Šta sadrži komlet besplatnih udžbenika - Zelena učionica\nKnjige na dar sleduju socijalno ugroženim školarcima kao što zakon nalaže, ali i deci sa smetnjama u razvoju na osnovu odluke vlade\nŠta sadrži komplet\nAktuelni zakon o udžbenicima predviđa da se besplatni udžbenici dodeljuju samo socijalno ugroženim školarcima, primaocima novčane pomoći. Otuda su đaci iz materijalno ugroženih porodica prva kategorija dece za koju je država i ovog puta obezbedila komplete udžbenika. Međutim, novim projektom Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, pod nazivom „Nabavka udžbenika i drugih nastavnih sredstava za učenike osnovnih škola”, na osnovu odluke vlade proširena je lista školaraca kojima se udžbenici kupuju novcem iz republičke kase. Osim socijalno ugroženih, sada su obuhvaćeni i osnovci sa smetnjama u razvoju i invaliditetom, koji osnovno obrazovanje stiču prema individualnom obrazovnom planu, ali po redovnom programu kao i njihovi vršnjaci bez smetnji u razvoju. Obuhvaćeni su i đaci osnovnih škola koji su treće (i svako naredno) dete u porodici.\n– Ipak, da bi porodice sa više od dvoje dece ostvarile pravo da za osnovce dobiju knjige od države, svi mališani u kući moraju biti u obrazovnom sistemu. Na primer, osmaku koji je četvrto dete besplatni udžbenici sleduju ako su mu stariji braća ili sestre srednjoškolci ili studenti, ali porodica s, recimo, troje dece od kojih su dvoje zaposleni, dakle rade i zarađuju, ne može da konkuriše za besplatne udžbenike za treće dete koje je osnovac – objašnjava Nedeljkovićeva.\nZa predstojeću školsku 2017/18. godinu za besplatne udžbenike iz republičkog budžeta izdvojeno je 571.747.000 dinara, kaže pomoćnica ministra, ističući da je pravo da dobiju knjige od države na poklon ostvarilo skoro dvostruko više osnovaca nego lane. U školskoj 2016/17. godini država je udžbenike obezbedila za 45.000 dece iz porodica koje su primaoci socijalne pomoći, a sada će besplatne knjige dobiti oko 86.000 osnovaca.\n– Prošle godine smo novim udžbenicima koji se koriste u nastavi opremili školske biblioteke. Svaka škola ima određen broj kompleta koje može da ustupi deci na korišćenje i kad se posao oko nabavke besplatnih udžbenika završi. To je urađeno da deca koja zavređuju besplatne udžbenike ne bi ostala uskraćena zbog nekih administrativnih procedura, jer, na primer, roditelji ne uspeju blagovremeno da donesu odgovarajuće potvrde na osnovu kojih đacima sleduju udžbenici od države. Škole imaju obavezu da iz biblioteke na revers detetu ustupe komplet koji će đak vratiti na kraju školske godine, ako već nije na vreme konkurisao i dobio besplatne udžbenike na poklon od države – obrazlaže Nedeljkovićeva.\nNjen je zaključak da direktori škola ne smeju da ignorišu činjenicu da su osmoletke prethodnih godina, naročito u Beogradu, dobijale komplete udžbenika a da se nisu se sve knjige menjale, i da bi iz tih rezervi takođe mogli da se oforme kompleti udžbenika za đake kojima su potrebni.\n– Škole i na taj način mogu da izađu u susret deci, a roditelji imaju pravo da to zatraže – ukazuje Nedeljkovićeva.\nOd države i knjige prilagođene za đake sa smetnjama u razvoju\nU toku je postupak javne nabavke za izradu udžbenika prilagođenih za decu sa smetnjama u razvoju koja uče prema prilagođenim ili izmenjenim programima. Za to je opredeljeno oko 30.000.000 dinara. U sledećoj školskoj godini, zahvaljujući tome, na primer, slabovidi i slepi đaci dobiće besplatne udžbenike s uvećanim fontom i slikama ili na Brajevom pismu – najavljuje Vesna Nedeljković, pomoćnik ministra prosvete.\nMudrica vežbanke – zavirite u nove Edukine dodatne materijale\nJedan komentar na "Šta sadrži komlet besplatnih udžbenika"\n11 avgusta, 2017 u 12:08 am


ĐOKOVIĆ UJEDINJUJE BUDUĆE ŠAMPIONE - Lips&Heels\nNovak Đoković Fondacija je u duhu programa Putem šampiona donirala dečije teniske loptice klubovima širom Srbije i održala javni čas tenisa za najmlađe tenisere; donacija loptica uskoro i klubovima u regionu – jer sport ne poznaje granice.\nNovak Đoković Fondacija je na terenima „Teniskog centra Novak“ donirala vodećim klubovima u Srbiji teniske loptice za njihove najmlađe članove i organizovala im javni čas tenisa u okviru aktivnosti jedinstvenog programa fondacije – “Putem šampiona”.\nDodela loptica klubovima u Srbiji – planirana da bude proširena u narednom periodu i na one iz regiona – zaokružuje kampanju koja ima za cilj da inspiriše buduće šampione da se bore za svoje snove i da kroz igru istraju u svojim ciljevima – i zbliži decu sa ovih prostora kroz sport i zdrav način života. Važnost bavljenja sportom jedan je od ključnih motiva misije Novaka Đokovića i fondacije – kao podsticaj mladim ljudima da veruju u sebe i aktivno se priklone vrednostima koje slave trud, rad, kreativnost, zajedništvo, saradnju, fer-plej i toleranciju.\n„Presrećni smo i ponosni što smo ispred Novak Đoković Fondacije i programa „Putem šampiona“ uručili donaciju dečijih teniskih loptica za teniske klubove u Srbiji koji aktivno rade na omasovljenju tenisa i koji su svojim kvalitetnim radom sa najmlađim kategorijama potvrdili da se nalaze na jedinom pravom putu šampiona koji kroz igru vodi do uspeha. Proširenje projekta donacije i na renomirane klubove iz regiona izražava i Novakova lična iskustva i uverenja da sport povezuje ljude, briše prepreke i granice – i neraskidivo ih zbližava u jedan pobednički tim na svim svetskim meridijanima, bilo da se oni nalaze u našem delu sveta ili – kao Novak trenutno – u Tokiju!“ istakla je Ana Jovanović, menadžerka i autorka projekta „Putem šampiona“ i bivša reprezentativka naše zemlje u tenisu.\nJavni čas tenisa okupio je preko 30 dece uzrasta od 6 do 12 godina, nastajućih asova njima omiljenog sporta, koja su uživala u prikazivanju svojih teniskih vrlina, sticanju novih znanja od renomiranih trenera Teniskog centra Novak – i poslala poruku ljubavi i podrške najboljem igraču sveta – u zahvalnost aktuelnom šampionu od budućih šampiona!\nProgram „Putem šampiona“ Novak Đoković Fondacije, uspešno predstavljen u čast Međunarodnog dana sporta ove godine – jedinstven je po tome što pruža važnu podršku roditeljima budućih sportista u vidu edukativnog programa i šire pomoći u njihovom osnaživanju u ovoj posebno zahtevnoj ulozi. Prepoznat i podržan od strane sve većeg broja eminentnih stručnjaka iz oblasti sporta, sportske psihologije i zdravlja – ovaj projekat će nastaviti da na ovaj i druge načine unapređuje razvoj ekosistema bavljenja sportom od najmlađeg uzrasta, i da važan podstrek roditeljima u praćenju prvih sportskih koraka kroz igru, na putu sreće, ispunjenosti i uspeha svojih mališana.


Ekonomska pitanja čine veći deo pregovora sa EU ali se mnogo više govori o političkim | EurActiv Serbia\nEkonomska pitanja čine mnogo veći deo pregovora o pristupanju sa EU ali se o njima neuporedivo manje govori nego o političkim, rečeno je 17. septembra u Beogradu na skupu o sedmom ciklusu izrade Programa ekonomskih reformi (ERP) za period 2021-2023.\nReč je o krovnom ekonomskom dokumentu koji za cilj ima unapređenje upravljanja ekonomskim politikama i razvojem.\nKoordinatorka Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji (NKEU) Nataša Dragojlović rekla je na skupu o ERP da je to najznačajniji instrument za praćenje stanja u ekonomiji i da kroz njega vidimo sve sektore, kako vlada namerava da ih razvija i koja budžetska sredstva su tome namenjena.\n"Važno je da imamo što više ovakvih dokumenata koje javnost može da prati i koji privredi čine poslovanje izvesnim ali taj dokument nikako nije zamena za strategiju razvoja Srbije koja treba da se donese i koja treba da bude usklađena sa strategijama u EU", istakla je Dragojlović.\nOna je dodala da je važno, s obzirom da nam je EU najvažniji trgovinski partner, da se s njom harmonizujemo i da težimo istim ciljevima u digitalizaciji, inovacijama, ekologiji...\n"Sve su to važni ciljevi koje je juče (16. septembra) iznela i predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen (u govoru o stanju Unije), rekla je koordinatorka NKEU.\nDragojlović je rekla i da dve trećine pregovora o pristupanju sa EU čine ekonomska poglavlja a da "mi više od 90% vremena provedemo u razgovorima o političkim kriterijumima".\n"Bez političke volje i pravne sigurnosti ne mogu da se sprovedu ekonomske reforme", istakla je Dragojlović i objasnila da su i pitanja osnovnih prava i bezbednosti takođe i pitanja ekonomskih prava.\nNa skupu je najavljeno skoro objavljivanje izveštaja o monitoringu ERP za 2019. koji treba da bude objavljen neposredno pred izveštaj EK o kandidatima, što se očekuje početkom oktobra (6. oktobra, ako ne bude nekih izmena).\nSavetnica u NALED Jelena Rančić rekla je da je u okviru nezavisnog monitoringa za 2019. analizirano 13 reformi i da se radi na još dve i da su sve te reforme tesno vezane za posledice pandemije Kovida-19.\nSavetnica u NALED rekla je i da dokument ERP predstavlja makroekonomsku, fiskalnu politiku i strukturne reforme koje će vlada uvoditi u naredne tri godine i koje nakon toga ocenjuje EK.\nUkazano je i na dobru saradnju Radne grupe za ERP, koja okuplja resorna ministarstva i institucije, sa predstavnicima civilnog društva, stručne javnosti i poslovne zajednice.\nDirektorka Republičkog sekretarijata za javne politike Bojana Tošić rekla je da su sve reforme skupe a da je budžet ograničen dodajući da građani neće dožive reforme kao svoje ako ih vlada definiše bez mišljenja civilnog sektora, stručne javnosti, građana.\nDa svaka reforma treba da se nadoveže na preporuke EK, na skupu je istakla pomoćnica direktora tog sekreterijata Dijana Ilić Zogović.\nVerica Ignjatović iz Ministarstva finansija rekla je na skupu da ERP odslikava ono što se dešava u EU i da se taj program poklapa sa evropskim semestrom koji koordiniše ekonomsku politiku u EU.\nKako je istakla, za ispunjenje osnovnih ciljeva ERP - jačanje konkurentnosti, privredni rast i rast zasposlenosti, najznačajnije su strukturne reforme.\nInače, ERP je najvažniji strateški dokument u ekonomskom dijalogu EU i kandidata za članstvo čija je svrha da pripremi zemlju za učešće u procesu ekonomskog i fiskalnog nadzora koji se sprovodi u članicama EU (evropski semestar).\nDelovi ERP su analiza makro-ekonomske i fiskalne situacije i prioritetne strukturne reforme. Reforme se često ponavljaju iz godine u godinu a ukupno je bilo 56 strukturnih reformi.\nIzrada ERP počinje u junu, kada Evropska komisija daje smernice kandidatima a završava se u februaru sledeće godine, kada se dokument usvaja u vladi i šalje EK.\nSavet EU za ekonomska i finansijska pitanja (ECOFIN) razmatra ERP i usvaja preporuke za izradu novog.\nECOFIN je u maju, s obzirom na posledice epidemije, dao Srbiji brojne preporuke, uključujući preduzimanje mera za očuvanje zaposlenosti, povećanje kapitalne potrošnje radi ubrzavanja rasta, smanjenje razlike između bruto i neto plate...\nERP se tiče poglavlja 17 u pregovorima sa EU.\nSkup o ERP je održan u okviru projekta "Pripremi se za učešće" koji sprovode Centar za evropske poliutike (CEP), NALED, Centar savremene politike (CSP) i EWB.


Poljski mediji opisuju dva scenarija mogućeg oružanog sukoba između Amerike i Rusije | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tPoljski mediji opisuju dva scenarija mogućeg oružanog sukoba između Amerike i Rusije\nSjedinjene Američke Države rešile su da povećaju svoj vojni kontingent u Poljskoj za više od deset puta, a poljski mediji opisuju dva scenarija mogućeg oružanog sukoba između Amerike i Rusije.\nPoljski list „Misl Polska“ navodi da prvi scenario predviđa snažan američki napad, uz korišćenje svih raspoloživih sredstava, uključujući i nuklearno oružje. Autor teksta smatra da ovaj koncept donosi priličan rizik, s obzirom na moguću odmazdu Moskve.\nNovinar Antonij Konjuševski smatra da je verovatnoća izbijanja oružanog sukoba sasvim realna, jer bi Vašingtonu hitno mogao da bude potreban „relativno veliki rat“, a Rusija se posmatra kao najverovatniji protivnik. Kako navodi, SAD bi trebalo da „pokušaju da pokore zemlju zajedno sa njenim geopolitičkim prostorom“.\nPonižavajući poraz Vašingtona\nList naglašava da je Rusija u izuzetno teškim okolnostima uspela da povuče „nekoliko majstorskih šahovskih poteza“ — da postigne uspeh u Siriji i uspostavi odnose sa Turskom i Izraelom, dok je Vašington pretrpeo „ponižavajući poraz na Bliskom istoku“.\nRuski političari podsećaju da je ekonomska blokada uvek kombinovana sa informacionom, pa zato sada poljski mediji objavljuju takve članke, sa ciljem da stvore strah i demoralizuju i potkopaju Rusiju, što bi Vašington želeo da se dogodi. SAD se ne sviđa jaka i nezavisna Rusija i zato traže načine da utiču na Moskvu, dok Poljaci samo ispunjavaju volju svojih mentora.\nSa druge strane, jasno je da Amerika neće direktno napasti Rusiju ili izvršiti nuklearni udar, zato što bi usledio stravičan kontranapad, ali će se protiv nje boriti tuđim rukama — poljskim ili ukrajinskim.\n„Kada se, nakon završetka Hladnog rata, bipolarni svet srušio, SAD su postale vodeća sila — zemlja koja je 30 godina, bez ikakve protivteže, postavljala pravila igre širom sveta, u ekonomskim i političkim odnosima, vodila ratove bez odobrenja Saveta bezbednosti UN, nametala sankcije i pokušavala da izoluje mnoge zemlje.\nMeđutim, poslednjih godina, Rusija se — neočekivano za Amerikance — uzdigla, pokazala je da ima snagu ne samo da parira i odbije te napade, nego i da demonstrira svoju uspešnu politiku u nekoliko regiona sveta, a pre svega na Bliskom Istoku i u Africi.\nPoslednji događaji koji se tiču uspostavljanja reda i ustavnog poretka u Siriji, kao i afrički samit u Sočiju, pokazali su ogromne mogućnosti Rusije, koja na mnogo načina nadmašuje čak i nivo, autoritet i uticaj Sovjetskog Saveza na vrhuncu njegove moći. To je sateralo u ćorsokak američke, evropske i kineske elite. Svi oni, a pre svega Amerikanci, suočili su se sa tim da se njihov uticaj, ako još nije nestao, onda barem dovodi u pitanje“, kaže Kirejev za Sputnjik.\n„Ako prestanu da budu vodeća zemlja koja svima diktira pravila, onda će finansijski tokovi, uključujući dominaciju u ekonomiji, ne samo u finansijskom sektoru, već i u privredi, trgovini i industriji, pasti i ostaće samo jedna tehnološka sila, a to će znatno smanjiti životni standard svih slojeva američkog društva. To je izuzetno bolno za američke elite, koje su bile usmerene na to da će 21. vek biti vek američke dominacije“, kaže Kirijev.\n„Da bi sprečili gubitak dominacije i neočekivano brz gubitak moći, Amerikanci su spremni na razne agresivne akcije“, dodaje ekspert.\n„Sećamo se da je u istoriji liderstvo prelazilo više puta sa države na državu — sa Britanskog carstva na Amerikance, a sada se očekivalo da će Kina preuzeti svetsko vođstvo zbog rasta svog BDP-a i aktivne spoljne politike. Zbog neočekivano brzog gubitka moći, Amerikanci su spremni na razne agresivne akcije. Ako Tramp sada pokušava da nađe tačke dodira i nije spreman da vodi potpuno agresivnu spoljnu politiku, nakon njegovog navodnog impičmenta ili ako neke druge političke snage pobede na izborima, tada opcija otvorene agresije po prvom ili drugom scenariju nije samo moguća, već je i prilično očekivana“, kaže Kirijev.\nPrema njegovim rečima, zaključak je samo jedan — neophodno je formirati višepolarnu bezbednosnu strukturu, što sada čine države BRIKS-a. Potrebno je stvoriti što veći broj saveza i blokova i sklopiti saradnju i partnerstva sa što više država, uključujući zemlje Azijsko-pacifičkog regiona, Pakistan, Indiju, Saudijsku Arabiju, afričke i evropske zemlje.\n„Sve to je potrebno kako bi se smanjio jednostran američki uticaj u tim regionima i treba ih postepeno staviti pred činjenicu da su oni samo jedna od svetskih zemalja, ali ne i hegemon. Čak i ako zadrže svoje ekonomske i političke privilegije, postepeno će postati samo jedan od centara moći, što se u principu dešava i sada. A potrebno je da američke elite tu činjenicu prihvate“, zaključio je ruski ekspert.\nVaršava i Vašington su letos potpisali zajedničku deklaraciju o vojnoj saradnji i, pre svega, jačanju američkog vojnog prisustva u Poljskoj. Trenutno se u američkoj oklopnoj brigadi u Poljskoj na rotacionoj osnovi nalazi 4.500 američkih vojnika, a sa pojačanjem od oko hiljadu vojnika Poljska bi postala četvrti najveći američki kontingent u Evropi, posle Nemačke, Italije i Velike Britanije.\nU septembru je šef vladajuće stranke „Pravo i pravda“ Jaroslav Kačinski izjavio da u početku nije postojao plan da se na teritoriji Poljske trajno razmešta američka vojska u okviru NATO-a, ali da je geopolitička situacija poslednjih godina dovela do izmene pozicije SAD.\nMoskva smatra da je povećanje američkog vojnog kontingenta bilo gde u Evropi neprihvatljivo. Američkih baza već ima mnogo u evropskim zemljama, s obzirom da su skoro sve one članice NATO bloka. Evropa je već prezasićena oružjem, vojnom tehnikom i vojnim trupama.\nEksperti ističu da su akcije koje je preduzela američka strana uz prećutni pristanak i odobrenje Poljske očigledno — faktor destabilizacije.


Septembra se rađa najviše beba - Report.rs\nSeptembra se rađa najviše beba\nBy Ivana S. 09/21/2020 Lifestyle, Najnovije\nNe može se sa sigurnošću reći da li veliki broj bračnih i emotivnih partnera za Novu godinu poželi bebu, ali ono što je sasvim izvesno jeste da se najveći broj dece širom sveta rađa upravo u septembru – devet meseci nakon dočeka Deda Mraza.\nNajnovije istraživanje univerziteta Harvard govori da je najviše ljudi na planeti rođeno 16. septembra, a najviše beba rađa se u letnjim mesecima – julu, avgustu i septembru.\nI nacionalna statistika govori u prilog tezi da najveći broj dece u Srbiji spada u „praznične” bebe, koje su začete za vreme božićnih i novogodišnjih svetkovina – najčešći dan rođenja u našoj zemlji je 23. septembar.\nČesto se dešava da se ovog dana rodi dva puta više beba nego ostalih dana u godini, a ako se vratimo 265 dana unazad, odnosno onoliko koliko traje trudnoća, stižemo do 1. januara.\nBrojke Republičkog zavoda za statistiku takođe svedoče da je plač novorođenčadi u Srbiji „najglasniji” u drugoj polovini leta – tokom 2019. godine najviše beba registrovano je u avgustu, septembru i oktobru.\nStatistika, naime, govori da je tokom oktobra 6.014 beba upisano u matične knjige rođenih, u septembru je registrovano rođenje 5.521 bebe, a u avgustu je zabeleženo rođenje 5.711 beba.\nMeđutim, ako se ima na umu da od dana rođenja do momenta registracije deteta, odnosno upisa u matične knjige rođenih može da prođe i mesec dana, onda i nacionalna statistika potvrđuje da je septembar mesec kada Srbija postaje bogatija za najveći broj novih stanovnika.\nNajmanje beba rađa se u februaru, martu i aprilu – oko 4.700 u proseku.\nI američki magazin „Tajm” podseća svoje čitaoce da se najviše beba beba u SAD rađa 9. septembra, a sledeći datum kada najveći broj Amerikanaca proslavlja rođendan jeste 20. septembar, što znači da je najveći broj njih začet poslednjeg meseca u godini koji prolazi u znaku slavlja.\nZanimljivo je da se na katolički Božić, koji pada 25. decembra i prvog dana januara rađa najmanje beba u Americi.\nRazlozi zbog kojih se najveći broj dece začne tokom novogodišnjih praznika su jasni – praznici donose opuštanje, više razloga za slavlje, manje prilika za stres i više vremena za intimnost, a ako se ima na umu da se stara godina ispraća uz veće količine alkohola, jasno je zbog čega se parovi prepuštaju ljubavnim čarima.\nRezultati studije objavljene u „Žurnalu za akušerstvo i ginekologiju” na uzorku od 1.178.607 žena različitog uzrasta, svedoče da i starije i mlađe žene neuporedivo češće rađaju u letnjim mesecima.\nLekari to objašnjavaju analizirajući fiziološke procese u organizmu žene i muškarca, povezane sa zimom i opuštenošću.\n„Praznici su vreme hedonizma, kada su ljudi posvećeni uživanju u jelu, piću i druženju i kada provode više vremena sa svojim partnerima. Osim toga, Nova godina je vreme kada donosimo neke važne životne odluke, a mnogim osobama je stvaranje porodice jedna od najvažnijih životnih rezolucija. I konačno, praznici su vreme kada imamo mnogo manje stresa, koji negativno utiče na začeće – nije redak slučaj da ginekolozi partnerima koji imaju problem sa sterilitetom savetuju odlazak na duži odmor, kako bi se oslobodili napetosti i dejstva kortizola.\nSve su to razlozi zbog kojih se za Novu godinu češće i lakše prave bebe”, tumači psiholog Maja Antončić.\nOsim ginekologa, septembar je mesec kada matičari i ugostitelji imaju najviše posla, jer veliki broj mladenaca staje na ludi kamen kada nastupi miholjsko leto. Statistika, naime, svedoči da su najpopularniji meseci za venčanje septembar i maj – samo u ta dva meseca sklopi se četvrtina svih brakova od ukupnog broja onih koji staju na ludi kamen.\nOsim toga, septembar je mesec sa najmanjim brojem smrtnih slučajeva u godini. Najmanje ljudi u Srbiji umire u septembru, julu i avgustu.\nAko ste rođeni bilo kog dana u godini, osim 29. februara, verovatnoća da ćete upoznati osobu koja je rođena istog dana kao i vi iznosi jedan prema 365 – u bilo kojoj zemlji sveta, što u procentima iznosi 0,274.\nKako se procenjuje da broj stanovnika na zemlji iznosi 7,8 milijardi, to u teoriji znači da delite datum rođenja sa preko 20 miliona ljudi. Međutim, ako ste rođeni poslednjeg dana februara u prestupnoj godini, onda šansa da ćete sresti osobu koja ima isti datum rođenja iznosi jedan prema 1.461, jer broj 366 dana pomnožen sa tri daje taj rezultat.\nKako 29. februar „pada” jednom u četiri godine, to znači da samo 5.072.800 osoba slavi rođendan tog dana. Najviše beba rođeno je u septembru, pokazuju istraživanja.\nIzvor: Politika, Foto: Unsplash\nBebe istrazivanje Lifestyle rodjenje statistika\nPozitivne strane tračarenja\nOva ponašanja mogu da budu znak problema kod dece\nKompanija Fajzer testira oralni antikovid lek\nZa prvih osam meseci u Srbiji rođeno manje beba


Socijalisti ponovo na vlasti u Srbiji - da li je vuk promijenio ćud? | Politika | DW | 08.07.2008\nSocijalisti ponovo na vlasti u Srbiji - da li je vuk promijenio ćud?\nPrioriteti nove srpske vlade u političkom delu okrenuti su ka evropskim integracijama, a očekuje se manje konflikta sa međunarodnom zajednicom oko Kosova i Haga. Ulazi li Srbija sa novom vladom u stabilniji period?\nIvica Dačić, predsjednik Socijalističke stranke Srbije - da li je sposoban da izađe iz Miloševićeve sjene?\nNova Vlada Srbije je evropske integracije postavila veoma visoko na listi prioriteta i njen prvi potez će biti ratifikacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU. To će na neki način razrešiti višemesečnu dilemu oko sudbine tog dokumenta i srpskog približavanja Evropi, ističe za Radio Deutsche Welle politički analitičar Slaviša Orlović: „Ali, mnogo više i značajnije za građane Srbije je poruka investitorima da Srbija možda u narednom periodu može da bude zemlja stabilnosti. To može da bude dobar signal za direktne investicije i strana ulaganja, što je neposredno vezano za pokretanje proizvodnje i podizanje standarda“.\nFaza polupredsedničkog sistema\nU javnosti postoji uverenje da će se premijer Cvetković uglavnom baviti ekonomijom, i da će vođenje spoljne politike praktično biti u rukama predsednika Srbije Borisa Tadića. Predsednik i premijer su iz iste stranke, dodaje Orlović, što znači da više neće biti situacije ’jedna zemlja - dva gospodara’; Srbija stoga ulazi u specifičnu fazu polupredsedničkog sistema: „To znači da će sada Boris Tadić verovatno nešto intenzivnije i značajnije biti čovek koji kreira politiku u Srbiji“.\nMirko Cvetković - novi premijer vlade u Srbiji\nPoštovanje međunarodnog prava takođe se nalazi u ekspozeu premijera, što znači nastavak borbe protiv nezavisnosti Kosova i Metohije. Procenjuje se da neće biti neke velike promene politike kada je reč o tom problemu.\nHag i Kosovo mogući sporovi\nSada će biti manje toga što bi ličilo na konflikt sa međunarodnom zajednicom, kaže Orlović: „Biće konstruktivniji odnos u komunikaciji sa međunarodnim partnerima, tako da će imati elemente kontinuiteta, ali će se i neke specifičnosti, oko onoga gde su bile tačke razlaza, sigurno primetiti“.\nHag i Kosovo se vide kao prve tačke mogućih sporova, ali ipak se smatra da su koalicioni partneri oko toga dogovorili zajedničku politiku. Očekuje se i odluka o statusu ambasadora koji su vraćeni u zemlju nakon priznavanja Kosova. Efekti se moraju ispitati, upozoravaju analitičari, jer je pitanje koliko se mogu braniti interesi Srbije bez ambasadora u važnim zemljama.\nPoslušajte prilog (1.55)


Nemački Ziehl-Abegg jača proizvodnju štedljivih elektromotora › Made-in-Germany.rs\nI pored toga što virusna pandemija hara svetom, a ekonomska kriza sve više uzima danak, nemačka kompanija „Ziehl-Abegg“ pokreće novu investiciju kojom će proširiti proizvodnju svojih štedljivih elektromotora i ventilatiora.\n– Svetskom tržištu će i u budućnosti trebati visokokvalitetni elekrtomotori i ventilatori. Zbog toga je naš koncern odlučio da investira u proširenje proizvodnog pogona u mestu Kupfercel, a vrednost investicije iznosi 16 miliona eura – saopštio je direktor kompanije Peter Fenkl, a prenosi agencija Tanjug.\nOn je objasnio da je i ovo preduzeće pogođeno ekonomskom krizom izazvanom pandemijom korona virusa, ali da je natprosečni rast obrta kompanije od 8,6 posto u prošloj godini obezbedio odličnu osnovu za dalji rad i ulaganja. On je najavio da će se u novom fabričkom pogonu proizvediti štedljivi elektromotori najnovije generacije.\n– Dugovečni i efikasni elektromotori su više od 100 godina naša osnova poslovanja, iako se pored toga bavimo i bioničkim dizajnom ventilatora. Kada korona epidemija i njome prouzrokovana ekonomska kriza prođu, možemo imati dobar start sa našom novom investicijom – naglasio je Fenkl.


Zašto je „Adidas“ rekao „ne“ Iranu - 19.08.2018, Sputnik Srbija\nZašto je „Adidas“ rekao „ne“ Iranu\nFudbal i sport bi u skladu sa onim što zvanično propagira FIFA trebalo da budu odvojeni od politike. Međutim, američke sankcije Iranu su dovele do finansijskih... 19.08.2018, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, iran, adidas\nFudbal i sport bi u skladu sa onim što zvanično propagira FIFA trebalo da budu odvojeni od politike. Međutim, američke sankcije Iranu su dovele do finansijskih poteškoća koje su dotakle i fudbal.\nPredsednik Fudbalske federacije Irana Mehdi Tadž zatražio je zvanično da se proizvođač sportske opreme „Adidas“ izvini zbog odluke rukovodstva kompanije da na svom sajtu isključi Iran sa spiska država koje imaju pristup uslugama i proizvodima tog giganta među fabrikama sportske opreme. Po Tadžovom mišljenju, potezi te kompanije izazivaju nedoumice, budući da je iranska nacionalna fudbalska ekipa u potpunosti ispunila svoje obaveze u okviru ugovora sa „Adidasom“, pa u tom smislu i konkretno tokom upravo održanog Svetskog prvenstva u fudbalu.\nZamenik šefa „Adidasa“ objasnio je da je kompanija bila primorana na ovakav korak jer posluje na američkim berzama i ne može da nastavi saradnju sa Iranom nakon što su obnovljene sankcije ovoj zemlji. Neposredno pred Svetsko prvenstvo u fudbalu, koje je održano ovog leta u Rusiji, firma „Najki“ je odbila da proizvede sportsku obuću za iransku reprezentaciju, takođe motivisana američkim sankcijama.\nFarhad Ešvand, iranski sportski ekspert i glavni urednik portala „Habar onlajn“, u intervjuu za Sputnjik je objasnio kakvi su dogovori postojali između Fudblaske federacije Irana i „Adidasa“, kao i čime je izazvana odluka proizvođača sportske opreme. Prema rečima Ešvanda, sankcije su očigledno dotakle i sferu fudbala:\n„Fudbal i sport bi u skladu sa onim što zvanično propagira FIFA trebalo da budu odvojeni od politike. Nažalost, sankcije SAD protiv Irana su dovele do finansijskih poteškoća koje su dotakle i fudbal. Glavni trener iranske ekipe Karlos Kejroš, na primer, sedam meseci nije mogao da dobije platu zbog ovih problema. Sada je i buduća saradnja Kejroša sa Iranom pod znakom pitanja, jer SAD blokiraju bilo koju sumu koja se prenosi sa iranskih računa u Evropu ili na račune međunarodnih banaka“.\nEšvand govori da je godinu dana pre Mundijala Fudbalska federacija Irana potpisala kupoprodajni ugovor sa regionalnim predstavnikom „Adidasa“, ali ne i ugovor o sponzorstvu. U početku je bilo reči da bi „Adidas“ trebalo da dostavi iranskom timu ekskluzivno dizajnirane dresove, a Iran je trebalo da bude jedna od država koje „Adidas“ sponzoriše. Tada je kompanija izjavila da lokalno zakonodavstvo i Ministarstvo industrije Irana ne dozvoljavaju da se investira na takav način.\nTakođe, vlasti Irana su izjavile da ako 25 odsto proizvodnje bude realizovano u Iranu, onda ovakav vid saradnje neće biti moguć. Zato sporazum nije potpisan kao ugovor o sponzorstvu, već kao ugovor o prodaji odeće i sportske opreme, koji je sa predstavnicima „Adidasa“ mogla da zaključi bilo koja kompanija.\n„Ta kompanija je omogućila popust Fudbalskoj federaciji Irana u iznosu od 70 odsto. U sporazumu je stajala odredba o tome da ako Iran bude prodavao odeću sa ovim dizajnom, onda će procenat prihodovanih sredstava od prodaje ići Fudbalskoj federaciji, što se nije dogodilo. Uprkos rečima Tadža o tome da bi sportska oprema za nacionalnu reprezentaciju trebalo da se proizvede i prodaje na tržištu Irana, na iranskim policama ona se nije pojavila“, objašnjava Ešvand.\nNaš sagovornik takođe kaže da je zamenik ministra sporta Davarzani neposredno pred Svetsko prvenstvo izjavio da će Iran posle okončanja Mundijala raditi na tome da ubuduće koristi iranski brend.\nPrema Ešvandovim rečima, „Adidas“ i „Najki“ ne bi hteli da ispuste tako veliko tržište kao što je Iran, ali bi s druge strane želeli da znaju kakva bi za njih tu bila finansijska korist.\n„Kako god ovo da tumačite, fudbal je veliki biznis, a ’Adidas‘ je gigant i pretpostavljam da nije imao drugog izbora. U celini gledano, Iran je od ’Adidasa‘ kupio robu u iznosu od milion dolara. Čak i ugovor čija je vrednost relativno mala može imati ozbiljne posledice po kompaniju ’Adidas‘. Zato su oni sve obustavili i izjavili da neće prodavati Iranu opremu i neće primati uplate od Fudbalske federacije Irana“, zaključuje naš sagovornik.


Zbog korona virusa Izrael ograničio dolazak putnika iz pet zemalja Evrope - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nZbog širenja korona virusa u Izraelu je od jutros na snazi ograničenje dolaska stranaca iz Nemačke, Austrije, Francuske, Španije i Švajcarske. Strancima iz tih zemalja koji su već u Izraelu, rečeno je da „postepeno odu“, navodi se u saopštenju Uprave za stanovništvo.\nNagovešteno je ipak da će onima koji mogu da 14 dana budu u samoizolaciji, biti dopušteno da doputuju u Izrael ili ako su već tamo da ostanu, prenose izraelski mediji.\nSvim Izraelcima koji dolaze iz tih pet evropskih država, naloženo je da budu u karantinu kod kuće dve nedelje. Ta odluka retroaktivno važi za sve koji su stigli u poslednjih 14 dana.\nU samoizolaciji je 50.000 do 80.000 Izraelaca, a veliki skupovi – koncerti i sportska takmičenja, otkazani su naređenjem Ministarstva zdravlja.\nOni koji su u karantinu kod kuće, moraju biti u zatvorenoj sobi, zabranjuje im se da izlaze i dolaze u kontakt s drugim ljudima, uključujući ukućane.\nPolicija je pokrenula osam krivičnih istraga protiv građana koji krše ograničenja, a TV kanal 12 javio je da su kazne do sedam godina zatvora.\nBroj Izraelaca zaraženih korona virusom porastao je na 17.\nJedan od obolelih je vozač autobusa koji je u februaru po Izraelu i Egiptu vozio turiste iz Grčke od kojih je kod dvadeset troje otkriven novi virus kada su se vratili u kući.\nIzraelski mediji prenose da su zbog virusa zatvorene škole na Zapadnoj obali, a saobraćaj između gradova je ograničen.\nPalestinska uprava je u četvrtak saopštila da je je sedmoro zaposlenih u jednom hotelu u području Vitlejema na okupiranoj Zapadnoj obali zaraženo virusom koji su im preneli turisti.\nIzrael je ranije zabranio dolazak strancima koji su 14 dana pre dolaska bili u Kini, Hong Kongu, Makau, Tajlandu, Singapuru, Južnoj Koreji, Japanu i Italiji.\nIzraelska država je prva u svetu pozvala gradjane da se uzdrže od putovanja u inostranstvo zbog zaraze koja je u Kini počela u decembru.\nKorona virusom je od tada u 85 zemalja sveta zaraženo skoro 100.000 ljudi, a umrlo 3.200, najviše u Kini.\nDanas je u Srbiji registrovan prvi slučaj korona virusa.\nizrael, korona virus, putovanje


Srbačkim traktoristima podijeljena žuta rotaciona svjetla i svjetloodbojne trake za prikolice\nSRBAC - Republička saobraćajno-preventivna kampanja "Osvetlaj obraz, domaćine! Označi traktor žutim rotacionim svjetlom" počela je danas (ponedjeljak, 12. mart 2018.) na platou ispred Sportske dvorane u Srpcu podjelom žutih rotacionih svjetala, svjetloodbojnih 3M traka i drugih preventivnih materijala za 30 vozača traktora iz srbačke opštine.\nVozačima traktora iz Srpca organizovano je savjetodavno predavanje i razgovor o značaju poštivanja propisa iz oblasti bezbjednosti saobraćaja, bezbjednog upravljanja traktorom, ali i bezbjednog prevoza lica i tereta na traktoru i traktorskoj prikolici.\nSusret sa srbačkim ratarima organizovali su Auto-moto društvo "Srbac", AMS RS i Agencija za bezbjednost saobraćaja RS. Kampanja "Osvetlaj obraz, domaćine! Označi traktor žutim rotacionim svjetlom" trajaće do 31. marta ove godine i podržali su je Ministarstvo saobraćaja i veza RS, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS, Ministarstvo unutrašnjih poslova RS i lokalne zajednice.\nU utorak (13. mart) u 10 časova na parkingu iza Doma zdravlja u Istočnom Sarajevu (Ulica Stefana Nemanje 1), biće organizovana podjela žutih rotacionih svjetala i svjetloodbojnih 3M traka vlasnicima traktora iz ove opštine. Poslije toga, za vozače traktora biće održano savjetodavno predavanje u sali Skupštine grada Istočno Sarajevo, gdje će im se podijeliti i preventivni materijali.


Nastavljena sjednica Parlamenta BiH bez predstavnika SNSD-a – Cafe.ba\nNastavljena sjednica Parlamenta BiH bez predstavnika SNSD-a\nKlub poslanika SDS-a saopštio je da će učestvovati u radu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, ali da neće glasati, “u nadi da će oni koji su doveli do krize shvatiti poruku i učiniti dodatni napor da se izađe iz ove situacije”.\nPočetak sjednice rezervisan je za poslanička pitanja i odgovore, nakon čega bi poslanici trebalo da se izjasne o zahtjevu poslanika SDP-a Mirsada Mešića i Denisa Bećirovića za razmatranje po hitnom postupku Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu, te Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH.\nPredloženim zakonima ukida se pravo na isplatu jubilarne nagrade za izabrane i imenovane zvaničnike u institucijama BiH.\nU drugom čitanju pred poslanicima će se naći Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, čiji je predlagač poslanik Šemsudin Mehmedović iz SDA.\nCilj ovog zakona je izjednačavanje koeficijenata za policijske službenike sa srednjom stručnom spremom sa koeficijentima drugih zaposlenih u institucijama BiH sa ovim nivoom obrazovanja.\nPoslanici bi u prvom čitanju trebalo da razmotre Prijedlog zakona o dopuni Zakona o upravi koji je predložio poslanik Damir Arnaut iz SBB-a BiH, kojim se predviđa da organi uprave koji ne postupe po zahtjevu Parlamentarne skupštine BiH, uključujući odgovore na pitanja poslanika i delegata, budu novčano kažnjeni od 150 do 500 KM.\nKošarac: Bosić ima pretenziju da krizu sa institucija BiH prenese na institucije RS\nStaša Košarac, šef Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH kazao je novinarima da ova stranka neće danas učestvovati na sjednici ovog doma zbog toga što nije prihvaćen njihov prijedlog da se sjendica ponovo prolongira zbog poliitčke situacije i razloga koji nisu prestali postojati.\n“Ne postoje normalni demokratski uslovi da se sjednica održi obzirom na činjenicu da je u međuvremenu podnesen nelegitiman i nelegalan zahtjev za reviziju presude BiH protiv Srbije.\nTvrdi da je ovim Bakir Izetbegović, član Predsjedništva iz reda bošnjačkog naroda blokirao rad Predsjedništva BiH.\n“Klub poslanika SNSD-a nema namjeru da blokira rad Parlamenta BiH. Za to nas pokušavaju optužiti, kako političke strukture iz FBiH, tako i Savez za promjene. Smatramo da odluka poslanika Kluba SDS-a da prisustvuje današnjoj sjednici, a da ne glasaju, s jedne strane predstavlja jeftin pokušaj pravdanja javnosti RS zbog proizvedenog nejedinstva na sjednici NSRS i s druge strane potrebu da pojačaju svoj odnos prema Izetbegoviću, lideru SDA.\nDa je tako svjedoči ponašanje ministara u Savjetu ministara BiH. Imamo situaciju da Šarović i Mektić dolaze i glasaju, a Bosić i ostali dolaze u Parlament i neće da glasaju. Bosić ima pretenziju da krizu sa institucija BiH prenese na institucije RS, pričajući ovdje neargumentovano da NSRS poziva predstavnike RS na bojkot.\nOn krizu želi krizu da prenese iz Sarajeva u Banjaluku. Šarović potpuno jasno trči u zagrljaj Izetbegoviću i grli ga sve jače i jače time što dolazi na sjednice Savjeta minisatara i naravno glasa. Ono što je potpuno jasno da Mektić u ovom trenutku jedino sluša Osmicu (šef OBA-e) i pokušava da posvađa rukovodstvo Srbije i RS u vrijeme kada BiH na nelegitiman i neustavan način pokreće reviziju tužbe protiv Srbije. To dovoljno ogovori o politici SDS-a i ponašanju u institucijama BiH. Bosić je juče iznio niz neistina kada je u pitanju odnos institucija RS. Ni Vlada RS, ni NSRS ni jendim svojim dokumentom nije pozvala na bojkot institucija”, rekao je Košarac.\nNije želio odgovoriti da li će SNSD na kraju doći i glasati.\nFudbal6 mins ago


Poruke iz Švedske i Danske: Od univerziteta do fudbalskog stadiona - glasno i jasno za zapošljavanje mladih! - Beogradska otvorena škola\nPoruke iz Švedske i Danske: Od univerziteta do fudbalskog stadiona - glasno i jasno za zapošljavanje mladih!\n16. Oct 2019.\nZemlje zapadnog Balkana osim zajedničkog geopolitičkog položaja, mogu se pohvaliti i ne tako slavnom statistikom. Po pitanju nezaposlenosti mladih nalaze se na prvom mestu u Evropi. Unapređivanje zapošljivosti i rad na osnaživanju mladih za dinamično tržište rada je zajednički cilj koji je okupio čak 18. organizacija civilnog društva iz Srbije, Crne Gore, Albanije, Bosne i Hercegovine, a koje realizuju projekte podržane u okviru WEB4YES grant šeme.\nU nedelji za nama u periodu od 7 - 11. oktobra 2019. predstavnici nagrađenih organizacija civilnog društva učestvovali su na studijskoj poseti u Švedskoj i Danskoj.\nCilj posete bio je osnaživanje i jačanje kapaciteta 18 nagrađenih organizacija Zapadnog Balkana kroz upoznavanje mehanizama i primera dobre prakse u Švedskoj i Danskoj koji se tiču politika zapošljivosti mladih. U nastavku možete pročitati kratak osvrt na rad organizacija koje su posećene.\nFleksibilni a ne stalni poslovi\nPrva organizacija koja je ugostila delegaciju sa Zapadnog Balkana bila je FH – Danish Trade Union Confederation u Kopenhagenu, najveća nacionalna konfederacija sindikata u Danskoj – prepoznata kao najreprezentativnija organizacija radnika u privatnom i javnom sektoru na nacionalnom nivou. U dvočasovnoj poseti imali smo prilike da čujemo na koje sve načine Sindikat zagovara i utiče na donosioce odluka po pitanju politika zapošljavanja. Jedan od interesantnih podataka do kojih smo došli je da u Danskoj nije zakonom uređena minimalna cena rada po satu, kao ni ostali elementi poput odsustva, prava i obaveza koji se regulišu kolektivnim ugovorom. Fleksibilnost u zapošljavanju je visoko rasprostranjena zato što doprinosi ohrabrivanju poslodavaca da zaposle i da godišnje imaju promet od preko 800.000 poslova. U okviru Unije postoji i organizacija „ mladih sindikalaca“ koja okuplja preko 230.000 mladih u Danskoj. Aktivnosti podmlatka sindikata svode se na promovisanje omladinskog preduzentištva, ali i promociju radnih prava mladih (učenika, studenata) koji pored obrazovanja žele da budu aktivni učesnici na tržištu rada angažujući se na honorarnim poslovima. Ono što smo interesantno čuli je da radne prakse i volontiranja ne postoje kao koncepti, te da mladi Dancima put do prvog zaposlenja preko praksi nije praksa.\nKad se udruže ministarstva…\nSa željom da se preduzetništvo utka u sve segmente obrazovanja u Danskoj (od predškolskog do visokog obrazovanja) 2001 godine nastala je Danska fondacija za preduzetništvo. Fondacija je osnovana na inicijativu četiri reprezentna ministarstva: Ministarstva privrede i rasta Danske, Ministarstva obrazovanja, Ministarstva kulture i Ministarstva visokog obrazovanja i nauke. Tokom posete ovoj organizaciji bili smo u prilici da se informišemo na koji način se preduzetništvo uvodi u školstvo na mikro i makro nivoima Tako na primer, u najranijim uzrastima ono je integrisano kroz inovativne pristupe u redovnoj nastavi na časovima poput fizike i geografije, dok je na višim nivoima zastupljeno kao samostalni predmet u srednjim školama ili kao kurs na fakultetima. Osim toga što Fondacija vredno radi na promociji preduzetništva, jedan deo delovanja je pružanje treninga nastavnicima i učiteljima kako da u svoje učionice uvedu segment preduzetništva i osnaže buduće mlade naraštaje za dinamično tržište rada. Drugi nivo delovanja Fondacije je finansijska podrška studentima i mladima koji žele da se okušaju u preduzetničkim vodama i pokrenu inovativne poslove u visini do 8000 € nepovratnih sredstava.\nNa jutarnjoj kafi sa Švedskom konfederacijom sindikata\nŠvedska konfederacija sindikata je krovna organizacija sa 14 podružnica koja organizuje radnike kako u privatnom tako i u javnom sektoru. Konfederacija koja okuplja oko 1,5 miliona zaposlenih u Švedskoj osnovana je davne 1898. od strane sindikata plavih okovratnika (naziv za zaposlene na višim funkcijama). U razgovoru sa predstavnikom konfederacije mogli smo da čujemo na koje načine Konfederacija zastupa prava radnika i zagovara bolja radna prava, kao i to koliko je važno komunicirati sa obrazovnim ustanovama bilo da je reč o javnim ili privatnim, i zajedničkim snagama kreirati profile zanimanja koji će korespondirati potrebama tržišta rada.\nU centru za podršku studentima –Drivhuset hub\nU okviru Univerziteta u Malmu delegacija WEB4YES upoznala se sa radom Drivhuset organizacije koja sprovodi mentorske programe podrške studentima da sprovedu svoje preduzetničke inovativne ideje u dela. U skladu sa tim Drivhuset obezbeđuje individualni koučing za studente preduzetnike, a koučevi dolaze iz različitih oblasti i espertiza. Kroz interaktivnu sesiju između predstavljanja uspešnih preduzetničkih poduhvata i grantova za koje studenti mogu da apliciraju, domaćini su podelili i činjenicu da preko 50 °% studenata koji dolaze u hab sa preduzetničkim idejama su migranti (mladi sa prostora Zapadnog Balkana).\nŠkola bez testova – da, moguće je!\nKako podržati mlade koji su napustili školovanje da dovrše započeto? Kako podržati mlade koji rade ili su roditelji da dođu do boljih kvalifikaciju? Kako mlade koji su u potrazi za boljim životom došli u Švedsku podržati da se integrišu u društvo? Odgovore na ova pitanja pronašli smo u Malmö folkhögskola. Ova škola, osim što podržava mlade koji su u nekom trenutku napustili redovno školovanje da se vrate u sistem obrazovanja, jedinstvena je i po tome što za procenu postignuća učenika ne koristi testove, već različite tehnike poput snalaženja u zadatim situacijama, kritičkog mišljenja, snalaženja u timskom radu i slično. Osim podrške u nastavku obrazovanja koju godišnje dobije preko 120 mladih osoba, ova škola pruža i servise karijernog vođenja i savetovanja svojim učenicima, kako bi nakon sticanja diplome škole (koja je priznata i iako ne doprinosi sticanju konkretnog zanimanja pruža priliku da se uključe na tržište rada/ upišu fakultet). Tokom obilaska prostorija škole delegacija Zapadnog Balkana imala je prilike da vidi i deo nastave koja se realizuje uz primenu savremenih koncepta učenja.\nFudbal ili karijera\nUkoliko ste se pitali kako je moguće spojiti jedan od najpopularnijih sportova na svetu sa karijernom akademijom, odgovor za to pronašli smo na novom stadionu fudbalskog kluba Malmo. U okviru ovog fudbalskog kluba od 2014. godine funkcioniše udruženje građana Karijerna akademija, osnovana na inicijativu navijača. Od osnivanja do danas peko 220 mladih se uz podršku Akademije zaposlilo. Akademija organizuje različite događaje koje doprinose unapređivanju zapošljivosti mladih kao što su sajmovi zapošljavanja i praksi (plaćenih), različiti susreti poslodavaca i nezaposlenih mladih i slično. Pored toga, u okviru stadiona radi restoran koji tokom velikih događaja dnevno ugosti preko 2000 ljudi. Akademija šalje snažnu poruku organizacijama Zapadnog a to je da je moguće spojiti sport, socijalni rad i preduzetništvo i poziva organizacije da budu inicijativne u promenama koje žele da postignu.\nNove politike rada Nacionalne službe za zapošljavanje Švedske\nUmesto registracije nezaposlenih osoba i velikog broja šaltera za pečat više, prostorije Nacionalne službe za zapošljavanje u Švedskoj više podsećaju na prostor nalik habu. U inspirativnim prezentacijama WEB4YES delegacija čula je koji su izazovi uključivanja na tržište rada Švedske, kojim aktvnim merama služba pruža podršku novodolazećim migrantima i osobama iz teže zapošljivih kategorija kao što su osobe sa hendikepom.U korak sa digitalizacijom rad službe se konceptualno kreće ka virtuelnim i onlajn servisima za nezaposlene osobe, dok se uz saradnju sa agencijama za zapošljavanje i konslating realizuju obuke za dokvalifikacije, prekvalifikacije i meke veštine.\nIzazovi inkluzivnog omladinskog rada\nPoslednja, ali jednako značajna organizacija koju su predstavnici organizacija civilnog društva sa Zapadnog Balkana posetili je Fondacija Fryshuset. Ova neprofitna organizacija radi na postizanju društvenih promena i pozitivnom razvoju sa mladima i za mlade širom sveta. Fryshuset promoviše jačanje i socijalnu uključenost mladih, posebno onih koji su u riziku ili koji se već suočavaju sa isključenošću. Organizacija može da se pohvali velikim iskustvom u direktnom radu na terenu (ulicama) sa mladima koji se nalaze na marginama društva i zakona, programima za resocijalizaciju i ponovnu integraciju u društvo. Osim pružanja različitih vidova podrške mladima u riziku, Fryshuset ima značajno razvijene programe karijernog vođenja i savetovanja koji predstavljaju značajan alat za osnaživanje mladih.\nStudijska poseta sprovedena je u okviru projekta WEB4YES - regionalne inicijative usmerene na osnaživanje organizacija civilnog društva za učešće u donošenju odluka i predlaganje izmena u politici zapošljavanja mladih u 6 zemalja Zapadnog Balkana.Projektom koordinira Beogradska otvorena škola.\nZa više informacija posetite zvaničan sajt projekta: https://www.web4yes.eu/


Novi ZOSPI bi mogao dodatno ograničiti slobodan pristup informacijama u BiH | MC_ONLINE\nOrganizacije civilnog društva su od Ministarstva pravde BiH prošle sedmice zatražile da prednacrt novog Zakona o slobodi pristupa informacijama bude dorađen.\nSlobodan pristup informacijama u Bosni i Hercegovini mogao bi biti dodatno ograničen u odnosu na postojeći zakon, usvoji li se prednacrt novog Zakona o slobodnom pristupu informacijama (ZOSPI) koji je Ministarstvo pravde BiH objavilo sredinom februara ove godine, kažu za Media.ba predstavnici organizacija civilnog društva.\nDok iz ministarstva tvrde da je prednacrt novog ZOSPI-ja napisan u skladu sa međunarodnim i evropskim standardima, iz civilnog društva tvrde suprotno i upozoravaju na problematične prakse koje bi mogle otežati i ograničiti pristup javnim informacijama.\n”Novi Prednacrt Zakona, na žalost, ne zadovoljava osnovne međunarodne standarde, a ponajviše jer se predviđa veoma široka lista mogućih izuzetaka kod pristupa informacijama u posjedu javnih vlasti“, kaže Uglješa Vuković, istraživač Transparency Internationala BiH i dodaje da od kvalitete zakona i njegove provedbe direkno zavisi uživanje osnovnih demokratskih i ljudskih prava i sloboda, uključujući i pravo na slobodan pristup informacijama i pravo na slobodu izražavanja.\nPravo na slobodu izražavanja jasno je definisano Evropskom Konvencijom o zaštiti ljudskih prava gdje se, između ostalog, u Članu 10 kaže: “Svako ima pravo na slobodu izražavanja. Ovo pravo uključuje slobodu mišljenja i slobodu primanja i prenošenja informacija i ideja, bez miješanja javne vlasti i bez obzira na granice”.\nMinistarstvo pravde BiH je nakon objave prednacrta ostavilo mogućnost za konsultacuje organizacijama civilnog društva i bh. građanima – da do 18. marta dostave svoje komentare i prijedloge o prednacrtu putem online platforme ekonsultacije. Dan prije isteka tog roka, grupa organizacija civilnog društva pozvala je nadležno ministarsvo da pomenuti prednacrt vrati na doradu zbog toga što on, kako su naveli, između ostalog, ugrožava stečena prava i dostignuća iz postojećeg zakona.\nDirektorica Centra za istraživačko novinarstvo (CIN) Leila Bičakčić kaže da je takva odluka donekle u skladu sa međunarodnim standardima, ali da je to i dalje samo mali segment kojim bi se novi zakon mogao unaprijediti.\n“Mnogo je veći problem to da i dalje imamo problem sa nejasnom definicijom testa javnog interesa, dakle apsolutno se ne propisuje. Test javnog interesa se spominje, ali se ne definiše jasno, nema koraka kako se on provodi”, kaže Bičakčić.\nZa “test razmjernosti i javnog interesa” u prednacrtu ZOSPI-ja se kaže da je riječ o procjeni “razmjernosti između razloga za omogućavanje pristupa informaciji i razloga za ograničenje, te omogućavanje pristupa informaciji ako prevlada javni interes”.\nDosadašnja praksa je pokazala da institucije nekada odbijaju dati informacije navodeći u svojim odgovorima da za to upravo ne postoji javni interes ili da se radi o ličnim podacima čije objavljivanje je zabranjeno zakonom o zaštiti ličnih podataka. U tim slučajevima, veoma je važno zatražiti dokaz o tome da su takve javne institucije provele test javnog interesa, odnosno obrazloženje o tome koje konkretno tražene informacije predstavljaju lične podatke.\nProblem u prednacrtu novog ZOSPI-ja, kako obašnjava Bičakčić, predstavlja i niz drugih ograničenja, kao i izuzimanje dosadašnje nadležnosti Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH o praćenju implementacije tog zakona. Takva odluka, kako kaže Bičakčić “ostavlja sumnju da će interpretacija tako nejasno definisanih izuzetaka voditi u dalje ograničavanje pristupa (informacijama)”.\nUred ombudsmana u BiH je dosadašnjim zakonom bio adresa za podnošenje žalbi zbog nepoštivanja ZOSPI-ja, a u prednacrtu novog zakona Ministarstvo pravde BiH predlaže da ulogu žalbenog organa u postupcima ostvarivanja prava na slobodan pristup informacijama obavlja Žalbeno vijeće pri Vijeću ministara koje se ne može smatrati nezavisnim organom budući da ga imenuje izvršna vlast. Bičakčić se prisjetila i ranijih prednacrta po pitanju tog zakona koje su zbog problematičnih izmjena, osporile organizacije civilnog društva.\n“Prvi prednacrt koji je oboren isto intervencijom civilnog društva je bio 2013., pa 2016., i svi su dolazili iz Ministarstva pravde BiH. Sada, 2021., imamo treći prednacrt u kojem svaki od tih pojedinačnih predviđenih rješenja je bio lošiji od postojećeg zakona što je zaista zabrinjavajući trend”, kaže Bičakčić.\nSankcije za nepoštivanje ZOSPI-ja\nZa nepoštivanje ZOSPI-ja prednacrtom su, kao i postojećim zakonom, predviđene novčane kazne. Bičakčić kaže da je problematičan širok opseg tih kazni jer “ne znate ko će u kojem momentu platiti koliku kaznu”.\nU članu koji se odnosi na prekršajne odredbe po ZOSPI-ju, u prednacrtu su predviđene novčane kazne u iznosu od 500 do 15.000 konvertibilnih maraka.\nZbog nepoštovanja ZOSPI-ja, CIN je više puta tužio institucije, a u 12 slučajeva je presuđeno u korist CIN-a. Iako su nakon takvih presuda javne institucije bile dužne isplatiti novčane kazne, Bičakčić kaže da takve finansijske sankcije nisu unaprijedile rad tih institucija.\n“Dok god imate kaznu koja se propisuje zakonom, a koja ide iz budžeta, vi ustvari niste ništa napravili”, kaže Bičakčić i dodaje da takve presude ne znače da će novinarima CIN-a, po automatizmu biti dostavljene tražene informacije.\n“Uglavnom, moramo uputiti novi zahtjev, pozvati se na presudu suda i čekati ponovo od institucije. Čak smo u nekim situacijama morali ići u ponovni postupak izvršenja. Dakle, opet ići na sud, plaćati sudske troškove, plaćati pravno zastupanje, jer niko od nas nije pravnik”, kaže Bičakčić i dodaje da je posebno problematična situacija u Republici Srpskoj “u kojoj nemate mogućnost tužbe jer se ne donosi rješenje nego odluka, a odluka nema tok u pravnom lijeku”.\nRok za dostavljanje odgovora na zahtjev po novom ZOSPI-ju\nPrema prednacrtu novog ZOSPI-ja, javne institucije bi za dostavljanje traženih informacija po zahtjevu o ZOSPI-ju mogle dobiti rok do 30 dana. To znači da se u prednacrtu, na postojećih 15 dana, javnim institucijama dodatno omogućuje još 15 dana za slanje dokumentacije i informacija.\nPravnica u Liniji za pravnu pomoć novinarima i Udruženju BH novinari, Vildana Džekman, kaže da bi takvi rokovi posebno mogli biti problematični za novinare koji upućuju takve zahtjeve.\n“BH novinari, posebno su zahtijevali izmjenu i dopunu spornog Člana 25 prednacrta ZOSPI-ja koji definira rokove postupanja po zahtjevu na pristup informacijama, tražeći da kada se novinar ili novinarka i/ili medijski djelatnik ili djelatnica obrati za informaciju, odgovor institucije mora se dati odmah ili maksimalno u roku od tri dana”, za Media.ba kaže Džekman i dodaje da trenutni zakon medijske djelatnike i djelatnice ne prepoznaje kao zasebnu kategoriju za koju bi ti rokovi bili kraći za potrebe informisanja javnosti.\nPrema njenim riječima, ZOSPI je naročito značajan za medijsku slobodu djelovanja i profesionalnog rada medija zbog čega “pristup informacijama od javnog značaja mora biti neometan, transparentan i ekonomičan”, u smislu brzog i jasnog dobijanja odgovora od institucija.\nOsim što je važan u pogledu informisanja šire javnosti, Džekman kaže da ZOSPI omogućava praćenje rada javnih institucija zbog čega izmjene tog zakona “ne smiju favorizirati rad institucija i ići na uštrb ograničavanja na pristup informacijama široj javnosti”.\nPostojeći ZOSPI na nivou BiH usvojen je 2000. godine, a 2001. su takvi zakoni usvojeni i na entititetskim nivoima, dok je u Brčko distriktu BiH na snazi Uputstvo za primjenu Zakona o slobodi pristupa informacijama BiH.\nIako ih često koriste, zakoni o slobodi pristupa informacijama nisu specifično namijenjeni samo za novinare i medijske radnike, nego i za sve druge građane BiH. Budući da takva formalna podjela u postojećim zakonima ne postoji, svaki bh. građanin i građanka imaju pravo da javnim institucijama u BiH upute zahtjev pozivajući se na ZOSPI, bez ikakvih dodatnih objašnjenja zbog čega su im tražene informacije potrebne.\nLoša iskustva bh. građana\nOsim toga što je, u slučaju medija, praksa pokazala da institucije u BiH pružaju otpor u dostavljanju traženih informacija, takva praksa je i sa “običnim” građanima koji su, pozivajući se na ZOSPI, tražili određene informacije od institucija.\nTakvo je iskustvo i uposlenika Željeznica Federacije BiH Alema Mudželeta koji je, kako je za Media.ba ispričao, putem ZOSPI-ja bezuspješno pokušavao doći do informacija zbog sumnjivih okolnosti za izbor direktora izvršnog odbora firme u kojoj radi i na koju funkciju je i sam konkurisao. Kako tvrdi, od četiri prijavljena kandidata za tu poziciju, dva nisu ispunjavala uslove zbog čega je on putem ZOSPI-ja pokušavao doći do dokumentacije koja bi to dokazala.\n“Zahtjeve za pristup informacijama sam slao Nadzornom odboru Željeznica koji vrši upravljačka prava u ime Vlade Federacije BiH i koji je nadležan za pristup informacijama i Konkursnoj komisiji. O svemu sam pisao Vladi FBiH i resornom ministru, i to svima po desetak puta, najmanje”, kaže Mudželet i dodaje kako su Željeznice FBiH ignorisale njegove zahtjeve mjesecima i kako se obraćao i Instituciji ombudsmana za ljudska prava BiH.\nNakon sedam mjeseci je, kako kaže, angažovao advokata, koji je po ZOSPI-ju ponovo uputio zahtjev tražeći uvid u dokumentaciju kandidata koji su konkurisali za navedenu direktorsku poziciju. Mudželet kaže da je tada, po prvi put, njegov advokat dobio djelimični uvid u tu dokumentaciju. Smatra da je zakon dobar, ali da je problem što se ne provodi i što ne postoje adekvatne sankcije za one koji ga krše.\n“On je važan da zaštitimo svoja prava, da ukažemo na nezakonitost, ali sam taj zahtjev i sam taj zakon se ne sprovode, kažnjavanje se ne sprovodi”, kaže Mudželet.\nZamjenik predsjedavajućeg Općinskog Vijeća Ilidža Samir Avdić je također nailazio na otpor javnih institucija kojima je, putem ZOSPI-ja, upućivao zahtjeve i tražio informacije. Za Media.ba kaže da se kao vijećnik u trećem mandatu često pozivao na ZOSPI, a da su institucije koje su dužne dostaviti mu traženu informaciju “to radile na nedovoljno zadovoljavajućem nivou, najčešće kroz čisto formalni odgovor koji obično sadrži otklon od nadležnosti i usmjerava na neku drugu instituciju sistema, ili nerijetko potpunim ignorisanjem”.\nAvdić priča kako je, između ostalog, izignorisan kada je od bivšeg načelnika Općine Ilidža, Senaida Memića, tražio uvid u ugovor o prodaji stadiona Fudbalskog kluba “Igman” a i kada je zahtijevao “da mi se na uvid omogući famozno odobrenje za eksploataciju riječnog pijeska iz korita rijeke Željeznice - koje, usput, jedinica lokalne samouprave ili njen načelnik nije imao pravo izdati bez dozvole Agencije za vodno područje rijeke Save”.\n“Jedan od primjera ignorisanja čak i organa vlasti jeste dugogodišnje odbijanje od strane Ministarstva privrede Kantona Sarajevo da Opštini Ilidža dostavi sve ugovore o eksploataciji prirodnih bogatstava (koncesije), informacije o finansijskim detaljima ugovora i izvještaje kontrolnih organa”, tvrdi Avdić i dodaje da se zbog navedenih iskustava, u savremenom bh. društvu, ZOSPI poštuje vrlo malo, “ili često nimalo”.\nOn smatra da bi se novim ZOSPI-jem trebala, između ostalog, pooštriti interna kontrola poštivanja tog zakona u institucijama.\n“Svaka jedinica lokalne samouprave, kao i druge institucije i javne ustanove, morale bi na svojim web stranicama dati informaciju o osobi koja je zadužena za provedbu ZOSPI-ja. Jednostavno, ta osoba bi bila zadužena za ocjenu otvorenosti i za kontrolu odgovora, da ne budu samo pro forme odgovori, bez suštine”, kaže Avdić i dodaje da bi na tim web stranicama, trebala postojati i baza odgovora sa „najčešće postavljenim pitanjima“ koja bi bila javno dostupna.\nNovi nacrt predlaže restriktivniji Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH


Biciklista je poginuo u saobraćajnoj nesreći koja se dogodila noćas oko dva sata iza ponoći, na državnom putu u selu Odžaci kod Trstenika.\nDo saobraćajne nesreće je najverovatnije došlo kada je vozilo marke "reno megan" kojim je upravljao pedestogodišnji Beograđanin, udarilo u zadnji točak bicikla kojim je upravljao devetnaestogodišnji mladić, navodi MUP u saopštenju.\nBiciklista je od zadobijenih povreda preminuo na licu mesta.\nUviđaj su izvršili patrola saobraćajne policije i osnovni javni tužilac iz Trstenika.\nCRNI DAN ZA BICIKLISTE Poginuo muškarac (87) u Apatinu kada ga je oborio automobil


ZAKON O PENZIJSKOM I INVALIDSKOM OSIGURANJU: Osiguranici koji ispunjavaju uslove za ostvarivanje prava na starosnu penziju u 2016. godini moraju da zaključe radni odnos najkasnije 30. decembra, a podnesu zahtev za ostvarivanje prava 31. decembra, kako bi im se o tom pravu odlučivalo po odredbama Zakona koje važe za 2016. godinu.\nŽene sa navršenom 61 godinom života i najmanje 15 godina staža do 31. decembra 2016. godine mogu da podnesu zahtev za penziju, a ako to ne urade čekaće dodatnih šest meseci, kažu u Fondu PIO.\n"Mogu da podnesu zahtev do 31. decembra 2016. godine i da ostvare pravo na prevremenu starosnu penziju", rekla je Timotijević.\n"Od 1. januara 2017. godine se menjaju se uslovi i podiže granica za prevremenu starosnu penziju i za žene i muškarce, tako da najkasnije 31. decembra treba da podnesu zahtev za penziju odnosno da najkasnije 30. decembra prekinu radni odnos", navela je Timotijević.\nOna je rekla da se 2024. godine izjednačavaju uslovi za žene i muškarce za prevremenu starosnu penziju.\n"Za žene 2017. godine je uslov 55 godina i osam meseci života i 37 godina i šest meseci osiguranja, a za muškarce 56 godina i četiri meseca života i 40 godina staža osiguranja", rekla je Timotijević.


Nicolae Dan Tivilichi, direktor "Luke Konstanca" - Novi Put svile otvara nove horizonte - Pluton Logistics\n24/09/2017 24/09/2017 marko CN APM SA Constanța, Crno more, Dan luke Konstanca, Dan Luke Konstanca 2017, Dunav, Luka Konstanca, Nicolae Dan Tivilichi, Novi put svile, put svile, transport robe Dunavom, Vladan Mišić, vodni transport\nDan Luke Konstanca i ove godine okupio je veliki broj ljudi zainteresovanih za rečni transport robe, kao i za poslovanje na Dunavu. Uprkos ledu i obustavi saobraćaja tokom zime, kao i veoma sušnom letu, teretni saobraćaj na ovoj reci je i dalje u porastu. Događaj u Beogradu bila je prilika da razgovaramo sa Nicolae Dan Tivilichi, generalnim direktorom Administrativne uprave Luke Konstanca (CN APM SA Constanța).\nNicolae Dan Tivilichi za PlutonLogistics govori o prednostima korišćenja „dunavskog autoputa“, investicijama u luci u Konstanci kao i položaju Rumunije na novom Putu svile.\nPL: Kako ocenjujete saradnju sa brojnim parterima iz Srbije?\n– Još od prvog “Dana Luke Konstanca”, koji naša kompanija organizuje jednom godišnje u Srbiji, a sa čime smo započeli pre 10 godina, mogu da potvrdim da su Luka Konstanca i Srbija partneri na dunavskom „autoputu”. Ovaj događaj je, tokom svojih 10 izdanja, izrastao u susret saradnika u poslu, predstavnika vlasti, starih i novih partnera „Luke Konstanca“.\nOve godine smo na „Dane Luke Konstanca“ pozvali predstavnike kompanija koje već koriste mogućnosti rumunske pomorske luke i one koji nameravaju da razviju svoje poslovanje sa poznatim, ali i novim potencijalnim partnerima. Oni koji su posetili događaj informisani su o novostima u rumunskim pomorskim lukama, investicijama, mogućnostima u dostupnim objektima, kao i potencijalima za razvoj poslovanja.\nPL: Uprkos ledu na Dunavu i velikoj suši, prevoz robe je ipak u porastu. Koliki je promet robe između „Luke Konstanca“ i Srbije u 2016? Kakve su projekcije za 2017?\n– Srbija preko „Luke Konstanca“ izvozi žitarice do Irana, Iraka, Italije, Južne Koreje, Libije, Malte, Španije, Sudana, Sirije, Kipra, Grčke, Izraela, Turske, Libana, Velike Britanije i Vijetnama. U tranzitu preko Luke Konstanca, Srbija uvozi ugalj i koks, đubriva, rudu gvožđa i gvozdene opiljke, obojene metale i opiljke, naftne derivate, sirove i obrađene minerale, mašine i opremu za transport, iz zemalja kao što su Rusija, Sjedinjene Američke Države, Turska, Brazil, Egipat, Jordan, Kina i Južna Afrika.\nU 2016, promet robe između „Luke Konstanca“ i Srbije iznosio je 5,5 miliona tona. U prvih sedam meseci tekuće godine, promet je dostigao vrednost od 3,8 miliona tona, dok je u istom periodu prošle godine prevezeno 3,1 milion tona.\nSmatram da porast obima transporta između Luke Konstanca i Srbije ukazuje na potencijal u saradnji. Poslednjih godina, promet stalno raste, a najviše su transportuju: žitarice, đubriva, naftni derivati,rude i opiljci. Dakle, smatram da postoji potencijal za značajan rast prometa roba i u narednim godinama.\nPL: Koje su najvažnije prepreke koje sprečavaju veći obim transporta na Dunavu?\n– Značaj „Luke Konstanca“ je strateški položaj za transport tereta na glavnom putu koji povezuje Centralnu sa Južnom i Jugoistočnom Evropom, a ta ruta je, takođe, najpristupačnija i ekološki najprihvatljiva. Dalje, veza između ove rute i Luke Konstanca je ostvarena preko kanala Dunav – Crno more.\nNa primer, voz može prevesti 1.800 tona robe, dok barža na Dunavu transportuje 12.000 tona uz istu potrošnju goriva.\nDrumski i železnički transport se mogu uzeti u obzir samo kada postoje objektivni razlozi da se roba ne transportuje Dunavom.\nZato je od ključnog značaja održavanja kote Dunava na prihvatljivom nivou. Postoje otvorena pitanja između Rumunije i Bugarske, na delu Dunava kome upravlja bugarska strana. Ipak, smatramo da je potrebno da sve zainteresovane strane učine sve što je moguće kako bi se popravila ta situacija.\nAtmosfera sa Dana Luke Konstanca\nPL: Kako vidite poziciju „Luke Konstanca“ i poređenju sa lukama na Jadranskom moru?\n– Posmatrajući luke na Jadranskom moru, mogu reći da nam je „Luka Kopar“ konkurencija u smislu tokova kontejnera koji prolaze kroz Centralnu i Istočnu Evropu jer ima bolju geografsku lokaciju, posebno za partnere iz Centralne Evrope.\nU pogledu suvih i tečnih tereta, Konstanca je najvažnija luka u ovom regionu, a sektor transporta poljoprivrednih dobara potvrđuje ovu izjavu.\nJoš jedno pitanje je vredno pomena kada je u pitanju geografsko pozicioniranje, a to je povoljnija lokacija Luke Konstanca u kontekstu koridora koji povezuju Centralnu Aziju i Evropu, s te tačke gledišta naša luka je pomorska kapija Evropske unije.\n„Luka Konstanca“ je alternativa Jadranskom moru za teret iz Centralne i Istočne Evrope, to je vodni put prepoznat kao najjeftiniji i najpristupačniji način prevoza. Na primer, „Luka Kopar“ na Jadranskom moru ima ograničen drumski i železnički transportni kapacitet, znatno niži od mogućnosti u pomorskom saobraćaju.\nTakođe, za razliku od pristaništa u Sredozemskom moru, Luka Konstanca može obezbediti dovoljnu dubinu za sve vrste plovila koje mogu prolaziti kroz Bosforski moreuz, što nam pruža ozbiljnu prednost.\nPL: Najavili ste nove investicije u „Luci Konstanca“. Recite nam nešto više o tome.\n– „Luka Konstanca“ je ušla u novu fazu razvoja, gde su uvaženi lučki operateri kroz značajne investicije u nadogradnju postojeće lučke infrastrukture. Naša kompanija je podržana kroz rekonstrukciju i održavanja postojeće lučke infrastrukture kao i ostvarivanja novih mogućnosti u tom segmentu.\nPreko investicija privatnih operatera u operativne i kapacitete za skladištenje i preuzimanje robe koja prolazi kroz „Luku Konstanca“, uslovi su se značajno poboljšali stvarajući prostor za značajan rast protoka robe preko luke. Privatne investicije, preuzete novim ugovorima između kompanije i lučkih operatora, dostižu vrednost veću od 150 mil EUR.\nDirektor Luke Konstanca u Srbiji Vladan Mišić i Nicolae Dan Tivilichi\nInvesticije kompanije u novu lučku infrastrukturu, kao i politika privlačenja proizvodnih jedinica unutar „Luke Konstanca“, povećavaju naše uverenje da će se u narednim godinama teretni saobraćaj kroz „Luku Konstanca“ znatno povećati.\nU naredne dve godine investicije iz sopstvenih sredstava kompanije, kao i iz evropskih fondova, iznosiće više od 300 mil EUR.\nU tom smislu, moramo da pomenemo kao prioritete izgradnju pristaništa III Konstanca Jug i modernizaciju putne i železničke infrastrukture.\nPL: I Konstanca želi da bude na Putu svile. Koliko je važna saradnja Kine i Evrope? Kako iz vaše perspektive izgleda ta inicijativa?\n– Posvećeno promociji strategije „Luke Konstanca“ kao stanice na Putu svile, „NC Maritime Ports Aministration S.A. Constanta“, zajedno sa svojim partnerima, organizovaće od 4. do 6. oktobra 2017. “Samit Puta svile“. Ova manifestacija okupiće stručnjake iz oblasti prevoza robe, a cilj je isticanje važnih pitanja u oblasti saradnje Kine i zemalja koje leže na Kaspijskom i Crnom moru, na korist svih strana.\nZvaničnici država koje su na Putu svile, predstavnici ambasada, privrednici iz pomenutih zemalja i predstavnici luke okupiće se kako bi razgovarali o temama Puta svile i uspostavili nove odnose saradnje u oblasti transporta i razmene roba na ovoj trasi.\n„Luka Konstanca“ je već preduzela važne korake u cilju poboljšanja saradnje na novom Putu svile, potpisivanjem protokola o saradnji sa lukama Ningbo i Kingdao u Kini, lukama Batumi i Poti u Gruziji, lukom Aktau u Kazahstanu i Državnom službom pomorskog i rečnog saobraćaja u Turkmenistanu. Time Luka Konstanca, svojim operativnim kapacitetima nudi mogućnost razvoja ovog transportnog koridora.\nKompanija je fokusirana i na prijatelje i partnere u Srbiji i u drugim zemljama Istočne i Centralne Evrope kako bise usmerio teretni saobraćaj do i iz Kine, što je veoma važno za kompaniju, kao i za saradnju sa sa našim srpskim partnerima po uzajamno povoljnim uslovima.\n← Konferencija “Ka održivom transportu 2017” 2. i 3. novembra na Zlatiboru\nGEFCO udružuje poslovnice u Sloveniji i Hrvatskoj →


S majkom: Maloletnice mogu da prekinu trudnoću uz saglasnost roditelja\nTanja Ilijazović, koordinatorka programa „Ti biraš“, kaže da su istraživanja među osnovcima i srednjoškolcima pokazala zabrinjavajuće podatke, te da se tačan broj abortusa ne može utvrditi.\n- Broj abortusa je mnogo veći, jer maloletnice kiretažu obavljaju i u privatnim klinikama, a evidencija ne postoji. Kada smo radili projekat nije bilo moguće doći do broja abortusa u privatnim klinikama niti u tim ordinacijama žele govoriti o ovoj temi - kaže Ilijazović.\nPetnaestogodišnjak ukrao auto u Petrovaradinu i izazvao sudar\nProtiv dečaka starog 15 godina iz Novog Sada policija će podneti krivičnu prijavu, zbog sumnje da je ukrao automobil, a zatim izazvao sudar.\nVojske zemalja bivše Jugoslavije takmiče se u malom fudbalu\nVojna reprezentacija Srbije u malom fudbalu počela je pripreme u Apatinu za Sedmi CISM futsal „Kup za mir“, koji će se održati od 25. do 28.maja u Apatinu i Somboru.\nPOBEDA GRAĐANA Vlasti Kikinde uklanjaju promotivne panoe sa trga posle peticije\nOpština Kikinda premestiće 15 “promo panela” sa trga, pošto je peticiju za njihovo uklanjanje potpisalo 850 građana.\nSNS: Koliko je para DS ispumpala iz “Elektrovojvodine”\nSrpska napredna stranka saopštila je danas da je nimalo ne čudi što su demokrate protiv pripajanja Elektrovojvodine EPS Distribuciji, jer će, kako tvrde, "građani sada saznati koliko su para demokrate “ispumpale” iz vojvođanskih javnih preduzeća".\nPrema podacima Policijske uprave u Zrenjaninu, tokom prošle godine na njenoj teritoriji prijavljeno je 39 slučajeva samoubistava, a od početka 2014. godine zabeležena su 23 slučaja, prenosi danas RTV.\nU eko-selo pobacali ostatke šećerne repe\nSTARA PAZOVA - Meštani Pazovačke ulice u Golubincima već desetak dana pokušavaju da saznaju ko je i uz čiju dozvolu odobrio da se ostaci od prošlogodišnje repe odlažu na svega 150 metara od njihovih domaćinstava. Sumnjaju da je Poljoprivredna zadruga „Agroprom” iz Stare Pazove izbacila desetine šlepera zemlje sa ostacima šećerne repe. Ovo nije prvi put da meštani eko-sela, kako zovu Golubince, imaju probleme sa šećernom repom.\nKradu kobasice, ali i viski\nNOVI SAD - Kradljivcima u prodavnicama, slažu se trgovci, nemoguće je odrediti profil. Oni mogu biti različitih životnih dobi, statusa i obrazovanja, elegantni ili u iznošenom odelu, ljubazni ili ćutljivi, a rezultat je uvek isti: kada odu iz radnje, sa njima je nestao i poneki artikl.\nPresušili svi bunari\nBEČEJ - U Bečeju je od početka leta na snazi ograničenje u isporuci vode , ali situacija sa vodosnabdevanjem postaje sve ozbiljnija. Grad se snabdeva vodom iz 13 bunara sa izvorišta na Srbobranskom putu. Prema izjavama zaposlenih u tehničkoj službi u Vodokanalu, građani opštine Bečej neće imati razlog za optimizam što se tiče poboljšanja snabdevanja vodom ove južnobačke opštine. Prema informacijama koje je dobio „Blic“, ovo leto će biti za Bečejce najgore za proteklih 20 godina što se tiče vodosnabdevanja, a u mnogim kućama prave se zalihe vode.


NIN / Kra�a reformi\nOno �to odmah pada u o�i prilikom najavljene smene guvernera Dinki�a je da su razlozi za nju politi�ke, a ne stru�ne prirode, te da je Dinki�eva odbrana od smene tako�e politi�ka po karakteru, a ne stru�na. Po op�tem priznanju, institucija Narodne banke Jugoslavije, odnosno Srbije, nije jedna od institucija gde su reforme sprovedene, ve� jedina institucija gde su reforme sprovedene u potpunosti. Kada se pogleda monetarna politika koju je vodila Narodna banka, i ona je vo�ena u skladu sa ekonomskim programom s kojim je DOS pobedio na saveznim izborima u septembru 2000.\nBilo je tokom 2002. mi�ljenja da bi Narodna banka mogla da po�ne da vodi razvojnu monetarnu politiku koja bi podrazumevala fleksibilniji kurs dinara koji bi potpomogao izvoz, ali, osim jednom u novembru 2002, o monetarnoj politici su sa guvernerom polemisali isklju�ivo nezavisni eksperti i ekonomisti. Vlada do sada nije imala ozbiljnije primedbe ni na preure�enje institucije Narodne banke, ni na politiku koju je Narodna banka vodila. Ipak, Bo�idar �eli� u ponedeljak 14. jula najavljuje kako vlada ima spremnog novog guvernera Narodne banke Srbije koji �e biti izabran nakon usvajanja novog zakona o Narodnoj banci.\nDemokratska stranka, odnosno koalicija DOS, �eli da stvori imid� jedinog reformisti�kog bloka. Da bi se to uradilo, potrebno je da se ostale popularne stranke, koje se tako�e me�u bira�kim telom do�ivljavaju kao reformske, elimini�u ili marginalizuju.\nG17 plus je poslednjih meseci postao glavna pretnja u borbi za mesto vrhovnog reformiste. Istra�ivanja ra�ena tokom 2001. i 2002. bele�ila su izme�u 6-10 odsto podr�ke bira�kog tela za G17 plus. Od kada je u decembru 2002. transformisana u politi�ku stranku, a naro�ito od po�etka kampanje za nezavisnu Srbiju, popularnost ove stranke je jo� porasla. Prema istra�ivanju koje je u periodu od 19. do 23. juna sproveo Strated�ik marketing, G17 plus mo�e da ra�una na �ak 23 odsto podr�ke bira�kog tela, odmah iza DSS-a sa 25 odsto, i DS sa 31 odsto. (Ovo pod pretpostavkom da prag za ulazak u parlament iznosi 5 odsto, �to dovodi do preraspodeljivanja glasova onih koji ne u�u onima koji su najbolje pro�li.) Ovo uop�te ne treba da �udi s obzirom na to da u istom istra�ivanju nalazimo podatak da 38,8 odsto gra�ana Srbije podr�ava razdru�ivanje Srbije od Crne Gore, dok je 30,7 odsto protiv toga.\nOvakva popularnost je zabrinjavaju�a za Demokratsku stranku, pogotovo kada se ima u vidu da dejstvo G17 plus kao politi�ke stranke najvi�e glasova oduzima upravo njoj. Zato je jedna od njenih glavnih aktivnosti, uspostavljena jo� za vreme �in�i�evog �ivota, marginalizacija politi�kih protivnika. Sa Vojislavom Ko�tunicom je DS u tome bio prili�no uspe�an. Upropa��avanjem predsedni�kih izbora u dva navrata, a onda njihovim protivustavnim odlaganjem na neodre�eno vreme, DOS predvo�en DS-om spre�io je Vojislava Ko�tunicu da postane predsednik Srbije. Time su Ko�tunica i DSS marginalizovani, a DS oja�an. Ne�to sli�no bi trebalo da se desi i sa Mla�anom Dinki�em i G17 plus. Smenom guvernera, na �elo Narodne banke �e do�i �ovek koji je odan Vladi Srbije, odnosno Demokratskoj stranci, a Mla�an Dinki� �e ostati bez funkcije.\nCilj marginalizacije je da se poka�e kako sve ono �to je radio Dinki�, mo�e da radi i �ovek odan Demokratskoj stranci. Sledstveno tome, novi guverner ne�e po�eti da �tampa pare, kako se pogre�no misli. Upravo je obrnut slu�aj: novi DS guverner �e nastaviti istu politiku koju je vodio guverner Dinki�, jer je cilj DS-a da poka�e kako je on jedino sposoban za reforme. Setimo se da ni nakon smene guvernera Avramovi�a 1996. godine nije do�lo do razbuktavanja inflacije, a da je problem novca iz realnih izvora Milo�evi� re�io prodajom 49 odsto deonica Telekoma iste godine. Demokratska stranka �e nastaviti da odr�ava makroekonomsku stabilnost da bi pokazala da je ona ta koja sprovodi reforme, a ne ljudi iz G17 plus. Problem para �e re�iti prodajom Duvanske industrije Ni�, Duvanske industrije Vranje, i Beopetrola. Od ovih tenderskih prodaja o�ekuje se oko pola milijarde dolara do kraja ove godine. Dovoljno para da se pokriju svi bud�etski deficiti do narednih izbora.\nDa bi se cela stvar jo� bolje razumela, potrebno je da se ona ve�e za tajming, odnosno vreme odr�avanja narednih izbora za parlament Srbije. Demokratska stranka je bila spremna za izbore ubrzo nakon ubistva premijera �in�i�a, kada joj je popularnost naglo porasla. Prevremene izbore spre�io je tada ameri�ki ambasador u Beogradu. Celo preduze�e, dakle, ima smisla jedino ako se izbori odr�e u decembru 2004. �to su izbori dalje od 5. oktobra 2000, to su �anse da bira�i zaborave koju su ulogu u padu Milo�evi�a i reformi institucija igrali DSS i G17 plus ve�e. Ako se Dinki� smeni tokom leta, i novi guverner preuzme du�nost do septembra ili pre, ima dovoljno vremena da do decembra 2004. bira�i zaborave �ta je Dinki� uradio sa Narodnom bankom, a da se sve zasluge za makroekonomsku stabilnost i nisku inflaciju pripi�u novom guverneru, Vladi Srbije, odnosno Demokratskoj stranci.\nKako iz svega sledi, vreme odr�avanja izbora �e odrediti ko �e biti pobednik u ovom sukobu. Zbog toga se Dinki� u svojoj odbrani i uhvatio (ne ba� na preterano sre�an na�in) za ucenjivanje vlade prevremenim izborima. Njegova kampanja �Korupcija u Vladi Srbije� nije ni u kakvoj vezi sa predlogom zakona o Narodnoj banci, ve� u tome da se izazovu prevremeni izbori. G17 plus, kao i DSS, u tome vide jedini spas od svoje marginalizacije koju do sada uspe�no sprovode Demokratska stranka i Vlada Srbije. To navodi na zaklju�ak da su ove dve stranke prirodni saveznici u poku�aju ru�enja vlade i izazivanja prevremenih izbora (iako je u ovom trenutku malo verovatno da bi ove dve stranke mogle da naprave postizbornu koaliciju nakon narednih izbora). Da li �e jedna od njih, ili zajedno, u tome uspeti, zavisi od ja�ine argumenata i dokaza koji se u tu svrhu iznose u javnost, odnosno pred javnog tu�ioca.\n(Autor je istra�iva� u Institutu G17)


Aviatica on tour: Tokio preko Varšave - Aviatica\nPrva daleka destinacija poljskog avio prevoznika LOT u novoj godini je Tokio. Avion Dreamliner ove kompanije će se danas u 15 časova otisnuti sa piste varšavskog aerodroma “Šopen” (WAW), i posle 10 sati i 20 minuta sleteće na tokijski aerodrom Narita (NRT).\nLetovi između Varšave i Tokija će se obavljati tri puta nedeljno: sredom, petkom i nedeljom iz Varšave, a povratak iz Tokija će biti četvrtkom, subotom i ponedeljkom.\nNa inauguralnom letu će osim zvanične delegacije LOT-a biti i veliki broj domaćih novinara kao i desetak novinara iz inostranih redakcija, među kojima je i Aviatica. U planu su i konferencije za novinare prvo na varšavskom aerodromu, a potom i na aerodromu Narita po dolasku delegacije u četvrtak, 14. januara.\nFokus LOT-a je evropski region koji su oni nazvali “Nova Evropa” i koji osim Poljske čine i zemlje Baltika, Belorusija, Ukrajina, Češka, Slovačka, Mađarska, Rumunija, Bugarska i sve zemlje bivše Jugoslavije.\nLOT je u junu ove godine predstavio javnosti svoju novu platformu razvoja nazvanu “Novi LOT za Novu Evropu”, kada je istakao kandidaturu za prvog i najjačeg avio prevoznika u pomenutom regionu. Činjenica je da LOT trenutno nema konkurenciju na ovim prostorima i da je na najboljem putu da u Varšavi razvije značajan hab (čvorište).\nNova linija ka Tokiju je u skladu sa tom platformom i ona će biti druga azijska destinacija posle Pekinga, a nakon nje LOT planira da uspostavi liniju i do Seula, kasnije ove godine.\nSa novim azijskim destinacijama LOT nastavlja i širenje u Evropi, i ove je godine na samom početku ponovo uspostavio letove do pet destinacija, koje je po nalogu Evropske komisije bio prinuđen da suspenduje zbog zaštite konkurentosti evropskog tržišta. Ova zabrana je istekla 1. januara i LOT je odmah potom poleteo ka Beogradu, Zagrebu, Kišinjevu i Jerevanu. U planu su i linije od Varšave do Ljubljane (Slovenija), Kluž-Napoke (Rumunija), Košica (Slovačka), Palange (Litvanija) i Harkova (Ukrajina), kao i sezonske linije do Zadra i Splita u Hrvatskoj. Osim ovih letova do gradova u Novoj Evropi, LOT će leteti i do Nice, Barselone, Venecije, Ciriha, Atine i Bejruta.


Održana 4. sjednica Privrednog savjeta Općine Travnik\nPrivredni savjet uključen u kreiranje poticajnih politika Općine Travnik\nTRAVNIK, 6. 3. 2018. godine – danas je u Maloj sali Općine Travnik održana četvrta sjednica Privrednog savjeta Općine Travnik tokom koje su prezentirane informacije o progresu u implementaciji ranijih zaključaka Savjeta, a koji su direktno usmjereni ka stvaranju boljeg poslovnog okruženja, te razmotreni daljnji koraci u radu.\nNa sjednici je predstavljen i prijedlog Programa poticaja Općine Travnik kojim se namjerava usmjeriti oko 70.000 KM kao direktna podrška privredi. Članovima Savjeta predstavljen je detaljan pregled aktivnosti, a općinska administracija očekuje od Privrednog savjeta da definira kriterije za raspodjelu ovih sredstava i na ovaj način želi direktno uključiti svoju privrednu zajednicu u procese kreiranja poticajnih politika. Savjet je zaključio da će članovi dostaviti svoje individualne komentare, u pisanoj formi do 25. 3., a koji će nakon toga biti sublimirani u konačan prijedlog programa poticaja Općine Travnik.\nSavjet je primio k znanju i informaciju o uspješno okončanom procesu regulatornih reformi, koje su provedene pod okriljem Projekta LIFE Međunarodne finansijske korporacije –IFC i koji finansira Britanska ambasada u BiH. Ključni učinci ove reforme se ogledaju u pojednostavljenju administrativnih postupaka, skraćenju vremena potrebnog za odgovor općinske administracije, te uštedama od oko 710.000 KM za privredu ove općine.\nTakođer je istaknuto da Britanska ambasada nastavlja s podrškom Općini Travnik kroz realizaciju projekta u IT sektoru, kojim će 50 osoba iz Travnika biti obuhvaćeno šestomjesečnom edukacijom.\nPrivredni savjet okuplja najeminentnije privrednike s područja općine Travnik, a formiran je u aprilu prošle godine kako bi se lokalnim privrednicima omogućilo aktivno učešće u procesu unapređenja poslovnog okruženja u općini Travnik. Osnivanje Savjeta i provedene reforme su konkretni rezultati Projekta privlačenja investicija i poboljšanja poslovnog okruženja (LIFE) koji provodi Međunarodna finansijska korporacija IFC, članica Grupacije Svjetske banke u saradnji s Britanskom ambasadom u Bosni i Hercegovini, a kojem je Općina Travnik pristupila u decembru 2016. godine.


Đorđević: Na posebnom broju za trudnice 114 validnih prijava o kršenjima zakona - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Đorđević: Na posebnom broju za trudnice 114 validnih prijava o kršenjima zakona\nĐorđević: Na posebnom broju za trudnice 114 validnih prijava o kršenjima zakona\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević kazao je da je uveden poseban broj za porodilje i trudnice vezane za kršenje zakona poput neisplaćivanja zarada ili otkaza i dodao da su do sada bile 172 prijave od kojih 114 validnih.\n0Piše: Beta 14. avgusta 2019. 10.26 Izmenjeno: 10.27\n„Za mene je i jedna prijava mnogo“, rekao je Đorđević za Radio-televiziju Srbije.\nOn je naveo da je poziv besplatan i da bez obzira da li gradjani prijavili anonimno ili ne da inspekcija izlazi na teren po prijavi.\nĐorđević je rekao i da to ministarstvo objavljuje spisak poslodavaca koji su kršili zakon u toj oblasti.\nGovoreći o slučaju porodilje Snežane Pešović koja je tokom trudnoće poslodavcu davala novac za doprinose, on je naveo da to nije jedinstven slučaj i da postoje takvi slučajevi.\nPoverenica za ravnopravnost Brankica Janković navela je povodom slučaja Pešovićeve da pojedinac ne sme da bude iznad zakona, kao i da država mora da pošalje poruku da se povreda prava sankcioniše, kao i da se pokaže da je zabranjena diskriminacija.\nOna je kazala da je njena institucija pokrenula stratešku parnicu protiv poslodavca Pešovićeve i da se u njenom slučaju radi o višestrukoj diskriminaciji.\n„Pitanje je koliko se žena suočava sa ovim problemom“, rekla je Janković za RTS i dodala da se jedan deo gradjana plaši da pokrenu parnicu.\nMinistarstvo za rad zapošljavanje boračka i socijalna pitanja, porodilje, trudnice, Zoran ĐorđevićBeograd\nMinistarstvo: Lakše do informacija o ostvarivanju određenih prava na Kosovu i Metohiji\nVojni sindikat Srbije podnosi krivičnu prijavu protiv ministra Zorana Đorđevića


Bez agremana »druge Srbije« - Portret savremenika - Ljiljana Smajlović - Nedeljnik Vreme\n4. 2. 2009. / 20.22\nMakar i površan pogled na karijeru Ljiljane Smajlović ukazuje na nešto na čemu joj može pozavideti svako ko pretenduje na status javne ličnosti: uprkos nenametljivom nastupu, uspela je da stekne status osobe oko koje se lome koplja, sukobljavaju mišljenja, pletu kontroverze i izbijaju skandali\nTeško da na srpskoj javnoj sceni postoji ličnost manje sklona pravljenju skandala, a koju isti stalno prate, nego što je to slučaj sa Ljiljanom Smajlović, novinarkom, bivšom glavnom urednicom "Politike" i nesuđenom ambasadorkom Srbije u Kanadi. Poslednji u nizu sama je rešila da okonča, nehotice spasivši ugled države u diplomatskim krugovima, iako su joj zasluge za izbijanje tog skandala praktično – nikakve.\nPodsećanja radi: polovinom novembra prošle godine, nepunih mesec dana nakon njene smene sa mesta glavnog i odgovornog urednika dnevnog lista "Politika", agencija Fonet objavila je da bi Vlada Srbije trebalo uskoro da razmotri predlog o imenovanju Ljiljane Smajlović za ambasadora u Kanadi. Vest ubrzo potvrđuje i sama Smajlovićka, dodavši da joj je iz Ministarstva spoljnih poslova potvrđeno da je od Kanade već zatražen agreman za nju. Sve bi se završilo na čaršijskom iščuđavanju i zgražavanju pripadnika "druge Srbije", ali krajem decembra po dnevnim listovima se pojavljuje serija tekstova u kojima se nezvanično i iz neimenovanih izvora saznaje da je Smajlovićkin odlazak u Kanadu pod znakom pitanja, jer je predsednik Srbije Boris Tadić zatražio od Ministarstva spoljnih poslova da preispita odluku o njenom imenovanju, pošto smatra da Ljiljana Smajlović nije najbolji kandidat za ovo mesto. Do javnosti istovremeno stižu glasovi da su pojedini ministri iz Demokratske stranke negodovali zbog Smajlovićkine kandidature.\nHVALA NA PONUDI: Situacija je počela da dobija epilog polovinom januara kada se Ljiljana Smajlović nije pojavila na konferenciji sadašnjih i budućih ambasadora Srbije, održanoj uz učešće predsednika Tadića, premijera Mirka Cvetkovića i šefa diplomatije Vuka Jeremića. Ni predsednik ni ministar spoljnih poslova nisu bili naročito voljni da komentarišu njen izostanak. Novinare koji su pitali zašto nema Ljiljane Smajlović, Tadić je uputio na Jeremića, a ovaj je odgovorio da je reč o državnoj tajni i da će snositi sankcije svako ko bude govorio o imenovanjima ambasadora pre nego što dobiju agreman zemlje domaćina. Posle višednevnih spekulacija o tome da li ide ili, ipak, ne ide u Kanadu, Smajlovićka je odlučila da stavi tačku na čitavu priču. "Moje imenovanje se pretvorilo u politički i diplomatski skandal. Nema dobrog puta da se ovaj skandal okonča, pa želim da nam svima prekratim muke i zahvalim se Vladi na počasti koju mi je ukazala imenovanjem za ambasadora", izjavila je za dnevnik "Danas". Dodala je da prema njenim nezvaničnim saznanjima postupak oko njenog imenovanja za ambasadora u Kanadi poništen na zahtev predsednika Srbije Borisa Tadića: "Nakon smene u ‘Politici’, koja je prošla bez suvislog objašnjenja, mada znam da sam smenjena iz političkih razloga, zaključila sam da je u pitanju osvetoljubivost predsednika, jer sam u jednoj TV emisiji izjavila da iza moje smene stoji Boris Tadić."\nNašavši se u, najblaže rečeno, čudnoj situaciji da odbija ambasadorsko mesto za koje više nije sigurna ni da joj je ponuđeno, Smajlovićka je, možda nehotice, spasla državu mnogo većeg skandala: u slučaju da je Kanada potvrdila agreman koji je MIP zatražio, trebalo bi tamošnjim vlastima objašnjavati kako to da Beograd ne želi da pošalje u Otavu osobu za koju je zatražena saglasnost.\nISTORIJA SUKOBA: Ovo nije prvi sukob između Ljiljane Smajlović i predsednika Tadića. U martu 2008. godine "Politika" je objavila tekst o navodnoj velikoj imovini pokojnog gradonačelnika Beograda Nenada Bogdanovića, što je u velikoj meri uzburkalo duhove u Demokratskoj stranci. Boris Tadić napisao je pismo upućeno tadašnjem direktoru "Politike" Srđanu Janićijeviću i glavnoj i odgovornoj urednici Ljiljani Smajlović u kom traži od "Politike" da iznese dokaze za svoje tvrdnje. Smajlovićka je reagovala ocenivši predsednikovo pismo kao pokušaj mešanja u uređivačku politiku ovog lista. U odgovoru Tadiću, koji je "Politika" objavila na naslovnoj strani od 30. marta 2008. godine, ona je istakla da novinari ovog lista informacije ne prikupljaju za potrebe državnih službi, već isključivo u interesu prava javnosti da zna i poručila predsedniku da se državni organi o saznanjima novinara "Politike" mogu informisati na stranicama lista.\nMeđutim, nije se na ovome završilo. Usledio je pravi mali medijski rat između "Politike" i Demokratske stranke, začinjen optužbama za objavljivanje tekstova po narudžbini političara, prenošenjem transkripta telefonskih razgovora novinara "Politike" i funkcionera ove stranke, a sve to uredno je propraćeno komentarima glavne urednice na stranicama ovog lista. Teško je proceniti ko je tu bio u pravu, tek, bitno obeležje ovog sukoba je nešto što je i inače karakteristično za celokupan opus i karijeru Ljiljane Smajlović: dok su iz redova DS-a padale teške reči, često na samoj ivici pristojnosti, kao na primer "ološ" i "lešinarstvo", odgovor "Politike", odnosno, Ljiljane Smajlović, nikada nije sadržao nijednu grubu reč. Naprotiv, manje ili više smirenim tonom i vrlo biranim rečima, Smajlovićka je u svojim komentarima uglavnom ustajala u odbranu profesije, povremeno izražavajući i razumevanje za ponašanje protivnika. ("Nije ništa novo da se ostrašćenim stranačkim propagandistima u vreloj izbornoj kampanji katkad učini da su informacije koje im ne idu naruku dela neprijateljske propagande i podvale suparničkog štaba.")\nPolovinom aprila, "Politika" objavljuje intervju sa predsednikom u kom on naširoko objašnjava prirodu sukoba sa Smajlovićkom i razloge zbog kojih je pisao ovom listu. Ako je i bilo onih koji su pomislili da je došlo do primirja između predsednika države i urednice najstarijeg dnevnog lista, brzo su shvatili da se varaju. Intervju je objavljen u krajnje neobičnoj i, u istoriji novinarstva nezapamćenoj formi, jer je sadržao svojevrsne didaskalije, upadice predsednikovog savetnika Nebojše Krstića, ali i Tadićeve odgovore na njih.\nIz predsednikovog kabineta nisu reagovali na ovako objavljen intervju, čaršija se još nekoliko dana zabavljala Krstićevim pokušajem da nešto kaže i Tadićevim odsečnim "Ja odgovaram", a onda su se strasti malo smirile. Ostao je, doduše, gorak ukus, jer je sve počelo tako što je "Politika" na naslovnoj strani objavila tekst na temu kojom su se dotle bavili isključivo najžući tabloidi, ali i utisak da je iz ove etape sukoba Smajlovićeva izašla kao pobednik.\nMeđutim, ako je uopšte bila reč o pobedi, ona je bila kratkog veka. Već u junu, "Politika" je dobila novi upravni odbor, a u oktobru, Ljiljana Smajlović smenjena je sa mesta glavnog i odgovornog urednika "Politike".\nO VLASTI I OSLOBOĐENJU: Iako se u svojim uredničkim komentarima i izjavama za medije često bavila slobodom izveštavanja i pravom javnosti da zna istinu, u jednom intervjuu priznala je da nezavisno novinarstvo, lišeno uplitanja države, lobi grupa i drugih društvenih autoriteta, jednostavno – ne postoji. Ipak, istom prilikom, dala je i objašnjenje na moguće pitanje kako to da jedna novinarka, smirena i odmerena u nastupima, što joj priznaju svi, bez obzira na to kakvo mišljenje imaju o njenom liku i delu, dođe u sukob sa ni manje ni više nego predsednikom države: "Svaki novinar kome je to bila vokacija, a ne usputna stanica u životu, morao je, bez obzira na politička opredeljenja, da dođe u sukob sa vlašću", izjavila je, naglasivši da je najveći stepen slobode medija osetila krajem osamdesetih, dok je bila urednik sarajevskog "Oslobođenja": "Tada se više plašilo Predsedništvo CK SK BiH mene, nego ja Predsedništva."\nUpravo je u "Oslobođenju" započela novinarsku karijeru. Iako je među brojnim kratkim biografijama Ljiljane Smajlović teško naći makar jednu koja ne odiše negativnim stavom prema njoj, iz njih se ipak može saznati da je rođena u Sarajevu kao Ljiljana Ugrica (njeno devojačko prezime kasnije će, iz ne baš jasnih razloga, postati posprdan nadimak kojim je označavaju neistomišljenici i protivnici), u vojničkoj porodici (majka Danica bila je medicinska sestra, po činu potpukovnik, a otac Mirko civilno lice u službi JNA). U Sarajevu je završila Fakultet političkih nauka, nakon kog se zaposlila u "Oslobođenju", gde prelazi put od novinara u gradskoj rubrici, preko skupštinskog izveštača do urednika unutrašnje političke rubrike, a jedno vreme bila je i dopisnik "Oslobođenja" iz Brisela. Udala se za Zlatana Smajlovića sa kojim ima sina, a njeni biografi vole da naglase da su Smajlovići poreklom iz Srebrenice.\nOni koji je ne vole, bilo da pripadaju "prvoj" ili "drugoj Srbiji" (što je prilično diskutabilna podela, premda se često pominje, naročito kada je o stavu prema Ljiljani Smajlović reč), zameraju joj što je posle razvoda zadržala muževljevo, bošnjačko prezime. Jedni u tome vide izdaju, a drugi tvrde da je reč o perfidnom planu da bošnjačkim prezimenom sebi obezbedi ulaznicu u sve bitne institucije u Sjedinjenim Američkim Državama, gde je otišla početkom devedesetih, zahvaljujući stipendijama "Alfred frendli pres" i "Vudrou Vilson internešenel centar for skolars". Pre toga, već je napustila Bosnu i neko vreme provela radeći u "Vremenu" gde takođe nije bila bez opozicije. Pojava protivnika u "vlastitim redovima" je nešto što će je pratiti i kasnije tokom karijere. Dok je bila urednica "Politike", više puta se suočila sa peticijama za razrešenje ili smenu, koje su pokretali novinari ove kuće, nezadovoljni načinom na koji vodi redakciju.\nNEZAVISNA ZAVISNOST: Spekulacije o prezimenu, držeći se svog principa o civilizovanom i dostojanstvenom nastupu, nikada nije komentarisala, možda zbog toga što su i jedna i druga teza u najmanju ruku neukusne, a možda i zato što njeni kritičari imaju običaj da joj zameraju i ono što ne bi nikom drugom. Tako joj se, na primer, stavlja na dušu da je kao direktorka Ireksa (američke organizacije koja stimuliše razvoj medija) imala mogućnost da ključno utiče na finansijsku situaciju pojedinih medija, da određuje ko će od novinara učestvovati u projektima koje je finansirao Ireks, ko će dobiti stipendiju, što je od nje načinilo izuzetno moćnu osobu u novinarskim krugovima. Bez obzira na sve ono što se Ljiljani Smajlović objektivno može zameriti, neobično je da nikada niko iz medija koji su u Miloševićevo vreme nosili epitet "nezavisnih", a koji danas spadaju u njene najžešće kritičare, nije pomenuo da je većina njih nastala i opstala dobrim delom zahvaljujući novcu koji je ona obezbeđivala za vreme svog angažmana u Ireksu.\nPo povratku iz Amerike, novinarsku karijeru nastavila je u "Evropljaninu", nedeljniku koji su 1998. osnovali Slavko Ćuruvija i Aleksandar Tijanić. Nakon gašenja "Evropljanina" i Ćuruvijinog ubistva prelazi u NIN. Tako započinje period njene karijere koji joj kritičari, pod uslovom da pređu preko svega ostalog, nikada neće oprostiti ni zaboraviti. Milošević ubrzo nakon toga pada i biva odveden u Hag, odakle Smajlovićeva izveštava i izaziva zgražavanje i negodovanje nevladinog sektora i drugih proevropskih snaga, sa kojima će u narednim godinama više puta dolaziti u sukob i trajno zaraditi etiketu neprijatelja. Oni koji je ne vole i danas taj period njene karijere nazivaju "ninovska faza teškog srbovanja" i "beskrupulozno, amoralno novinarstvo".\nNjen nekadašnji kolega iz "Oslobođenja" Gojko Berić jednom prilikom opisao je njen rad ovako: "Našla je u ‘novom NIN-u’ idealno mjesto za sebe. Jer njoj se vjerovalo: rođena je u Sarajevu, došla je iz Bosne, te sve što bude pisala o ratu u njenoj domovini čitaocima NIN-a djelovat će krajnje objektivno. Ljilja je pisala i pisala, ali tako kao da je rođena u Čačku, kao da Bosne nikada nije vidjela, osim što je o njoj nešto slušala od Dobrice Ćosića i srpskih akademika tipa Milorada Ekmečića."\nMakar i površan pogled na karijeru Ljiljane Smajlović ukazuje na nešto na čemu joj može pozavideti svako ko pretenduje na status javne ličnosti: uprkos, na prvi pogled i nenametljivom nastupu, uspela je da stekne status osobe oko koje se lome koplja, sukobljavaju mišljenja, pletu kontroverze i izbijaju skandali. Za sve to vreme ne menja strategiju, koja je možda najbolje definisana u publikaciji Jugoslovenskog komiteta pravnika (Yukom), posvećenoj novinaru Željku Cvijanoviću, u kojoj se za Ljiljanu Smajlović kaže da je "nikad ekstremna, uvek analitična, ali patriotski orijentisana".\nZašto se prezivam Smajlović\nLjiljana Smajlović, Beograd


Srbija regionalni lider u reformi finansijskog izveštavanja\n“Srbija je regionalni lider u procesu reforme finasijskog izveštavanja”, ocenio je ministar finansija Dušan Vujović, koji je učestvovao u Briselu na konferenciji "Put ka Evropi" o reformi finansijskog izveštavanja.\nTransparentnost finansijskih knjiga u Srbiji dalje vodi ka novim investicijama i privrednom rastu u zemlji, naglašeno je na ovom skupu, koji su organizovali Centar za reformu finansijskog izveštavanja (Centre for Financial Reporting Reform, CFRR) i Svetska banka.\nVujović je preneo iskustva Srbije u oblasti reforme finansijskog izveštavanja, gde se od naše države, prema oceni Svetske banke, očekuje da bude jedan od lidera u regionu.\n“Moja poruka ovde jeste da je Srbija lider u ovoj oblasti. Ovo je i dobar znak za sve nas, ne samo zato što napredujemo u usvajanju međunarodnih standarda finansijskog izveštavanja, nego i prelazimo u jedan novi sistem većeg stepena odgovornosti i profesionalnosti u izradi, prezentaciji i reviziji tih izveštaja", rekao je Vujović .\nOn kaže da je tačnost i transparentnost u finansijskom izveštavanju najbolji način da se investitorima pokaže prava slika stanja u Srbiji i tako unapredi investicioni ambijent u zemlji.\n“Kada investitori dolaze da sa nekim sarađuju, oni žele da znaju da su finansijske knjige pouzdane, urađene po pravilima koja svi priznaju. Tu nema skrivenih cifara ili manipulacija sa brojevima. Imamo izveštaje koji potvrđuju ono što je na tržištu, snagu investitora, Srbije, snagu investicionog prostora za sva buduća ulaganja i regionalne projekte", objašnjava ministar.\nU Svetskoj banci navode da su Srbija i Ministarstvo finansija prošle godine pokrenuli značajan projekat za poboljšanje finansijske transparetntnosti u zemlji. Projektom su obuhvaćene oblasti računovodstva i revizije, kao i izgradnja administrativnih kapaciteta za nadzor transparentnosti i tačnosti finansijskih informacija koje su u Srbiji dostupne poslovnom sektoru. Napredak u ovoj oblasti podrazumeva i ukupan napredak koji Srbija čini u procesu pristupnih pregovora i usklađivanja zakonodavstva sa EU standardima.\nFinansijsko izveštavanje nalazi se u okviru poglavlja 6 pristupnih pregovora sa EU za koje Srbija već ima najbolje prelazne ocene Evropske komisije.


Dve mesne zajednice u Vranju deo sredstava usmerile za lečenje malog Vukana - JUGPRESS\nDve mesne zajednice u Vranju deo sredstava usmerile za lečenje malog Vukana\nPoslednjih dana smo svedoci da se veliki broj humanih ljudi ne samo iz Vranja, već iz cele Srbije, uključio u prikupljanje novčanih sredstava kako bi pomogli lečenje devetomesečne bebe Vukana Stoiljkovića.\nDve mesne zajednice u Vranju, Donji Asambair i Šaprance, podnele su zahtev Gradskom veću za izmenu finansijskog plana za ovu godinu, kako bi deo sredstava uplatile na račun Fondacije „Budi human“ i tako pomogle ovoj bebi koja boluje od SMA.\nGradski većnici su, na današnjoj sednici, prihvatili zahteve tako da će ukupno biti uplaćeno 320 hiljada dinara.\nZa najskuplji lek na svetu Vukanu je potrebno dva ipo miliona evra.\nJoš uvek nisu sakupljena potrebna sredstva, a termin za lečenje na klinici u Budimpešti, 18. maj, se primiče. Ovaj rok ne bi smeo da propusti, jer pitanje je kada će biti sledeći, kažu njegovi roditelji, koji su neizmerno zahvalni svima koji su do sada pomogli.