\nEkonomisti smatraju kako strani proizvođači dominiraju jer imaju dugu tradiciju i kvalitet, dok naši proizvođači, s druge strane, imaju zastarjelu tehnologiju.\n"Jednostavno, naša preduzeća teško se probijaju na tržište jer nemaju resursa za kampanju, za razvoj industrije kako bi ulagali u proizvodnju i kako bi onda cijena koštanja tih proizvda bila niža. Oni bi mogli da pariraju bar povoljnijim cijenama u odnosu na inostrane proizvode, ako već ne mogu tradicijom. Ipak firme nemaju dovoljno kapaciteta za razvoj u tom pravcu i to je jedan od razloga za ovakvo stanje na tržištu, jer strane kompanije zaista imaju kapacitet da oklope naše tržiše i tako ugroze domaću proizvodnju", kazao je jedan od ekonomista.\nNapominje da je problem što građani i dalje imaju nepovjerenje u domaće proizvode, te da bi na tome trebalo raditi u narednom periodu.\n"Moramo jačati svijest o domaćoj proizvodnji i proizvodima, jer imamo primjere domaćih proizvoda koji su kvalitetni i koji u punom kapacitetu mogu zamijeniti inostrane proizvode i firme koje su sada liderske na ovom području, a da tako jačamo našu privredu i budžet", naglašava Duduković, dodajući da nam upravo nedostaje taj segment jačanja privrede kroz animiranje građane o značaju potrošnje vlastitih proizvoda.\nMurisa Marić iz udruženja potrošača „DON“ iz Prijedora, napominje da naši kupci i dalje imaju mišljenje kako su proizvodi iz regiona ustvari domaći, a ne strani.\n"Ne možemo zaboraviti činjenicu ovog regiona, da smo mi sa Hrvatskom, Srbijom, Makedonijom skoro do jučer bili jedna država. Zato naš potrošač ima percepciju da je sve to domaće, kada kupuje proizvod iz bilo koje zemlje iz regiona, premda su to sve zasebne države", govori ona.\nVelike kompanije na našem tržištu, dodaje Murisa Marić, upravo zbog velike rasprostranjenosti u mnogo država imaju mogućnost da "diktiraju cijene, gratise, akcije i ostalo, dok naši proizvodi još ne mogu da stignu takvu utakmicu“. Domaći proizvodi su se izborili za mjesto na polici po velikim trgovačkim centrima, ali prodaju sada diktira cijena.\n"Platežna moć stanovništva je niska, veliki je procenat građana sa najnižom platom i logično je da će oni tražiti jeftinije proizvode. Treba vremena da razvijamo svijest građana zbog čega kupujemo domaći proizvod i da podržimo naše privrednike kako bi i oni mogli biti u tržišnoj utakmici, kako bi bili nešto jefitniji i kako bismo onda kupovali te proizvode. Moraju se organizirati neke drugačije kampanje zašto je naše domaće bolje, kako bismo zaštitili svoju privredu. To mora biti svakodnevna priča, kao i sve druge reklame koje redovno bombarduju javnost, a ne samo okrugli stolovi sa privrednicima", zaključila je Murisa Marić.\nInteresantno je, kaže Predrag Duduković, da neke domaće firme nisu zastupljene na našem tržištu, ali su zato našle svoje mesto kod stranih kupaca.\n"Uvijek ima firmi koje čak lakše uspiju na inostranom tržištu, nego kod nas. Neke domaće firme imaju izvoz od čak 90 posto i njih čak i ne interesuje domaće tržište, jer je prebukirano. Oni kapacitete koje imaju koriste za proboj na ino tržište, koje je šire i jer je tamo veća kupovna moć, pa su manje zastupljeni kod nas", pojašnjava on.\nTagovi: kompanije tržište kupovina analiza\nBiH / Šarović: Carinske olakšice godišnje osiguraju 2.000 novih radnih mjesta


Prijem za zlatne vaterpoliste | Patak Online – Valjevo vesti\nVALJEVO- Šampione Evrope, reprezentativce juniorske vaterpolo ekipe Srbije Petra Stanića i Aleksandra Kovačevića, je primio gradonačelnik Valjeva Lazar Gojković.\nNjih dvojica su Valjevci i igrači Vaterpolo kluba „Valis“ i sa trenerom Mijatom Mijatovićem su nastupili na šampionatu Evrope koji se odigrao na Malti protekle nedelje. U finalu su savladali reprezentaciju Grčke 10:6 i tako doneli još jedno najsjajnije odličje, ovaj put u juniorskoj kategoriji, za srpski vaterpolo sport.\nGradonačelnik Gojković je mladim vaterpolistima čestitao veliki uspeh u ime grada i u svoje ime i poželeo im puno uspeha u budućoj sportskoj karijeri i u životu. On je poručio da je gradu stalo da što pre stvori bolje uslove za bavljenje vodenim sportovima, saopšteno je iz Gradske uprave.\nAleksandar Kovačević i Petar Stanić su rođeni 2004. godine i učenici su Tehničke škole u Valjevu, na smeru mehatronika. Treniraju vaterpolo od početka osnovne škole i već dve godine nastupaju za reprezentaciju Srbije. Od ove sezone, Petar Stanić će karijeru nastaviti u Šapcu i sa dojučerašnjim klupskim drugovima će odmeravati snage u okviru Super lige Srbije, koja startuje početkom oktobra.\nMladi reprezentativci juniorske vaterpolo ekipe Srbije istakli su da im je finale šampionata u Evropi jedan od najlepših trenutaka u životu i nezaboravan osećaj. Trenutno su u toku pripreme za Super ligu Srbije i nadaju se da će ostvariti najbolje rezultate.\nPrethodni članak S jedne strane svadbe, s druge strane borba za život\nSledeći članak U Mionici 17 umetnika iz više zemalja slikalo sa osnovcima\n29. septembra 2021. - 16:23\n16. septembra 2021. - 09:28\nLajkovačke odbojkašice pobednice turnira u Mariboru\n11. septembra 2021. - 09:18\nMemorijalni turnir „Slobodan Lazić Cimer“


M. D. 19. januara 2016. 14:46\nPremijer Aleksandar Vučić izjavio je danas da borba za bolji život u Srbiji tek počinje i da je uveren da građani vide šta je težak i ozbiljan rad koji će doneti prave rezultate i bolji život, a šta su prazna i besmislena obećanja.\nVučić je, na cerenomiji obeležavanja početka radova na drugom mostu preko Save kod Ostružnice, rekao da je država napravila dobre rezultate u teškim uslovima u kojima ceo svet uvodi vanredne ekonomske mere i smanjuje plate.\n„Francuska uvodi vanredne ekonomske mere, Rusija dodatno smanjuje plate, a kad smo mi preduzimali teške mere, svi su nam se smejali“, rekao je Vučić.\n„Naša borba za bolji život građana tek počinje i uveren sam da građani vide šta je siguran put, stabilnost, šta nisu prazna i besmislena obećanja i da samo težak i ozbiljan rad koji može da donese rezultate“, rekao je Vučić.\nS izbeglicama sve ozbiljnije, sačuvaćemo stabilnost\nSituacija s migrantima je sve ozbiljnija, ocenuio je danas premijer Aleksandar Vučić, ali je poručio građanima da nemaju razloga za brigu, jer će stabilnost zemlje biti očuvana.\n„Odmah zatim to će učiniti i Slovenija, a mi smo spremni da pomognemo još više makedonskoj policiji, da tamo pošaljemo dodatne policijske snage…ali u svakom slučaju umećemo da zaštitimo i naše državne i nacionalne interese“, poručio je premijer.\nNaveo je da ćemo tesno raditi u saradnji s evropskim zemljama te da je gotovo siguran da ćemo uspeti da sačuvamo i mir i stabilnost.\nIzbori mogući 24. aprila, ne komentarišem opoziciju\n„Ujedinjenje opozicije ne kometarišem, sve sam rekao u jednom danu, i vratiću se na tu temu za 45 dana, pa zatim za 80 dana. U međuvremenu, radiću marljivo, radiću i u njihovo ime i za njihov račun, za sve to što nisu na svom radnom mestu, radiću i napravićemo da Srbija bude bolje mesto za život za sve“, poručio je Vučić.


Sandžak most saradnje - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Sandžak most saradnje\nSandžak most saradnje\nOd Redakcija - 3. Juna 2014. 0 110 Podeli na Fejsbuku\ntweet Redovnom godišnjiem radnom doručku koji je u Turskoj organizovala grupa Prijatelji Sandžaka prisustvovali su potpredsednik Vlade Republike Srbije I ministar trgovine Srbije Rasim Ljajić I ministar zdravlja Turske Mehmed Mujezinoglu koji je od samog osnivanja ovog foruma aktivno uključen u njegov rad jer je I sam poreklom sa Balkana.\nDelegaciju Novog Pazara predvodio je ghradonačelnik dr Meho Mahmutović. Sastanku prisustvovalo preko 200 predsrtavnika udruženja, Bošnjaska širom Turske, ali I mnogo privrednika poreklom sa Balkana. Razgovaralo se o mogućim ptivrednim ulaganjima ali I tome koliko Turska može institucionslno da pomogne razvoju regjona. Na sastanku je napravljen osvrt na poplave koje su zadesile Srbiju I Bosnu i o načinima kako Turska može pomoći poplavljenim područjima. O ovoj poseti izveštavali su brojni mediji u Turskoj.\nPredstavnici iz Srbije i Sandžaka bili su gosti grupe Prijatelji Sandžaka u Turskoj. Na tradicuonalnom radnom doručku kome je prisustvovao i zamenik premijera Srbije i ministar Sasim Ljajić i ministar zdravlja Turske Mehmet Mujezinoglu ,poslanik AK partije Husein Burge, poslanik paertijer CHP Faik Tunaj, gradonačelnik Novog Pazara Meho Mahmutović, predsednik opštine Tutin Šemsudin Kučević, predsednik opštine Bajram Paša Atila Ajdiner, zatim udruženja iseljenika sa Balkana Atila Bajkal kao i predstavnici nevladinog sektora bilo je reči o daljoj saradnji.\nSkup je otvorio i prisutne pozdravio uvodnim govorom predsednik i osnivač grupe prijatelji Sandžaka Salih Akgul koji je uzahvalio Vladi RepublikeTturske na svim projektima koje je realizovala i na onim projektima čija relaizacija je u planu, a reč je o projektima iz oblasti vere, kulture, obrazovanja i zdravstva. On je takođe zahvalio svima koji su učestvovali u realizaciji projekta sportske hale Pendik u Novom Pazaru. govoreći o socijalnim projektima on je rekao da će tokom ove godine biti organizovan tradicionalni sunet sa rekordnim brojem od 400 dece. Skupu se obratio I gradonaćelnik Novog Pazara dr Meho Mahmutović kao I potpredsednik Vlade i ministar Rasim Ljajić koji je zahvalio Turskoj na svoj pomoći koju je pružila kako Sandžaku tako i Republici Srbiji.\nMinsitar zdravlja Republike Turske Mehmet Mujezinoglu zahvalio je gostima na poseti posebno naglasivši da će Turska uvek biti na raspolaganju narodima Balkana. On je podsetio na zajedničku kulturu istoriju i tradiciju svih balkanskih naroda i ukazao na neophodnost daljeg zbližavanja i saradnje u budućem periodu, nudeći pri tome svaku vrstu pomoći Turske i njegovog ministarstva.\nPoslanik paertijer CHP Ffaik Tunaj poručio je da je svaka pomoć od bilo koga iz Turske da dolazi veoma važna i posebno naglasio značaj projekata koje na ovim prostorima realziuje Turska razvojna agencija TIKA.\nPoslanik AK partije Husein Burge zahvalio je predsedniku te stranke i premijeru Republiek Turske Redžepu Taipu Erdoanu koji je, kako je rekao, uticao na sve svoje poslanike da što više saznaju o Balkanu i svim njegovim specifičnostima. On je podsetio na amanet koji je na samrti predsednik Bosne i Hercegovine rahmetli Alija Izetbegović ostavio Erdoanu da brine o Bošnjacima na Balkanu. Bvaj emanet premijer Erdoan provodi i danas učeći nas i našu decu da u sebi nosimo balkansku krv i srce, rekao je Burge.\nNa sasatnku je posebno istaknuta neophodnost satradnje da turskim privrednicima, posebno članovima Rumeli grupe. Potpredsednik Vlade I ministar Rasim Ljajić pozvao je turske privrednike da posete Srbiju I Sandžak kkao bi se upoznali sa mogućnostima za ulaganje u ovu zemlju I region.\ntweet Prethodni tekstĆorović – Dom zdravlja prikupio 571.346,00 dinara za pomoć ugroženim područijimaSledeći tekstSvetski dan skejtborda u Novom Pazaru – video najava – morate pogledati Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Šef Medjunarodne agencije za atomsku energiju, Jukija Amano, izjavio je da Iran predstavlja 'specijalni slučaj' za stručne timove njegove agencije zbog sumnji da Teheran krije eksperimentalne nuklearne programe.\nU današnjem govoru prilikom otvaranja konferencije te agencije u Beču, Amano je rekao da iranski funkcioneri nisu pružili neophodnu saradnju kako bi njegova agencija mogla da potvrdi da je sav nuklearni materijal u Iranu namenjen mirnodopskoj upotrebi.\nDelegati na jednonedeljnoj konferenciji Medjunarodne agencije za atomsku energiju će, prema očekivanjima, raspravljati o nuklearnim programima Irana i Sirije. Arapske zemlje su takodje uspele da stave Izrael na dnevni red te grupe po prvi put od 1991. godine.\nŠiroko je rasprostranjeno uverenje da Izrael poseduje nuklearno oružje, ali odbija da to prizna.


IZMENE ZAKONA O PIO: RAZMATRA SE IZMENA ODREDBE O KAZNENIM POENIMA ZA ODLAZAK U PENZIJU PRE NAVRšENE 65 GODINE żIVOTA\nZbog velikog broja pritužbi na član zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju kojim su uvedeni kazneni poeni za sve koji se odluče da radno mesto napuste pre nego što napune 65 godina starosti, bez obzira na to da li imaju zakonom propisane godine staža, Ministarstvo rada oformilo je radnu grupu koja će pokušati da pronađe pravednije rešenje. Niko još ne može precizno da kaže kada će do izmena doći, jer je sve u početnoj fazi.\nPravilo po kome penzioni ček može biti niži za petinu ukoliko se ode u penziju pre ispunjenog starosnog limita, uskoro bi mogao da bude promenjen. Jedno od rešenja koje se pominje jeste mogućnost da se penzioneru kada napuni 65 godina ukinu penali, bez obzira na to kada je otišao u penziju. Ovakvi propisi važe u mnogim evropskim zemljama i po tome bi onaj ko napusti posao sa, na primer, 62 godine, umanjenje imao samo tri godine, a onda bi nastavio da prima punu penziju.\nNajveći problem izmene zakona o PIO su napravile radnicima iz preduzeća u restrukturiranju, s obzirom na to da mnogi od njih imaju dovoljno staža ali ne ispunjavaju i starosni uslov za penziju. Zbog toga će im, ako se propisi ne promene, ne njihovom voljom, čekovi biti prilično tanji. Za ovako velike rezove obično se u zakonu predvidi prelazni period, kao što je slučaj sa pomeranjem starosne granice za penzionisanje žena, koji se proteže čak do 2032. godine.\nPrema drugoj opciji, penali za prevremeno penzionisanje biće ukinuti samo za one koji su prihvatili socijalni program, napustili preduzeće i čekaju penziju na birou. Tu takođe postoji uslov, a to je da ova promena, ukoliko se usvoji, neće važiti za one koji još uvek nisu potpisali sporazum sa poslodavcem i prijavili se Nacionalnoj službi za zapošljavanje.\nČlan zakona koji će verovatno pretrpeti izvesne izmene jeste onaj koji se tiče privremenih i konačnih rešenja o penzionisanju.\n- Gotovo svi penzioneri u Srbiji dobijaju prilikom penzionisanja privremena rešenja, a do konačnog obračuna nekada čekaju godinama - kažu u Ministarstvu rada. - Razmišlja se ili o njihovom potpunom ukidanju i uvođenju mogućnosti da rešenje od prvog momenta bude trajno. Ukoliko bi se ovo rešenje usvojilo, iz obračuna bi se najverovatnije izuzela poslednja godina staža osiguranika.\nDa se više ne bi dešavalo da penzioneri padaju u dugove zbog neusklađenosti privremenog i konačnog rešenja, jer je iznos penzije na prvom nekada mnogo veći od iznosa na drugom, pa oni moraju da vrate razliku, postoji i opcija vremenskog ograničenja privremene penzije.\nIzvor: Večernje novosti, 27.4.2015.


Washington Post podržao Obamu - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Beograd: Čistač cipela Oboren Ginisov rekord u maturantskom plesu Stan' Neretvo Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Washington Post podržao Obamu Printajte Veličina slova - + 25.10.2012 Uticajni američki list The Washington Post podržao je danas reizbor Baracka Obame na predstojećim predsjedničkim izborima.\n"Predsjednik Barack Obama je u boljoj poziciji da upravlja od republikanskog izazivača, bivšeg guvernera Masačusetsa Mitta Romneya", navodi se u uredničkom kometaru današnjeg izdanja.\nOd pet najtiražnijih listova za sada je jedino Los Angeles Times podržao nekog od kandidata - takođe Obamu. Najtiražniji, s milionskim tiražima, The Wall Street Journal, USA Today i The New York Times za sada nisu nikoga podržali, mada je njujorški list naklonjen Obami.\nUredinci Washington Posta navode da su podržali Obamu uprkos razočarenju njegovim prvim mandatom, pošto se zalaže za "jedini pristup koji može uspjeti" u finansijskoj politici - uravnoteženoj reformi socijalnih davanja i povećanja budžetskih prihoda.\nRomni je, s druge strane, navodi se u komenatru, prihvatio ideologiju Republikanske partije da se "porezi uvijek mogu smanjivati, a nikada podizati".


U sredu, 16. 11. 2016. godine, u večernjim časovima zasedao je Štab za vanredne situacije grada Požarevca. Razlog zbog koga je sazvana vanredna sednica ovog organa je kvar na potisnom nadzemnom cevovodu nalivne vode sa jezerske kasete broj 4. Do pomenute havarije je došlo u ranim jutarnjim časovima, istog dana. Novonastala situacija nije ugrozila vodosnabdevanje (kao i kvalitet vode za piće) grada Požarevca, pre svega zbog visokog nivoa Velike Morave.\nŠtab za vanredne situacije doneo je odluku da se odmah pristupi saniranju problema. U izveštaju koji je JKP Vodovod i kanalizacija dostavio Štabu za vanredne situacije kaže se:\n„Poslednjih par dana povećana je proizvodnja nalivne vode sa vodozahvata Morava sa prosečnih 130, na 180l/s, što znatno utiče na stabilnost rada samog vodoizvorišta Ključ, s obzirom da je količina nitrata u ovoj vodi 21mg/l. Havarijom koja se juče desila, nije bilo ugroženo vodosnabdevanje Grada, na bilo koji način. Nalivnom vodom sa kasete 4 isključivo se napaja infiltracioni bazen broj 1, a manjim delom IB2, čime se štiti severo-zapadni deo izvorišta od upliva podzemne vode kontaminirane nitratima u količini preko 100mg/l. Upravnik vodosnabdevanja je juče, odmah nakon saznanja za havariju, izvršio preraspodelu nalivne vode sa vodozahvatnih bunara na Moravi, na sve infiltracione bazene.\nDanas je izvršen uviđaj stručnih policijskih službenika na mestu havarije cevovoda. Uviđaj je završen u 10č. Odmah nakon uviđaja, pristupilo se reparaciji i zameni havarisane cevi. U 11 i 45 su završeni svi monterski radovi, a u 11 i 50 je startovana pumpa sa kasete 4.\nPregledom terena na vodoizvorištu, utvrđeno je da nalivna voda sa kasete 4 stiže do infitracionog bazena broj 1, uz 2 uočena manja gubitka, koja su nastala nakon ponovnog puštanja pumpe u rad. Ove gubitke planiramo da saniramo u narednim danima. Merenja protoka na ovom cevovodu se realizuju uz pomoć prenosnog ultrazvučnog merača protoka koji JKP poseduje, a čija tačnost iznosi ±5 do±10%. Trenutno izmereni protok sa kasete 4 iznosi 68l/s.“\nSlužba za informisanje Grada Požarevca


Zbog zaostajanja u reformskom procesu, BiH je dalja od rešenja nego što je to bila pre 10 godina. Evropski parlamentarci su još jednom, zvaničnim pismom pozvali bh. političare da zemlju povedu putem evrointegracija.\nŽeleći da još jednom stave do znanja da im je stalo do budućnosti i sudbine BiH i njenog naroda, sedam evropskih parlamentaraca, iz različitih političkih grupa, potpisali su saopštenje kojim se od bosansko-hercegovačkih političara zahteva da preuzmu odgovornost, poprave stanje u zemlji i pokrenu evrointegracije zemlje. „Situacija je loša i vrlo smo zbog toga zabrinuti. Neophodno je da se domaći političari koncentrišu na rešavanje slučaja Sejdić Finci i da odgovore na zahteve iz usaglašene junske Mape puta. Bez tih stvari je nemoguće da zemlja krene napred, a i lokalni lideri bi tako dali do znanja da stvari uzimaju za ozbilno“, poručio je predsednik odbora EP za Jugoistočnu Evropu, Edvard Kukan.\nBiH dalje od rešenja nego što je bila pre 10 godina\nU pismu koje su potpisali parlamentarci Edvard Kukan, Doris Pak, Ana Ibrišagić, Tanja Fajon, Jelko Kacin, Ivo Vajgl i Libor Rouček, podvlači se da evropske integracije mogu da donesu opipljiv napredak narodu u BiH, ali i da je za svaki korak na tom putu neophodno „drastično unaprediti“ funkcionalnost vlasti u zemlji.\nDa su uslovi koji su bili definisani u junskoj Mapi puta bili poznati odavno, a ništa nije ni započeto da se rešava, konstatuje izvestilac za BiH u EP, Doris Pak i dovodi u pitanje iskrenost političara u BiH. Ona dodaje da se „nalazimo se u ćorsokaku, dalje od rešenja nego što smo to bili pre 10 godina, što je sramotno za sve koji žive u BiH“. Za takvo stanje, Doris Pak smatra da su odgovorni bosansko-hercegovački političari, a ne međunarodna zajednica ili EU koja nema ni mogućnost niti ovlašćenje „da lupi rukom o sto“ i kaže šta će ko u zemlji da radi: „Ako negde grešimo to je možda u tome što nemamo instrument da kažnjavamo te političare. Oni nam se smeju jer znaju da ne možemo da preduzmemo ništa. Mogli bi da zaustavimo novčanu pomoć, ali ko će zbog toga da ispašta?“, pita se izvestilac Evropskog parlamenta za BiH.\nBiH kao izvor nestabilnosti i briga\nPored pitanja reforme Ustava, od implementacije presude Evropskog suda za ljudska prava, preko bolje funkcionalnosti institucija na svim nivoima, pa do jačanja vladavine prava i uspostavljanja koordinacionog mehanizma, u Evropskom parlamentu insistiraju i na pripremi BiH za ulazak Hrvatske u EU što će se u velikoj meri odraziti na trgovinu između dve zemlje: „Danas BiH izgleda kao izvor nestabilnosti i brige za Evropski parlament. Zato želimo da političarima u BiH poručimo da je budućnost njihove zemlje u pitanju i da smo zabrinuti“, poručila je poslanica EP, Tanja Fajon. I ona je pozvala političare u BiH da počnu da rade zajedno „u ime naroda koji je počeo da gubi veru i viziju budućnosti BiH.“\nKljučne reči bih eu\nTrajni link https://p.dw.com/p/16QcC


Doprinos razvoju regionalne suradnje\nPredsjedavajuća Parlamentarne skupštine Procesa suradnje u jugoistočnoj Evropi (SEECP) Borjana Krišto izjavila je na pres-konferenciji da je već sama posjećenost zasjedanju te skupštine pokazala značaj Bosne i Hercegovine u ovom procesu.\nKrišto je podsjetila na činjenicu da je za vrijeme bosanskohercegovačkog predsjedavanja SEECP-om od jula 2018. godine, u aprilu 2019. u Beogradu potpisan sporazum prema kojem će do 2021. godine biti ukinut roaming među zemljama jugoistočne Evrope.\nSEECAP je, kazala je, doprinos razvoju regionalne suradnje, ekonomskih i drugih odnosa.\nNa skupštini su razmijenjena mišljenja o tome kako postići stvarnu promjenu unutar procesa regionalne suradnje, ali, kako je izjavila Krišto, nije usvojena predviđena zajednička deklaracija jer se Beograd i Priština nisu složili o amandmanima koji se odnose na slobodno kretanje roba i neke međunarodne sporazume.\nŠesta plenarna sjednica Parlamentarne skupštine SEECP-a održana je danas u Sarajevu pod predsjedavanjem Bosne i Hercegovine.\nKako je po završetku skupa saopćio Sektor Parlamentarne skupštine za odnose s javnošću, o boljoj povezanosti za bolji život, kao centralnoj temi sjednice i motu bosanskohercegovačkog predsjedavanja ovom regionalnom inicijativom “Bolja povezanost za bolji život”, govorili su najviši zvaničnici i poslanici parlamenata jedanaest država regiona jugoistočne Evrope.\nBorjana Krišto, predsjedavajuća Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i predsjedavajuća Parlamentarne skupštine SEECP-a, naglasila je da parlamentarna dimenzija SEECP-a predstavlja jedinstvenu platformu kao odraz zajedničkog napora svih zemalja regiona da razvijaju međusobno povjerenje, regionalnu saradnju i ekonomske odnose na dobrobit svih unutar regiona.\nPrema njenim riječima, SEECP je, u sinergiji sa procesom stabilizacije i pridruživanja Evropskoj uniji (EU), pomogao da se u posljednjim dvjema decenijama, jugoistočna Evropa trasformiše iz regiona otvorenih sukoba i netrpeljivosti u region saradnje i prosperiteta zasnovanog na zajedničkim interesima.\nPodsjetivši na to da je za vrijeme bosanskohercegovačkog predsjedavanja SEECP-om potpisan istorijski sporazum o ukidanju roaminga među regionalnim zemljama do 2021., naglasila je da će na taj način više od 15 miliona ljudi direktno osjetiti pogodnost nesmetanog komuniciranja na isti način kao i stanovnici Evropske unije.\nOcjenjujući da je moto predsjedavanja Bosne i Hercegovine SEECP-om ispunjen na najbolji mogući način, pozvala je predstavnike parlamenata u zemljama regiona da se zajedno s predstavnicima vlada snažnije uključe u realizaciju Akcionog plana za stvaranje jedinstvenog ekonomskog prostora među zemljama jugoistočne Evrope.\nIstičući kako su Berlinski proces i novi pristup EU prema zemljama jugoistočne Evrope izuzetno značajni za BiH, predsjedavajuća Krišto upozorila je na to da je integracioni put BiH opterećen raznim problemima i izazovima, od kojih je jedan od najvećih, kako je kazala, izmjena Izbornog zakona u pravcu primjene temeljnih demokratskih standarda kroz uvažavanje demokratski izražene političke volje sva tri konstitutivna naroda u BiH. S tim u vezi, izrazila je uvjerenje da BiH može pronaći dovoljno unutrašnjeg potencijala za dogovor i prevazilaženje izazova isključivo na tragu evropskih političkih vrijednosti dijaloga, kompromisa i konsenzusa.\nKrišto je naglasila da je stvaranje adekvatnog bezbjednosnog okvira preduslov ekonomskog napretka u regionu te snažno podržala sve organizacije koje promovišu borbu protiv nasilnog ekstremizma, terorizma, radikalizacije među mladima, hibridne prijetnje i kibernetičke nesigurnosti.\nIstičući značaj i ulogu PSSEECP-a, predsjedavajuća Krišto pozvala je parlamentarce, kao i predstavnike svih regionalnih inicijativa da nastave podršku evropskom putu BiH i svih država regiona jugoistočne Evrope.\nU okviru 6. plenarne sjednice PSSEECP-a, rezultate predsjedavanja Bosne i Hercegovine ovom regionalnom inicijativom predstavio je pomoćnik ministra vanjskih poslova BiH Almir Šahović.\nUčesnicima sjednice obratio se i šef političkog odsjeka Regionalnog savjeta za saradnju (RCC) Amer Kapetanović koji je govorio o ulozi SEECP-a i RCC-a u realizaciji političkog i ekonomskog povezivanja stanovništva i zemalja regiona jugoistočne Evrope.\nNa 6. plenarnoj sjednici PSSEECP-a najavljeno je da će održavanjem ministarskog i predsjedničkog samita SEECP-a 8. i 9. jula u Sarajevu, Bosna i Hercegovina okončati jednogodišnje predsjedavanje Procesom saradnje u jugoistočnoj Evropi.\nPredsjedavanje treba da preuzme Kosovo.


Izetbegović od OHR-a, PIK-a i Tužilaštva tražio da sankcionišu Milorada Dodika – ATV\nIzetbegović od OHR-a, PIK-a i Tužilaštva tražio da sankcionišu Milorada Dodika\nObjavljeno: 12:44, 17.07.2017\nBošnjački član Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović izjavio je danas u Sarajevu da je od OHR-a, Tužilaštva BiH i Upravnog odbora Savjeta za sprovođenje mira /PIK/ zatražio sankcionisanje predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika zbog izjave date u Bratuncu 7. jula.\nIzetbegović je na konferenciji za novinare u Sarajevu rekao da je uputio pismo OHR-u, Tužilaštvu BiH i članovima Upravnog odbora PIK-a u kojem traži reagovanje na, kako je rekao, najopasniju izjavu predsjednika Republike Srpske od Dejtonskog sporazuma do danas.\n“Ovom izjavom se Dodik najdirektnije upustio u protivustavno i antidejtonsko djelovanje počinivši krivično djelo opisano u odredbama Krivičnog zakona. S obzirom da nije bilo očekivane reakcije Tužilaštva BiH i OHR-a, obratio sam se tim institucijama, kao i članicama PIK-a u kojem sam zatražio da reaguju i sankcionišu takvo ponašanje predsjednika Republike Srpske”, naveo je Izetbegović.\nBošnjački član Predsjedništva BiH tvrdi da je u toku i kampanja fabrikovanja tobožnjeg nacionalnog sukoba i nezakonitog rada Obavještajno-bezbjednosne agencije /OBA/ kako bi se izvršio pritisak s ciljem uplitanja u kadrovsku politiku i rad Agencije.\n“Ustavni sud BiH, pravosuđe i OBA očigledno stoje na putu ostvarenja političkih, ali i ličnih kriminalnih ciljeva i poslova visokopozicioniranih političara. Udar na Ustavni sud, nacionalni sastav VSTS-a i OBA dio je istog plana slabljenja BiH kojem ćemo se odlučno suprotstaviti svim demokratskim mehanizmima”, rekao je on.\nIzetbegović je najavio da će javno objaviti informacije o procesima kojima se nastoji uticati na kadrovsku politiku u OBA, dodajući da ne vidi ništa sporno u imenovanju Osmana Mehmedagića za direktora obe agencije.\n“Svi direktori su postavljeni na taj način, i Sipe i Granične policije. Drugo su direktori i ministri, ali ja govorim o strukturi inspektora”, rekao je Izetbegović, dodajući da će se zalagati za depolitizaciju svih obavještajnih agencija i pravosuđa u BiH.\nNa novinarsko pitanje kako, s obzirom na narušene odnose sa predsjednikom SNSD-a Miloradom Dodikom i liderom HDZ-a BiH Draganom Čovićem, ima namjeru da omogući napredak zemlje na evropskom putu, Izetbegović je naveo da će to ići teško, ali da sa svim problemima progresa ima.\nOn se osvrnuo i na prijetnje smrću koje su pripadnici terorističke organizacije “Islamska država” uputili poglavaru Islamske zajednice u BiH Huseinu Kavazoviću, muftijama i imamima koje su uputili “indoktrinisani pripadnici ‘Islamske države’ koji su porijeklom iz BiH”.\n“Struktura Islamske zajednice BiH je oduvijek bila brana nasrtajima na islam, njegov opstanak i ispravno tumačenje vjere. Imami su progonjeni i zatvarani u vremenu ateističkog režima”, rekao je Izetbegović.\nOn smatra da je Islamska zajednica BiH prva na meti ekstremista jer ima kapacitet da se odupre izazovima ekstremizma i pogrešnog tumačenja islama, pozivajući nadležne bezbjednosne institucije da te prijetnje ne potcjenjuju.


Putin: Broj stranih agenata u NVO značajno opao\nI. Đ. 31. oktobra 2017. 00:01\nBroj stranih agenata među neprofitnim organizacijama u Rusiji se smanjio, izjavio je danas ruski predsednik Vladimir Putin.\n„Trenutno u registru stranih agenata takve organizacije su smanjene za gotovo polovinu, sa 165 na 89, što je 0,39 odsto od ukupnog broja NVO registrovanih u Rusiji“, rekao je Putin na sastanku predsedničkog saveta za civilno društvo i ljudska prava, prenosi Tas s.\nBroj tih organizacija uključen u registar ove godine, bio je četiri puta manji u odnosu na 2016. godinu, rekao je Putin i dodao da veruje da takav rezultat ne bi bio moguć da te NVO nisu promenile svoj stav.\n„Da bi bile ispisane iz registra, organizacija mora da obustavi svoje političke aktivnosti ili odboje da prima novac iz inostranstva, rekao je ruski predsednik. NVO se ređe odlučuju za drugu opciju“, rekao je Putin i objasnio da su stvoreni povoljni uslovi za finansiranje u Rusiji umesto da traži novac iz drugih izvora.\nU Rusiji je 2012. godine usvojen zakon o stranim agentima koji predviđa da NVO, koje primaju novac iz iniostranstva budu registrovane kao strani agenti.


Odlaskom vlastitog stanovništva BiH zaradila 2,5 miliona KM @ InfoBijeljina\nDržavljanstva BiH se u posljednjih pet godina odreklo više od 20.000 njenih građana. Za isti taj period zemlju napustilo je više od 173.000 osoba, odnosno, skoro 50.000 porodica.\nRedovi ispred stranih ambasada u BiH, nažalost, sve su duži, a samo prošle godine ovu zemlju napustilo je više od 20 hiljada ljudi, a državljanstva su se odrekle 4.473 osobe. Tako je BiH na odlasku vlastitog stanovništva zaradila 2,5 miliona KM.\nBosna i Hercegovina je, nažalost, postala zemlja koja svoj budžetski prihod povećava na osnovu građana koji se odriču državljanstva.\nDa bi se odrekli državljanstva BiH, potrebno je svega 800 KM. Predviđeno je ovo izmjenama Zakona o administrativnim taksama 2006. godine.\nDo tada su građani BiH, koji se žele odreći državljanstva, plaćali čak 1.700 KM. Inače, u većini zemalja regije taksa za odricanje od državljanstva košta oko 200 KM.\nPrema podacima Ministarstva civilnih poslova, građani su u posljednjih pet godina budžetski fond napunili za ukupno 9,7 miliona maraka.\nTreba napomenuti i da se od početka godine državljanstva BiH odreklo više od 2.300 građana, što znači da je budžet BiH već bogatiji za 1,8 miliona KM, a uzmemo li u obzir da još nije prošlo ni pola godine, ova brojka bi do kraja 2019. mogla biti znatno veća.\nOvaj broj u narednim godinama povećaće se i zbog toga što raste broj onih koji odlaze u zemlje s kojima Bosna i Hercegovina nema ugovor o dvojnom državljanstvu.\nPrema podacima UNESCO-a, od 1995. godine BiH je napustilo 79 odsto inžinjera, 81 odsto magistara i 75 odsto doktora u oblasti tehničkih nauka, a podaci Instituta za razvoj mladih KULT kažu da 80 odsto mladih ne vidi perspektivu u ovoj državi.\nTako dojučerašnji građani BiH postaju građani Njemačke, Austrije, Slovenije, Češke i mnogih drugih.\nSistem priznavanja diploma fakulteta i stručnih škola stečenih van Njemačke pril ...\nZabranjen uvoz više od 20.000 kg krastavaca\nBiH broji tri nova državljanina: australijskog biznismena, turskog naučnika i srpskog sportistu


Vežbanje pamćenja tokom sna - Život - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Vežbanje pamćenja tokom sna\nVežbanje pamćenja tokom sna\nPogrešno je zaključiti da tokom sna mozak nije aktivan, iako tada toga nismo svesni. Najnovije studije pokazuju da je upravo vreme spavanja odlično za treniranje i poboljšanje pamćenja, prenosi portal vijesti.ba\n0Piše: DanasOnline 30. jula 2018. 07.30\nFoto: Pexels - Min An\nU istraživanju koje je u ponedeljak objavio istraživački centar HRL Laboratories, navodi se da pamćenje može biti poboljšano neinvanzivnom tehnikom stimulacije mozga tokom sna.\nPrenos memorisanih podataka, s jednog u drugi deo mozga za dugoročno pamćenje, je prirodan proces za koji se veruje da se osnažuje njihovom sinhronizacijom tokom spavanja.\nIstraživači su pokušali da pojačaju ovaj proces „prekonoćnom reaktivacijom“, stimulirajući mozgove ispitanika.\nIspitanici su potom, u budnom stanju, detektovali potencijalne pretnje poput eksplozivnih naprava i neprijateljskih snajpera, a njihovi rezultati su se znatno poboljšali nakon stimulacije.\nOvo istraživanje je poslednje u nizu nedavno objavljenih studija u kojima se zaključilo da aktivnost tokom sna može imati konkretni uticaj na našu mogućnost pamćenja.\naktivnost, Istraživanje, mozak, pamcenje, san, Spavanje


'Granice postale prepreka za preporod Balkana'\nBritanski list "Fajnenšnal tajms" (FT), povodom taksi koje je Priština uvela na robu iz Centralne Srbije Srbije i BiH i prekršila sporazum CEFTA" u tekstu pod naslovom "Granice su postale prepreka za preporod Balkana", bavi se granicama koje su postale barijera za regionalni ekonomski razvoj i ekonomsku integraciju zapadnog Balkana.\nList navodi da je na Zapadnom Balkanu postojala zona slobodne trgovine pre EU - da je to bila Jugoslavija, ali da je njen raspad doveo do >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << smrti stotina hiljada ljudi, više miliona raseljenih, ali i do novih granica na kojima sada često kamioni čekaju između sedam i 48 sati na granicama zbog carinskih procedura.\nSve to šteti razvoju regiona, navodi list ui citira reči srpskog ministra trgovineRasima Ljajića, da su troškovi zbog čekanja kamiona na granicama u regionu gotovo dvostruko veći od proseka EU.\n"Kako biti konkuretan kao dobavljač EU, uz ovakve brojke", navodi pitanje predsednik a Privredne komore Srbije Marko Čadež za kojeg napominje da prednjači u naporima za integraciju ekonomija bivših jugoslovenskih republika, koje se nisu pridružile EU i Albanije.\nList, naime, naglašava da je nedavna studija MMF-a pokazala da bi se na godišnjem nivou uštedelo 800 miliona dolara, što je oko jedan odsto BDP-a regiona, ako bi vlasti uspele da poboljšaju prekograničnu saradnju i dostigle prosečan standard EU.\nMeđutim, "Fajnenšnal tajms" ističe da najveći problemi proističu iz "nerešenog statusa Kosova" posle rata 1998-1999.\nU tom kontekstu, ukazuje na politički dijalog koji vode predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kosovski predsednik Hašim Tači, ali i na razgovore koje su 2013. godine započeli Čadež i bivši predsednik Privredne komore Kosova Safet Gerdžaliu kako bi se dogovorili oko zajedničkih inicijativa koje bi mogle da konkurišu kompanijama EU, i kako bi napravili plan za produbljenje ekonomske integracije.\nTa inicijativa, navodi" Fajnenšnal tajms", dovela je do formiranja regionalnog ivesticionog foruma, koji uključuje BiH, Srbiju, takozvano Kosovo, Makedoniju, Crnu Goru i Albaniju.\n"Te zemlje zajedno imaju više od 17 miliona stanovnika, što je tržište veličine Holandije, ali njihove ekonomije ostvaruju BDP od samo oko 77 milijardi evra", piše "Fajnenšnal tajms" i skreće pažnju da je to manje od Slovačke, iako ta država članica EU ima tri puta manje stanovnika.\nU tekstu se navodi i da su Čadež i Geržaliu dobili podršku vlada u Beogradu i Prištini da se posvete planu, koji bi omogućio slobodni protok roba, usluga i ljudi i stvorio platformu, usmerenu ka stranim investitorima koji bi region posmatrali kao jedinstveno ekonomsko područje, kao i da je u tom cilju 2017. godine u Trstu potpisan akcioni plan.\n"Kao šlag na torti, Brisel je obećao milijardu evra za investicije u infrastrukturu", napominje list.\nList podseća i da je od 2006. godine zapadnobalkanska šestorka članica Centralnoevropskog ugovora o slobodnoj trgovini (CEFTA), kao i da je deo akcionog plana da se u potpunosti primene uslovi tog sporazuma.\n"Fajnešnal tajms" napominje i da je ideja o ujedinjenju, koja postoji od raspada Jugoslavije, dobila na zamahu kao posledica umora od iščcekivanja proširenja EU i od kako se povećao uticaj drugih aktera u regionu, kao što su Rusija, Turska i Kina.\nIpak, ukazuje da političke razmirice i trajna ozlojeđenost i dalje predstavljaju najveće barijere.\n"Srbija zadržava kontrolu nad kosovskom energetskom infrastrukturom, srečavajući je da integriše svoje energetsko tržište sa albanskim, u znak odmazde, kosovska vlada je ranije ovog meseca uvela porez od 10 odsto na robu iz Srbije i BiH, kojim se izuzimaju proizvodi međunarodnih brendova, ignorišući uslove CEFTA", napominje "Fajnenšnal tajms".\nList ističe i da je 21. novembra Priština najavila da će povećati porez na robu iz Srbije na 100 odsto.\nU zaključku, list prenosi reči Čadeža da je obavezi na papiru potrebna politička volja kako bi se ona "prevela u realnost".\n"Regionalni lideri posvetili su se regionalnom planu, ali svaki političar vodi računa da ponovo bude izabran u svojoj državi. Realno, ekonomski razvoj mogao bi da utre put rešavanju osetljivih političkih problema iz prošlosti jer, u glavama mnogih ljudi na Balkanu, ratovi još nisu završeni", prenosi "Fajnenšnal tajms" Čadežovu ocenu.


Potpisana Platforma ujedinjena LGBT organizacija u Srbiji | Labris\nPotpisana Platforma ujedinjena LGBT organizacija u Srbiji\nKategorija: Vesti / Datum: april 23, 2015\nU beogradskom Medija centru danas, 23. aprila, sedam LGBT organizacija iz cele Srbije obeležilo je 25 godina aktivizma, predstavljanjem i potpisivanjem LGBT Platforme. Platformu su potpisale: Asocijacija Duga, Gayten-LGBT, Izađi, Labris, Queeria centar, Parada Ponosa Beograd i Siguran puls mladih\nPotpisivanje Platforme je jedan od najznačajnijih događaja u istoriji LGBT pokreta u Srbiji, ali i na Balkanu, a rezultat je jednogodišnjeg procesa konsultacija i analiza. Platforma je nastala iz potrebe LGBT zajednice da organizacije koje se bore za prava LGBT osoba u toj borbi budu jedinstvene, da definišu međusobnu saradnju, kao i saradnju sa drugim organizacijama koje su fokusirane na poštovanje, ostvarivanje i zaštitu ljudskih prava.\nCilj Platforme je koordinisan rad LGBT organizacija na unapređenju kvaliteta života LGBT građana i građanki, u okviru tri prioritetne oblasti:\nSaradnja sa državnim organima i institucijama, kao i praćenje i unapređivanje njihovog rada.\nIzgradnja i osnaživanje LGBT zajednice, povećanje njene vidljivosti i uključivanje LGBT građana i građanki u društvene tokove i procese donošenja odluka.\nRad sa opštom populacijom u cilju uspostavljanja dijaloga, smanjenja socijalne distance, homofobije, transfobije i drugih oblika diskriminacije.\nPotpisivanjem Platforme, LGBT organizacije šalju društvu i institucijama poruku da postoje organizacije koje su saglasne u vezi sa suštinskim potrebama i opštim ciljevima LGBT zajednice, a LGBT osobama da se jedinstveno, organizovano i stalno radi na poboljšanju kvaliteta svakodnevnog života svih građanki i građana.\nOsim LGBT organizacija, Platformi su danas pristupile i organizacije YUCOM- Komitet pravnika za ljudska prava, Nacionalni demokratski institut, Hartefakt fond i Civil Rights Defenders. Ovoj inicijativi mogu da pristupe sve organizacije, neformalne grupe, pojedinci i pojedinke, koji prepoznaju vrednosti i ciljeve definisane u Platformi.\nUjedinjeni za LGBT prava Potpisan sporazum o saradnji između organizacija Gayten-LGBT i Egal U Narodnoj skupštini predstavljeni nacrti javnih politika iz oblasti vladavine prava, pristupa pravdi i bezbednosti LGBT populacije u Srbiji Predstavljanje modela zaštite prava i unapređenja kvaliteta života LGBTIQ osoba u Srbiji\n← Ujedinjeni za LGBT prava Poziv na radionicu: Lezbejska ljubav je pravda IV →


Zanimljivosti dana : Prodaje se flaša viskija za 100.000 funti\nIz "Dagio" grupe tj ove svetske kopmanije za proizvodnju i destilaciju pića,su najavili da će prodati 60-ak flaša škotskog viskija iz ograničene serije po ceni od neverovatnih 100.000 funti.Povod ovoj ograničenoj seriji\nje u obeležavanju 60 godina vladavine kraljice Elizabete Druge ove 2012 godine.“Diamond Jubilee Blended Scotch Whisky by John Walker & Sons” je vrsta. viskija destilovana 1952 godine delimično sazrela u buretu od hrastovine iz Sandringema,kako su objavili iz Dagio grupacije.\nOvaj viski će se prodavati u kristalnim flašama,ukrašenim srebrnim prstenom sa dijamantom od pola karata i pečatom sa jedinstvenim brojem.\nUz kupovinu ovog viskija dobijaju dve kristalne ručno izrađene čaše,kao i kožna brošura sa vlastitim imenom ili logom,a sve to u drvenoj kutiji. Dok sav zaradjeni novica od prodaje viskija ići će u humanitarne svrhe.\nNaravno prva boca viskija biće poklonjena kraljici Elizabeti,dok ostale će biti ponudjene na zatvorenoj prodaji,u kojoj će moći da učestvuju samo kupci sa pozivnicama.Inače standardna flaša viskija John Walker ona s crvenom etiketom košta oko 19,95 funti.


Zašto lideri crnogorske opozicije ne mogu da idu u Moskvu - Sputnjik Srbija\n20:21 05 Jul 2020\n15:02 06.09.2017 (osveženo 18:43 06.09.2017) Preuzmite kraći link\nČelnici Demokratskog fronta Andrija Mandić i Milan Knežević dobili su zvaničan poziv da tokom druge polovine septembra posjete Moskvu kako bi se sastali sa rukovodstvom vladajuće Jednistvene Rusije. Međutim, liderima Fronta za sada je onemogućeno da napuste Crnu Goru jer su im na zahtjev specijalnog tužioca Milivoja Katnića oduzeti pasoši.\nMilan Knežević za Sputnjik kaže da je njegovom kolegi Andriji Mandiću i njemu oduzet pasoš pod obrazloženjem kako bi se obezbijedilo njihovo prisustvo kad otpočne sudski proces u aferi „državni udar“, iako su se, kako naglašava, i on i Andrija Mandić redovno odazivali na svaki poziv Tužilaštva dok je trajala istraga. On podsjeća da su i nakon podizanja i potvrđivanja optužnice lideri Fronta izjavljivali da „jedva čekaju da proces počne“.\n„Ono što je apsurdno u ovom rješenju jeste i činjenica da smo kolega Andrija Mandić i ja, od 15. februara otkad nam je skinut imunitet, u više navrata putovali van Crne Gore, i da smo željeli da izbjegnemo sudski proces, sigurno danas ne bi bili u Crnoj Gori. Na našu žalbu na ovu odluku Višeg suda, saopšteno nam je da će nam pasoši biti vraćeni ako budemo dobili zvaničan poziv, a koji se odnosi na obavljanje naših političkih aktivnosti“, podvlači Knežević.\nKako Knežević objašnjava, imajući u vidu da su od zamjenika generalnog sekretara Jedinstvene Rusije Sergeja Željeznjaka dobili poziv da u sklopu redovnih međupartijskih konsultacija posjete Rusiju u drugoj polovini septembra, Andrija Mandić i on će već sjutra podnijeti zahtjev da im pasoši budu vraćeni.\n„Ukoliko naš zahtjev bude odbijen, biće to jasan pokazatelj da režim na sve načine pokušava da zaustavi naše političke aktivnosti i saradnju sa prijateljskim strankama iz Rusije. Ova moja tvrdnja potkrijepljena je i režimskim reakcijama na nedavni intervju gospodina Željeznjaka u kojem je iznio stav da opozicija u Crnoj Gori mora da sarađuje i pokuša da se okupi oko jednog predsjedničkog kandidata“, jasan je Knežević.\nKomentarišući za Sputnjik oduzimanje pasoša svom kolegi Kneževiću i sebi, predsjednik Nove srpske demokratije Andrija Mandić mišljenja je da je nakon konstruisanja lažnog državnog udara od strane bezbjednosnih struktura u Crnoj Gori bilo potpuno prirodno da se akcija neće zaustaviti samo na podizanju optužnice protiv lidera Demokratskog fronta i ostalih ljudi koji pripadaju patriotskoj opoziciji.\n„Akcija režima koji ima podršku zapadne međunarodne zajednice ne zaustavlja se, nego su nasilno oduzeti pasoši Milanu Kneževiću i meni upravo da bi nas spriječili da imamo komunikaciju sa nama veoma važnim međunarodnim adresama“, kaže Mandić.\nOn ističe da je za Demokratski front upravo Rusija najvažnija međunarodna adresa sa kojom želi da ima saradnju.\n„Željeli smo da sa predstavnicima Jedinstvene Rusije i političarima iz vrha ruskog rukovodstva razgovaramo na mnogobrojne teme, a svakako da razgovaramo i na teme u vezi sa situacijom u regionu, u vezi sa Crnom Gorom i okupacijom koju je izvršio NATO nasilnim priključenjem Crne Gore tom ofanzivnom vojnom savezu“, podvlači Mandić.\nKako dodaje, režim Mila Đukanovića želio je to da onemogući, pa im je, zloupotrebivši Ustav i zakon, oduzeo pasoše.\n„Mi smo dobili poziv od gospodina Željeznjaka da krajem septembra imamo razgovore i susrete sa našim partnerima iz Jedinstvene Rusije. Mi hoćemo da gradimo najbolje moguće odnose između naših naroda. Mi želimo da Crna Gora, koja je 300 godina bila vezana za Rusiju i kojoj je Rusija bila najvažniji istorijski saveznik, sačuva ono što je zavjet naših predaka, a to su dobri odnosi sa Rusijom. Mi smo patriotska opozicija i opozicija koja vodi računa o interesima građana Crne Gore, a nema tog građanina koji ne doživljava Rusiju kao nekoga ko je blizak“, tvrdi Mandić.\nSagovornici Sputnjika takođe upozoravaju da u Crnoj Gori vladaju dvostruki aršini, pa se čak i svaka izjava ili predlog od strane ruskih zvaničnika unaprijed smatra za miješanje u unutrašnje stvari zemlje, dok ako nešto slično dolazi od zapadnih zvaničnika, onda je to po pravilu dobrodošlo.\n„Kad potpredsjednik SAD ostatku opozicije saopšti da je najbolje da sarađuju sa Vladom Duška Markovića, onda to nije miješanje u unutrašnje stvari Crne Gore, a kad visoki ruski zvaničnik saopšti drugačiji stav od američkog, onda je to najava okupacije od strane Moskve. Takvi dvostruki aršini za mene uopšte nisu obavezujući, jer planiram da nastavim saradnju koju imam sa našim prijateljima iz Jedinstvene Rusije i državnog rukovodstva, jer sam se uvjerio da su njihove namjere prema crnogorskom narodu iskrene, bratske i sadržane na međusobnom uvažavanju i prijateljstvu. Mišljenje režimskih medija i režimskih kerbera uopšte me ne dotiče i ako nam sud vrati pasoše sigurno ćemo realizovati naš odlazak u Moskvu, makar krenuli i pješke“, decidan je Milan Knežević.\nSličnog razmišljanja je i lider Nove Andrija Mandić, koji tvrdi da „sluge bezbjednosnih struktura NATO-a, koje danas nasilno upravljaju Crnom Gorom, žele da se obračunaju sa Demokratskim frontom“, što rade na jedan „vrlo perfidan i podao način“.\n„U paleti nečasnih sredstava koje su primijenjene protiv patriotske opozicije oduzimanje pasoša je samo jedno od njih. Vjerujem da će mnogi koji posmatraju ovu stvar sa strane, a koji ipak razumiju da se moraju poštovati Ustav i zakon, biti solidarni sa nama, pa čak i ako ne vole Rusiju. Ali ovakvo nasilje koje se vrši nije prihvatljivo i mi smo upozorili i domaću i međunardonu javnost da ova situacija ne vodi ničemu dobrom u Crnoj Gori“, kaže Mandić.\nOn upozorava da „nasilje može samo da proizvede nasilje“. Vlast misli da svojim represivnim aparatom može da diktira i upravlja narodnim raspoloženjem i to može da traje izvesno vreme, ali ne dugo, kaže Mandić, koji je uveren da će upornost i borba za pravdu opoziciji na kraju doneti pobjedu.\ncrnogorska opozicija, Milan Knežević, Andrija Mandić, Crna Gora


Milošević: Čast mi je bila igrati u dresu BiH - SportSport.ba\nMilošević: Čast mi je bila igrati u dresu BiH\nMlada reprezentacija Bosne i Hercegovina poražena je danas od Kazahstana u drugoj kvalifikacijskoj utakmici za plasman na Evropsko prvenstvo.\nA. Pašić 02.09.15. 19:52\nSvoj službeni debi u dresu Bosne i Hercegovine upisao je Deni Milošević, koji ističe da nije očekivao poraz.\n"Mislio sam da ćemo dobiti, bili smo se pripremili za ovu utakmicu. Nažalost, početak sa reprezentacijom nije pozitivan, ali nema veze, biće bolje idući put", kazao je Milošević nakon utakmice.\nKako kaže, čast mu je bila igrati za reprezentaciju.\n"Meni je to velika čast, nadam se da neće biti zadnji put. Idući put ću probati bolje i ako Bog da da zabijem gol. Nadam se da će idući put biti više raje da navija za našu državu."


Zvezdino dete prevazišlo Džajića u debiju za klub NOVA portal\nZvezdino dete prevazišlo Džajića u debiju za klub\nFudbal Autor:Bojan Vinulović01. dec. 202013:30\nFudbaler Crvene zvezde, Marko Lazetić, postao je sedmi najmlađi fudbaler u istoriji kluba koji je dobio priliku da zaigra na takmičarskom meču.\nMladi Marko Lazetić je rođen 22. januara 2004. godine, pa je sa svega 16 godina, 10 meseci i sedam dana uspeo da zaigra za seniorski tim Crvene zvezde, kao rezervista protiv Rada.\nMihajlović otkrio Italijanima: Vodiću Crvenu zvezdu\n„Uspeh je još veći kada se zna da je to, starosno gledano, učinio pre fudbalskih legendi kao što su Vladimir Petrović Pižon, Boško Đurovski, Ratomir Dujković, Dragoslav Šekularac koji su takođe barut seniorskog fudbala osetili pre punoletstva…Ipak, ako neko ima osećaj za Zvezdinu decu i za mlade igrače, onda je to upravo Dejan Stanković koji je peti na listi debitanata“, navodi se na sajtu Zvezde.\nIspred Marka Lazetića su Ivan Ilić, vezista rođen 2001. godine koji drži rekord postavljen 2017. godine, kao i Milko Đurovski, Luka Jović (najmlađi strelac u istoriji kluba, momak koji je upravo na debiju dao gol), Filip Janković, Dejan Stanković i Miloš Brajović.\n„Čast mi je što sam sa šesnaest godina debitovao za Zvezdu. Kad vidim kakva su imena i legende uspele to da učine pre punoletstva, zaista sam ponosan na sebe. Još jednom, hvala ljudima iz kluba i stručnom štabu na tome što su mi ukazali priliku da zaigram protiv Rada. Ovo je pokazatelj da se rad i trud uvek isplate i nadam se da ću uskoro zabeležiti još nastupa, kao i da ću postići prvi gol u dresu Crvene zvezde, to mi je sledeći cilj“, rekao je Lazetić.\nTalentovani napadač je dete Crvene zvezde, a već dve i po godine igra sa starijom generacijom i stasava pod komandom Marka Neđića, a u klub je došao davne 2012. godine.\nLISTA NAJMLAĐIH DEBITANATA CRVENE ZVEZDE:\n1. Ivan Ilić – 16 godina i 15 dana\n2. Milko Đurovski – 16 godina i 43 dana\n3. Luka Jović – 16 godina, pet meseci i pet dana\n4. Filip Janković – 16 godina, šest meseci i 18 dana\n5. Dejan Stanković – 16 godina, šest meseci i 19 dana\n6. Miloš Brajović – 16 godina, devet meseci i 24 dana\n7. Marko Lazetić – 16 godina, 10 meseci i sedam dana\n8. Andrej Mrkela – 16 godina, 10 meseci i 26 dana\n9. Dragan Džajić – 17 godina i devet dana\n10. Marko Grujić – 17 godina, mesec i 13 dana\nDragan DžajićFK Crvena zvezdaMarko Lazetić


BEZOSOVA JAHTA OD 500 MILIONA DOLARA: Najbogatiji čovek na svetu rešio da se časti | Novosti.RS\nProcenjena cena plovila, ne uključujući onu za podršku broda, iznosi 500 miliona dolara, a holandski proizvođač "Okeanko" nije objavio mnogo detalja o brodu nazvanom "prodžekt 721".\nIako je pola milijarde dolara nezamisliv iznos novca za većinu ljudi, to je tek mali deo od 75 milijardi dolara koliko je Bezos zaradio samo u 2020.\nPrema poslednjim podacima, njegovo ukupno neto bogatstvo je nešto manje od 200 milijardi dolara.\nbrod jahta DŽef Bezos milijarder milijarder DŽef Bezos "Amazon" heliodrom\n14:42 EVROPSKA UNIJA NE MOŽE BEZ RUSIJE: Babiš podsetio na doprinos Moskve rešavanju ozbiljnih svetskih kriza\n14:37 FILIP PETRUŠEV: Osećam se sjajno u reprezentaciji\nKOŠARKAŠ Srbije Filip Petrušev izjavio je da se oseća sjajno što ima priliku da igra za reprezentaciju.\n14:35 BRZA AKCIJA POLICIJE: Uhapšen muškarac koji je tukao devojku na Adi Ciganliji!\n27 MILAN JE U NEMAČKU POŠAO DA ZARADI ZA STRUJU: Potresni detalji o mladićima iz Srbije koji su stradali u stravičnoj nesreći (FOTO/VIDEO)


Evro blago ojačao, dolar ipak i dalje blizu rekordnih nivoa | Gde Investirati\nEvro blago ojačao, dolar ipak i dalje blizu rekordnih nivoa\nNa svetskim valutnim tržištima dolar je blago oslabio u korpi šest vodećih svetskih valuta, ali je i dalje blizu višegodišnjeg maksimalnog nivoa.\nU odnosu na zajedničku evropsku valutu, dolar je u čitavoj nedelji oslabio 0,81 odsto, na 1,0661 dolara za evro, dok je na mesečnom nivou američka valuta u plusu 3,83 odsto.\nU odnosu na japansku valutu, cena dolara porasla je 0,3 odsto, na 113,50 jena.\nUprkos jačanju prema jenu, dolarov indeks, koji meri vrednost američke u odnosu na šest najvažnijih svetskih valuta, skliznuo je prošle sedmice oko 0,8 odsto, na 100,75 poena, nakon što nedelju dana ranije dosegao najviše nivoe od 2003. godine.\nOd 8. novembra, kada je Donald Tramp pobedio na američkim predsedničkim izborima, prinosi na američke obveznice snažno su rasli jer bi njegova najavljena politika – od protekcionizma i uvođenja visokih carina na uvozne proizvode, preko ulaganja u infrastrukturu do povećane fiskalne potrošnje i smanjenja poreza – mogle podstaknuti inflaciju.\nMeđutim, prošle nedelje prinosi na obveznice su pali, dok je rast dolara usporio. Ipak, analitičari kažu da bi se moglo raditi samo o kratkoročnoj korekciji kursa dolara nakon snažnog rasta proteklih sedmica.\nPodršku dolaru u narednom periodu moglo bi pružiti očekivano jačanje inflacije, zbog čega će američka centralna banka, najverovatnije, već u decembru povećati ključne kamatne stope.\nTržišta procenjuju da su šanse da će Fed podići kamate do kraja godine veće od 90 odsto, a u sledećoje godini je moguće i ubrzanje tempa rasta cene novca.\nŠto se tiče evra, kratkoročno će smer njegovog kursa zavisiti o današnjem referendumu o ustavnim reformama u Italiji, za koji je premijer Mateo Renci vezao svoju političku budućnost.\nU slučaju negativnog ishoda, Rencijev bi odlazak, po oceni analitičara, mogao destabilizovati italijanski bankarski sistem, i na kraju poljuljati poverenje investitora u evrozonu.\nPrevious Dinar u ponedeljak bez promene prema evru\nNext Porez na nekretnine svima veći, osim vlasnicima vila\nTags forexkurs dolarakurs evra\nCategory BerzaNajvažnije vestiSvetske berze\nTop 20 najinovativnijih ekonomija: Švajcarska prva, Srbija na 55. mestu\nKina je prvi put ušla medju 20 najinovativnijih ekonomija, dok su SAD ispale iz prvih pet na listi, navodi se u izveštaju Globalni indeks inovacija 2018.\nStandard & Poor’s zadržala ocenu kreditnog rejtinga Srbije na nivou BB-\nAgencija za ocenu kreditnog rejtinga Standard & Poor’s (S&P) zadržala je ocenu kreditnog rejtinga Srbije na nivou BB-, uz stabilne izglede za unapređenje kreditnog rejtinga.\nKriptovalutama trgovalo 10.000 ljudi iz Srbije\nPortal Kamatica je saopštio da u Srbiji od 2012. godine postoji jedan legalni servis za trgovinu kriptovalutama, a za šest godina koliko postoje, nešto manje od 10.000 ljudi je kupilo ili prodavalo bitcoine,


MIGRANTI PREVOZ PLAĆALI 6.500 EVRA U Španiji uhapšeno 11 osumnjičenih za trgovinu ljudima\nŠpanska policija je uhapsila 11 osumnjičenih koji su navodno sačinjavali deo "lanca" za trgovinu ljudima, koji se bavi prevozom migranata preko Sredozemnog mora.\nPolicija je u sredu saopštila da osumnjičeni pripadaju grupi koja je u malim čamcima, koji nisu namenjeni za otvoreno more prevozila Marokance do španske obale, preneo je AP.\nIz španske policije su objasnili da je svaki od migranata za prelaz preko mora plaćao između 3.500 i 6.500 evra.\nNavodi se da bi po dolasku u zemlju migranti bili odvođeni u takozvane sigurne kuće, gde bi ih grupa zadržala sve dok ne plate dodatnih 1.000 evra na postojeću cenu.\nNakon plaćanja su dobijali odeću, mobilni telefon i autobusku kartu do neke destinacije u Španiji ili Evropi.\nAP ističe da je Španija postala najveća ulazna tačka za neovlašćen ulazak migranata u Evropu.\nU Španiji zbog napada uhapšeno sedam osoba\nKAJAKOM PO SREDOZEMNOM MORU Španska pomorska služba spasila 300 migranata\nMediji: U aprilu prevremeni izbori u Španiji\nHilari Klinton šokirana i zgrožena zbog otkrića o Vajnstinu\nBivša predsednička kandidatkinja američkih demokrata Hilari Klinton osudila je danas ponašanje holivudskog producenta Harvija Vajnstina, koji je finansirao njene izborne kampanje kao i kampanje brojnih demokrata prethodnih godina.


Pentagon: Nećemo dozvoliti da „Severni tok 2“ stane na put odnosima sa Berlinom - Sputnjik Srbija\n13:22 13.04.2021 Preuzmite kraći link\nVašington neće dozvoliti da pitanje gasovoda „Severni tok 2“ stane na put razvoju odnosa između Sjedinjenih Američkih Država i Nemačke, izjavio je šef Pentagona Lojd Ostin.\n„Što se tiče pitanja ‘Severnog toka’, izrazili smo svoje neslaganje sa tim i sa uticajem koji će to imati na Rusiju. Ali nećemo dozvoliti da ovo pitanje stane na put odličnim odnosima koje imamo sa Nemačkom. Stoga ćemo nastaviti da radimo sa Nemačkom i ostalim partnerima u regionu na jačanju našeg saveza i napretku“, rekao je Ostin na konferenciji za novinare nakon razgovora sa nemačkom kolegicom Anegret Kramp-Karenbauer.\nSa svoje strane, nemačka ministarka odbrane rekla je da obim transporta gasa preko „Severnog toka 2“ u budućnosti treba da zavisi od „ponašanja Rusije“.\n„Što se tiče ‘Severnog toka 2’, može se postaviti pitanje da li je razumno održati moratorijum pre tako skorog završetka. Međutim, čvrsto sam uverena da ako se nastavi (gradnja) ‘Severnog toka 2’, na kraju se mora postaviti pitanje koliko će gasa biti transportovano u zavisnosti od ponašanja Rusije“, istakla je Kramp-Karenbauerova.


Policija u Dubaiju "započinje obuku" na dronskim letjelicama\nPolicija u Dubaiju je, navodno, počela da obučava oficire da koriste leteći motocikl koji je prvi put predstavljen na tehničkoj izložbi GITEX 2017.\nPrema CNN-u, Hoversurf je svoj S3 2019 Hoverbike poklonio policijskim snagama u Dubaiju.\nPrema rečima CNN-a, brigadir Khalid Nasser Alrazooqi, generalni direktor odeljenja za vještačku inteligenciju u Dubaiju, izjavio je da će električni vertikalno vozilo za polijetanje i sletanje (eVTOL) testirati policajce u cilju njihovog dejstva do 2020. godine.\n“Trenutno imamo dvije ekipe koje već treniraju (pilotirati hoverbike) i povećavamo broj”, rekao je on za CNN.\nGlavni operativni direktor kompanije Hoversurf Joseph Segura-Con je rekao da policija u Dubaiju ima ekskluzivna prava da naredi što više jedinica koliko hoće, dodavši: “Dati će nam informacije sledećeg mjeseca ili dva, ako više vole … Ako im je potrebno 30 ili 40 godina, učinićemo to za njih. “\nNarudžbe za vozilo od 150.000 dolara takođe su otvorene za civile, nakon sastanka sa Federalnim smernicama za vazduhoplovnu administraciju, što znači da vam ne treba pilotska dozvola za letjenje.\nCNN je takođe izvijestio da se Dubai smatra jednom od tri moguće lokacije za proizvodnju za S3 2019. Segura-Con kaže da je Hoversurf u pregovorima “sa tri kompanije na različitim lokacijama širom svijeta”.\nSrbija: Policija je uz građane, ništa neće biti kao prije\nDetalj o smrti Davida Dragičevića o kojem niko ne priča: Ono što policija kaže, teoretski nije moguće\nVučić o protestima u Beogradu: “To je samo...


Srbija do 20. lipnja dobiva novu vladu, Vučić bira premijera među šestero kandidata - Index.hr\nSrpski ministar unutarnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je da će se premijer i novoizabrani predsjednik Srbije Aleksandar Vučić konzultirati sa svim političkim strankama oko formiranja vlade, a da je odluka tko će biti mandatar u njegovim rukama.\nŠest kandidata za premijera\nOd kandidata iz SNS izdvaja se njih nekoliko među kojima gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, koji uživa veliku naklonost Vučića, kao i njegov vrlo blizak suradnik - ministar unutarnjih poslova Nebojša Stefanović.\nU kombinaciji za mandatara su i potpredsjednica vlade Zorana Mihajlović, ministrica državne uprave Ana Brnabić, te ministar financija Dušan Vujović.\nDačić je rekao u nedjelju kako su "male šanse" da bude novi premijer Srbije, jer, kako navodi, iako je "srpski čovjek", kod Zapada je okarakteriziran kao čovjek ruskog predsjednika Vladimira Putina.\nDačić je dodao da još nije razgovarao s Vučićem o tome tko će biti novi premijer, prenosi list “Alo”.\n#izbori #srbija #predizborna kampanja #Tomislav Nikolić #Aleksandar Vučić #vuk jeremić #saša janković


ZAVRŠENO VIŠE OD 95 ODSTO UGOVORENIH POSLOVA\nDom kulture, Pljevlja, Foto: Goran Malidžan\n05.08.2017. 19:17h Ažurirano: 05.08.2017. 19:17h\nRadovi na rekonstrukciji Doma kulture u Pljevljima, koja traje više od deset godina, konačno bi mogli biti završeni do 20. novembra, Dana Opštine Pljevlja.\nU lokalnoj upravi tvrde da je do sada završeno više od 95 odsto ugovorenih poslova.\n“Zbog malo komplikovanije procedure, izvođenje radova traje duže nego što je planirano, ali je bitno da se posao kvalitetno odradi. Planiramo da korišćenje ovog objekta počne uoči ovogodišnje proslave Dana Opštine ili Novembarskih\nsvečanosti. U svakom slučaju, Opština će dobiti lijep objekat”, saopštili su iz lokalne uprave.\nPredsjednik Opštine Pljevlja Mirko Đačić u aprilu je najavljivao završetak radova do Dana nezavisnosti 21. maja.\n„Učinićemo sve da Dom bude završen do 21. maja jer je obim radova, izvedenih u zadnjem kvartalu 2016. takav da garantuje uspješan zavšetak posla na ovom objektu do Dana nezavisnosti. Ukoliko se bilo šta iskomplikuje, ti radovi ne mogu trajati duže od 13. jula, Dana državnosti“, tvrdio je tada Đačić.\nRekonstrukcija Doma kulture počela je u aprilu 2007. kada je na čelu opštine bio Filip Vuković. Opština Pljevlja je u taj posao krenula bez potrebnih građevinskih dozvola. Dolaskom na čelo opštine Miloja Pupovića 2011. prekinuti su radovi na rekonstrukciji Doma kulture, koji su do tada koštali oko 3,5 miliona eura. Učešće Opštine je 1,69 miliona, a ostatak je finansirala Direkcija javnih radova i Ministarstvo kulture. Trenutni radovi koštaju 1,037 miliona eura a finanira ih Direkcije javnih radova i Opština Pljevlja.\nU konačnom, rekonstrukcija Doma kulture koštaće preko 4,5 miliona eura.\nNakon pet godina zastoja i sedam neuspješnih tendera, krajem oktobra prošle godine nastavljeni su radovi, a posao vrijedan preko million eura povjeren je bjelopoljskom preduzeću Unipred.\nPljevaljski Dom kulture veličine 4.000 metara kvadratnih napravljen je 1948. godine, a prije deset godina počela je njegova kompletna rekonstrukcija.\nUrađena je zamjena krova, postavljena fasada, gromobranska instalacija i elektrokablovski vodovi, toplovodne, vodovodne i kanalizacione instalacije i toaleti, urađen prostor za galeriju površine 290 kvadrata, prostor za gradsku biblioteku površine 320 kvadrata, vertikalna komunikacija za Biblioteku i galeriju površine 150 kvadrata, kameni zid oko zgrade i drugi poslovi.\nNeki od tih poslova, moraće se ponovo raditi, s obzirom da zgrada zbog nebrige propada, a otuđen je dio ugrađenog materijala.\nZbog izvođenja radova na rekonstrukciji Doma kulture bez građevinske dozvole kao i zbog drugih propusta, opštinska služba za unutrašnju reviziju podnijela je tužilaštvu prije par godina godina krivičnu prijavu protiv Vukovića. Ovaj postupak je još u fazi izviđaja kod tužilaštva.\nNakon početka renoviranja iz zgrade su izmještene sve ustanove kulture.\nGradska biblioteka sa kompletnim knjižnim fondom prebačena je u nekadašnju vojnu fabriku na periferiji grada, u neuslovne prostorije nekadašnjeg radničkog restorana, a Zavičajni muzej u zgradu Crvenog krsta.\nMirko ĐačićDom kultrure PljevljaDan opštine PljevljaFilip VukovićOpština PljevljaPljevlja


Rusija prebacuje hipersonično oružje na Arktik - Sputnjik Srbija\n07:17 01.06.2020 Preuzmite kraći link\n„Kopnene i obalske snage flote će do kraja godine dobiti više od 180 jedinica oružja i vojne tehnike koje mogu da se koriste u surovim uslovima Arktika. Nastavlja se testiranje novog oružja, uključujući hiperzvučno koje omogućava da se kvalitetno poveća borbeni potencijal Severne Flote“, rekao je Moisejev u intervjuu „Crvenoj zvezdi“.\n„Pod pouzdanom zaštitom se nalaze nacionalna transportna komunikacija Rusija-Severni morski put. Na arhipelagu Nova Zemlja je instaliran savremeni kompeksi PVO S-400 „Triumf“, objasnio je komnadant.\nPodsetimo, ranije je ruski predsednik Vladimir Putin saopštio da mnogo tipova ruskog oružja nema pandana u svetu. On je dodao da je niz perspektivnog oružja, koje je faktički „oružje budućnosti“, Rusija već prešla sa faze ispitivanja na isporučivanje u vojsku i stavljanje u režim stalne gotovosti.


Kako su se sreli Fridrih I Barbarosa i Stefan Nemanja?\nFoto: Uploaded by: InformatikaZaDjaka\nNemački car Fridrih I Barbarosa i srpski župan Stefan Nemanja sreli su se u Nišu krajem 12. veka, ali je njihov susret okončan bez dogovora o vojnom savezu.\nU osvit Trećeg krstaškog rata, dok se 1187. godine tadašnji nemački car Fridrih I Barbarosa spremao za pohod na Jerusalim koji je pao u ruke Saladinu, pomoć mu je ponudio i srpski župan Stefan Nemanja.\nPonuda je usledila nakon što je vizantijski car sa ugarskim kraljem dogovorio okončanje rata i ženidbu njegovom ćerkom Margaritom, a kao miraz bi Vizantiji bile vraćene oblasti u dolini Morave, koje su bile pod Nemanjinom vlašću.\nOvaj događaj ostavio je Rašku bez jakog saveznika, zbog čega je srpski župan morao da pronađe novu podršku.\nU to vreme, Fridrih I Barbarosa je odlučio da na putu ka Jerusalimu koristi kopneni put preko Budima, Beograda, Niša i Carigrada, pa mu je Stefan Nemanja ponudio bezbedan prolaz i snabdevanje kroz Rašku.\nTakođe, na raspolaganje je nemačkoj krstaškoj vojsci, koja je prolazila rimskim vojnim putem kroz Srbiju, stavio 20.000 vojnika spremnih za slučaj da na putu dođu u sukob sa Vizantijom.\nU okviru priprema za susret dva vladara, do kojeg je došlo 1189. godine u Nišu, najpre je nemačka delegacija godinu dana ranije poslata u Srbiju na pregovore sa Nemanjom o uslovima prolaza carske vojske. Odgovor su krajem iste godine u Nirnberg trkom nosili srpski konjanici, u kojem je bio poziv i obećanje da će nemački car Fridrih I Barbarosa biti najsvečanije dočekan u Nišu.\n“Pripremam svečani doček u najpoznatijem od svojih gradova koji nameravam da učinim prestonicom svoje države“, stajalo je u pismu koga je nemački car dobio od velikog župana Srbije.\nKrajem juna 1189. nemački car je boravio najpre u Beogradu, a zatim se preko Braničeva uputio ka Nišu. Tu ga je krajem jula dočekao Stefan Nemanja, zajedno sa bratom, knezom Stracimirom i vlastelom.\nPregovori su počeli 27. jula, a pošto je Srbija tada bila u ratu sa Vizantijom, Nemanja je gosta obavestio da namerava da nastavi borbe i da mu je potreban saveznik.\nKako se trajno savezništvo tokom srednjeg veka uspostavljalo vazalskim odnosima, Stefan Nemanja je takav odnos ponudio Barbarosi.\nPošto u tom periodu nemački car nije hteo da stvara neprijateljstva sa Vizantijom, prihvatio je samo deo Nemanjinih predloga.\nUspostavljeno je „prijateljstvo“ i sklopljen sporazum o braku između Nemanjinog sinovca Toljena, sina humskog kneza Miroslava, i ćerke grofa Bertolda od Andehsa, carevog rođaka.\nKrstaška vojska je iz Niša nastavila niz Vojni put (Via Militaris) ka Serdici i Hadrijanopolju, a iza nje je išao Nemanja sa svojim trupama osvajajući vizantijske oblasti.\nPošto nije bilo opasnosti od napada vojske koju je predvodio Fridrih I Barbarosa, vizantijski car pokreće svoje trupe ka današnjoj Bugarskoj, a potom i ka Raškoj i Nemanji koji je u međuvremenu osvojio brojne gradove i oblasti.\nPod napadima vizantijske vojske srpski župan se povlačio, da bi na Južnoj Moravi 1190. došlo do bitke u kojoj je vizantijska vojska odnela odlučujuću pobedu.\nZaključen je mir prema kome je Stefan Nemanja morao da vrati osvojene teritorije, ali su mu priznata ranija osvajanja Kosova sa Lipljanom i Metohije do Prizrena. Dogovoreno je i da ga nasledi njegov srednji sin Stefan, koji dobija bratanicu vizantijskog cara Jevdokiju za ženu.\nPrevious articleBANAT: Ovca ojagnjila čak pet jaganjaca!\nNext articleVojvođanski biznismen prao pare za Velju Nevolju: Sumnja se da Vladimir Vrbaški kupovao zemljište za Belivuka


Mega na Partizan, Zvezda se uigrava protiv Dinamika - Meridianbet Vesti\nMega Leks i Partizan igraju derbi sedmog kola Superlige Srbije, a Crvena zvezda će za to vreme imati lak posao protiv Dinamika sa Mutom Nikolićem na čelu,\nPartizan ne blista u Superligi i za razliku od najvećeg rivala ne pobeđuje sa velikim razlikma, ali za sada imaju samo jedan poraz i to upravo protiv Crvene zvezde. U prošlom kolu su uspeli da razbiju otpor FMP-a u poslednjoj četvrtini i sada ih ček još jedan težak meč.\nPutuju na gostovanje Megi, koja je daleko od dobre forme otkako se završila ABA liga. Rade Zagorac je napustio klub i otišao u Ameriku da trenira sa Memfis Grizlisima i radi individualno na svom napretku.\nIpak tim je osim tog ostao nepromenjen i neshvatljiv je ovoliki pad u formi. Sada je Mega i dalje van pozicije koja vodi u polufinale i mora da pobeđuje.\nPartizan ne želi da im prepusti pobedu i nada se da bi mogao do kraja regularnog dela prvenstva da pobedi Crvenu zvezdu i preotme joj prvo mesto i prednost domaćeg terena u eventualnom finalu.\nSvakako da su „crno-beli“ favoriti, prema svemu što su pokazali kako u Superligi tako i u prvom delu sezone. No u ovakvim mečevima je sve moguće, jer mladi tim Mege uvek igra sa dodatnim samopouzdanjem protiv večitih rivala.\nCrvena zvezda se na svom terenu propisno namučila u duelu sa timom Dejana Milojevića, a na kraju je Zvezda pobedila sa samo četiri poena razlike. Kao i taj meč i ovaj će biti izuzetno neizvestan i na kraju ćemo sigurno gledati penal završnicu. Meridianbet kvota na pobedu bilo kog tima razlikom 1-6 poena je 2,60 i to je definitivno tip dana.\nKada je Crvena zvezda u pitanju nju očekuje trening utakmica. Svima je jasno da Dinamik nema šta da traži u duelu sa aktuelnim šampionom. Trener beogradskog tima Miroslav Muta Nikolić je najavio da je cilj njegovog tima da izgubi sa što manjom razlikom.\nHendikep u ovom meču je ogroman, ali Crvena zvezda neće ovde forsirati. Uz hendikep od -24,5 poena odigrajte dvojku na Dinamik. Iako će „crveno-beli“ pobediti, neće to biti pobeda sa ogromnom razlikom.


„Zimska škola za poljoprivrednike“ sutra u Lebanu – Info Centar Juga\nZimska škola za poljoprivrenike koju organizuje Poljoprivredna savetodavna i stručna služba Leskovac i poljoprivredna služba Lebane biće održana u petak 7. februara sa početkom od 10 časova u sali Skupštine opštine Lebane.\nU okviru ovog predavanja biće obrađene teme koje se odnose na agrarnu politiku odnosno biće reči o podsticajima i upisu u Vinogradarski registar.\nOd 10 časova predavanje će držati Jelena Stojiljković, savetodavac za ratarstvo i povrtarstvo na temu: Agroekonomija sa posebnim osvrtom na PDV, troškove na poljoprivrednim gazdinstvima, računovodstvo, osiguranje useva i krediti u poljoprivrednoj proizvodnji.\nOd 10:35 sati prisutnima će se obratiti Boban Stanković, diplomirani inženjer na temu: Jačanje konkurentnosti kroz podizanje standarda u primarnoj proizvodnji voća i povrća.\nOd 11:10 sati Igor Ristić govoriće o predpristupnim fondovima IPARD a od 11:45 sati diplomirani inženjer Mirjana Petrović održaće predavanje na temu seoskog turizma.\nNa ovom sastanku jedna od tema biće i kontrola plodnosti zemljišta u funkciji unapređenja biljne proizvodnje i zaštite životne sredine, zlatasto žutilo vinove loze, primena pravilnika o malim količinama primarnih proizvoda koje služe za snabdevanje potrošača, području za obavljanje tih delatnosti kao i odstupanje koja se odnose na male subjekte u poslovanju hranom životinjskog porekla.


M. K. 30. juna 2018. 13:49\nPentagon analizira troškove i posledice velikog povlačenja ili prenosa američkih trupa baziranih u Nemačkoj usred rastućih napetosti između američkog predsednika Donalda Trampa i nemačke kancelarke Angele Merkel, navodi „Vašington post“ pozivajući se na četiri izvora.\nPredstavnik Saveta za nacionalnu bezbednost Bele kuće rekao je da američka administracija nije tražila od Pentagona specijalnu analizu posledica povlačenja trupa iz Nemačke. Prema njegovim rečima, takvi potezi predstavljaju „normu“.\nNa samitu NATO-a 2014. godine odlučeno je da svi članovi Alijanse za odbranu izdvajaju do 2 odsto BDP-a. Američki predsednik Donald Tramp više puta je pozivao partnere u Savezu da ispune te sporazume, preteći da će u suprotnom smanjiti učešće SAD u zajedničkim programima bezbednosti zemalja-članica Alijanse.\nŠta traži Američka vojska u Evropi…Marš kući..\nE, konačno neka lijepa vijest ! Samo tako nastavite !\nMaroko: Policija tukla demonstrante, povređeno više učitelja\nŠta je Tramp u čestitki povodom godišnjice zatražio od…\n„Pravedna osveta“: Morbidne laži koje menjaju istoriju — od…\nHoće li Tramp izvaditi keca iz rukava da udari na Venecuelu\nKako će Rusija reagovati na pompezne Pompeove izjave


Popović: Treba postaviti pitanje koliko su realne najave o proizvodnji i punjenju vakcina u Srbiji – SLOBODNA VOJVODINA\n“Ako hoćete da dostignete odgovarajuću tehnologiju i standarde za proizvodnju, treba vam 10 godina”\nKonsultant za vakcine i imunizaciju doktor Dragoslav Popović izjavio je danas da treba postaviti pitanje koliko su realne najave da će Srbija praviti “fabriku vakcina”, kao i da će se na Institutu Torlak puniti ruska vakcina protiv kovida-19 Sputnik V.\n“Podržavam to što je poraslo interesovanje za ulaganje u vakcine globalno i kod nas, ali treba biti vrlo oprezan, zato što je sada situacija takva da je trenutno potražnja izuzetno velika, nekoliko puta veća od normalne godišnje potrebe za vakcinama. Međutim, već sledeće godine tržište će se jako brzo vraćati u pred-kovid stanje, tako da treba biti oprezan jer na dužu stazu potražnja za vakcinama neće biti ovakva kakva je danas”, rekao je Popović agenciji Beta.\nDodao je da za počinjanje proizvodnje treba i vremena i novca i da se u tom poslu mora gledati na duže staze, a ne samo od danas za sutra.\n“Nove tehnologije su napravile jedan gigantski korak u brzini razvoja vakcina. Samo ako smo spremni da usvajamo i radimo na takvim tehnologijama, ima smisla da učestvujemo u trci. Ako nismo, to će biti promašena investicija”, ocenio je Popović.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio je juče na svom nalogu na Instagramu video snimak navodne buduće fabrike vakcina u Srbiji i napisao da bi tako trebalo da izgleda srpska fabrika vakcina koja se gradi sa partnerima iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i Kine.\nDragoslav Popović je rekao da se ovde priča o zgradi, ali se gubi iz vida da zgradu i njene gabarite određuje tehnologija koja će se koristiti, projektovani kapaciteti, tržište na koje ciljamo i ulaganje koje smo spremni da obezbedimo na dužu stazu.\n“Tu treba da radi visoko obrazovan kadar, takve ljude ne možete angažovati tek tako i na kratke staze”, rekao je Popović.\n“Da bi se ostvarila proizvodnja vakcina, mora da se ispuni veliki broj uslova: da imate registrovanu Agenciju za lekove, što imamo tek od 2019. godine, ali morate da imate i razvijete kadar, i to ne samo farmaceute, mikrobiologe, virusologe i slično, već i kadar koji poznaje industrijsku tehnologiju proizvodnje vakcina, zatim jaku naučnu bazu u institutima koji će da vrše razna klinička i druga ispitivanja. I morate da imate jednu veliku grupu u stanovništvu koja će biti spremna da se na njima – dobrovoljno – testiraju nove vakcine. Ali, pre svega, morate imati jasnu viziju šta hoćete i lidere koji će vas povesti u pravcu kojim će da idu oni koji su najuspešniji na svetskom tržištu”, naveo je Popović.\nDodao je da postoji jedna anegdota o proizvodnji vakcina koja kaže da ako hoćete da dostignete odgovarajuću tehnologiju i standarde za proizvodnju, treba vam 10 godina, zatim 10 puta po 10 miliona dolara i 10 farmaceuteskih fakulteta.\n“To jeste anegdota ali govori o tome da je potrebno vreme, ogromne investicije i naučna baza, koja je izuzetno važna”, kazao je Popović.\n“SAD su dosegle 50 odsto vakcinisanih i za mesec dana će pokriti sve potrebe za vakcinama pa će krenuti da te vakcine guraju na globalno tržište. Istovremeno, isto će se desiti i sa EU. Takođe, izlaze nove vakcine u narednih nekoliko meseci od drugih proizvođača iz velike farmaceutske industrije i oni će vrlo brzo zatrpati tržište. Teško da će tu biti mesta za nekog ko potpuno nov izlazi u svet. Ne zaboravite da je više od 200 instituta širom sveta krenulo u trku za porizvodnjom kovid vakcine još u januaru 2020, a samo njih devet je došlo do proizvoda koji je ušao u masovniju proizvodnju”, rekao je Popović.\nPodsetio je da je to bio i period u kome vakcine nisu bile dostupne za dve trećine stanovnika sveta, osim u slučajevima epidemija, kao što je dečja paraliza.\n“Tržište i tehnoogija su se u međuvremenu promenili u pravcu koji je drugačiji. U EU nijedna od zemalja – ni Nemačka, ni Francuska, ni Holandija, ni Belgija – nema svoj nacionalni institut za proizvodnju vakcina. Taj model je jednostavno prevaziđen”, kazao je Popović.\nGovoreći o mogućnosti da Torlak puni rusku vakcinu Sputnik V, što je takođe najavljivao Vučić, Dragoslav Popović je rekao da Torlak ima vrlo limitirane kapacitete za punjenje, i u pandemijskim uslovima oni ne mogu ostvariti bilo kakav ozbiljan izlaz na svetsko tržište.\n“Eventualno bi mogli zadovoljiti potrebe Srbije i nekih zemalja u okruženju, ali samo ako se vakcine pojave u vrlo kratkom roku. S druge strane, mi imamo pokriven dobar deo stanovništva vakcinama, a zvaničnici su govorili da već imamo ugovoreno više od 10 miliona doza kovid vakcina, što je i više nego dovoljno”, naveo je Popović.\nPrema njegovim rečima, Torlak je odavno izgubio tržište van Srbije, a tehnologije koje je Torlak koristio su prevaziđene, standardi koje treba da ispuni su potpuno promenjeni i mnogo su viši nego što je Torlak ikada radio.\nObjasnio je da je najnovija vakcina koju Torlak proizvodi vakcina za sezonski grip, i to je prva vakcina koju je Torlak proizveo tako što je dosegao potrebne standarde.\n“Vakcina je izašla 2020. godine u relativno malom broju doza, ali to je trovalentna vakcina koja je izašla kada se na tržištu već pojavila četvorovalentna vakcina. Sada Vlada Srbije najavljuje da će Torlak početi da proizvodi četvorovalentnu vakcinu, ali je pod velikim znakom pitanja da li u to treba ulaziti. Jer sada imamo nove tehnologije i može se desiti da će pre nego išta uradimo, izaći vakcina za grip na bazi mRNK ili neke druge nove tehnologije. A već se priča o tome da se razvija vakcina koja će kombinovati kovid i grip u jednoj dozi”, rekao je Popović.\n“U narednih 12 meseci bi i najsiromašnije zemlje trebalo da dobiju dovoljne količine vakcina i tako ćemo se približiti zatvaranju pandemije te će potreba za vakcinom prestati”, kazao je Popović.


Zavičajni muzej „Glavaševa kuća“ otvoren za grupne i pojedinačne posete\nNa godišnjicu otvaranja Zavičajnog muzeja ,,Glavaševa kuća’’ i useljenja Zavičajnog kluba Novobečejaca i Vranjevčana u pomoćne prostorije, dvadesetog februara upriličena je svečanost kojoj su prisustvovali članovi Zavičajnog kluba, predstavnici lokalne samouprave, javnih i kulturnih ustanova u Opštini, donatori ovog Muzeja i građanstvo.\nPredsednik Zavičajnog kluba Branislav Vojnov uručio je zahvalnice svima koji su dobrovoljnim radom pomogli opremanje i osposobljavanje ovih prostorija i donatorima. Među njima je JP ,,Komunalac’’, Dom za smeštaj duševno obolelih lica “Sveti Vasilije Ostroški čudotvorac’’, Narodna biblioteka Novi Bečej, Dom kulture opštine Novi Bečej, Mesna zajednica Novi Bečej, JP “Radio NB’’. Posebne zahvalnice Vojnov je uručio porodici Jager i najzaslužnijim pojedincima koji su radom ili prilozima obogatili zbirke muzeja. Muzej je otvoren za grupne i pojedinačne posete i postao je značajan deo turističke ponude Novog Bečeja.\nMuzej\t7 Konstantin Vukov\t2 Biserno ostrvo\t5 Stevan Davidović\t137 Crkve\t48 Lazaret\t8 Dom kulture\t26 Arača\t6 Antifašizam\t17 Biblioteka\t7 Muzika\t15 Dizači tegova\t13 lov i ribolov\t30 Obzorja na Tisi\t28 Dragan Rauški\t3 Agneš Đukičin\t2 Goran Dobožanov\t28 Štamparija\t3 Umetnost\t34 Miloje Čiplić\t28


Rabljeni Kärcher km70 stroji za metenje oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Komunalni strojevi > Kärcher > Kärcher km70\nRabljeni Kärcher km70 stroji za metenje\nKärcher KM70/20COpća stanje (1-5): 5, Radna širina: 70, Rukovanje: Samohodni\nOvdje je kompletna lista polovnih Kärcher km70, KM 70/20 C 2 SB, KM 70/20 C, KM 70/15 C stroji za metenje za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Kärcher km70, KM 70/20 C 2 SB, KM 70/20 C, KM 70/15 C stroji za metenje koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promjenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nIzaberite brend, model, cijenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Kärcher km70, KM 70/20 C 2 SB, KM 70/20 C, KM 70/15 C stroji za metenje.\nMascus je najveće trzište na internet za kupoprodaju polovnih mašina u kategoriji Kärcher km70, KM 70/20 C 2 SB, KM 70/20 C, KM 70/15 C stroji za metenje i druge opreme za uređenje bašti i peizaznu arhitekturu. Ukoliko imate bilo koje pitanje vezano za kupoprodaju traktora, kosilica, dimnjičare, oprema za zaštitu I obradu zemlje, mašina za obradu, ili druge opreme za uređenje pejzaza , molimo Vas kontaktirajte Mascus RS.


„QM gaming“ u regionalnom finalu Svjetskog studentskog takmičenja u Valorantu\n07/04/2021, 23:59 Podgorica\nPobjedom u crnogorskom finalu, pet takmičara tima “QM gaming” dobilo je priliku da se u regionalnom finalu bori za prvo mjesto i time učešće na prvom masovnom globalnom finalu u Valorantu.\nPetočlani pobjednički tim nagrađen je sa pet vaučera od po 100 eura za nabavku opreme u radnji “PC gamer” i pet pari slušalica “Steelseries Arctis” koje je obezbijedio Savez elektronskih sportova Crne Gore (SESCG).\nRed Bull Campus Clutch prvi globalni studentski turnir u gejmingu za igru o kojoj se najviše govori, najgledaniju i najigraniju igru godine – Valorant, što je prepoznao i Savez elektronskih sportova Crne Gore obezbjeđujući nagradni fond za crnogorske finale.\nNa globalnom nivou, studentske ekipe će se boriti za novčanu nagradu od 20.000 eura.\nPored vrijedne novčane nagrade, ono što je zanimljivo za Red Bull Campus Clutch je da je to prvi gejming turnir koji se održava širom svijeta, jer su do sada, iako je gejming industrija posljednjih godina zabilježila ogroman i nezaustavljiv rast, svi prethodni turniri bili lokalni, bez mogućnosti da se takmiče na međunarodnom nivou.\nIako je Valorant igra pucanja u prvom licu (FPS), igra se u timovima od po 5 igrača, što je savršeno za igrače koji imaju dobro istrenirane reflekse za izvođenje preciznih pokreta oružjem. Stvoren od kreatora League of Legends, Riot Games, Valorant je igra zasnovana na principu “search and destroy”, gde jedan tim napada postavljanjem bombe, a drugi tim se brani deaktiviranjem bombe.


Duže od dvije godine posao čeka 29 hiljada građana – Portal Podgorica\nDuže od dvije…\nDuže od dvije godine posao čeka 29 hiljada građana\nU Crnoj Gori je na kraju prošle godine bilo nezaposleno oko 47,8 hiljada građana, od kojih 29,2 hiljade ili 61,1 odsto posao traži duže od dvije godine, pokazuju najnoviji podaci Uprave za statistiku.\nPrema podacima Monstata, prošle godine je 12,1 hiljada ili 25,3 odsto nezaposlenih tražilo posao kraće od 12 mjeseci, a do dvije godine 6,5 hiljada ili 13,6 odsto. Manje od pola godine na posao je čekalo svega 7,5 hiljada građana, piše Dan.\nZamjenica generalnog sekretara Unije slobodnih sindikata (USSCG), Ivana Mihailović, kazala je da pored visoke stope nezaposlenosti, nesrazmjernog regionalnog razvoja, pa samim tim i unutrašnjih migracija radne snage, tržište rada u Crnoj Gori, godinama unazad, karakteriše i dugoročna nezaposlenost.\nOna je ukazala na podatak Zavoda za zapošljavanje za prošli mjesec, prema kojem čak 28,55 hiljada osoba čeka na posao do jedne godine, dok njih 15,92 hiljade čekaju i preko tri godine.\n“Visoka stopa nezaposlenosti, nedovoljna ekonomska aktivnost u pogledu otvaranja novih radnih mjesta kao generatora zapošljavanja, prepoznati problemi vezani za nepotizam i kronizam, neusklađenost potreba tržišta rada i obrazovnog sistema, samo su neki od razloga dugoročne nezaposlenosti kao negativne i zabrinjavajuće pojave na tržištu rada u Crnoj Gori, koja posebno pogađa mlade radnike i radnice”, rekla je Mihailović za Dan.\nPrema njenim riječima, godinama unazad postoji nužna potreba da se iznađu mehanizmi koji će olakšati tu tranziciju. Dugoročna nezaposlenost pogađa, kako pojedince, tako i društvo u cjelini jer su svi na gubitku.\n“Kod osoba koje dugo čekaju na zaposlenje, posebno kada je riječ o onima koja dugo čekaju na prvo zaposlenje, dolazi do obezvređivanja stečenih znanja i vještina, kontakt sa tržištem rada opada, javlja se obeshrabrenost pa samim tim i opada intenzitet traženja zaposlenja”, ocijenila je Mihailović.\nU ovakvoj situaciji, kako je kazala, sasvim normalno se javlja osjećaj nepravde i nejednakih šansi jer nezaposleni gube nadu da će ikada ostvariti jedno od osnovnih prava, kakvo je pravo na rad.\n“S druge strane, dugoročna nezaposlenost vodi ka raslojavanju društva, nejednakosti, većih izdavanja za socijalna davanja i davanja po osnovu nezaposlenosti, te ono što je najvažnije društvo u cjelini ostaje uskraćeno zbog nedovoljno iskorišćenog potencijala. Dugoročna nezaposlenost sa kojom je neraskidivo povezan loš socioekonomski standard, jedan je od razloga napuštanja zemlje, posebno onog najproduktivnijeg dijela radno sposobnog stanovništva”, navela je Mihailović.