Ciljevi medijske strategije – čitanje između redova | Insajder\nOdmah po dolasku na čelo Ministarstva kulture i informisanja, sredinom 2016. Vladan Vukosavljević je rekao da će nova medijska strategija biti doneta u narednih šest meseci, kao i da „veruje da će to dovesti do seta novih zakona u oblasti medija“. Vukosavljević je još tada zauzeo stav da povlačenje države iz vlasništva u medijima nije „nužno svugde i u svakoj prilici“. Obećao je da će „maksimalno delovati na suzbijanju „telesne i jezičke pornografije u medijima“, rešiti pitanje Tanjuga, Politike i Večernjih novosti. Od tada do danas je prošlo 20 meseci a da Srbija nije dobila ni novu strategiju ni nove zakone.\nOd novog državnog sekretara za informisanje Aleksandra Gajovića medijski radnici su u međuvremenu dobili poruku da Ministarstvo nije nadležno za napade na novinare jer „svako treba sebe da štiti“.\nIako, ukinuta nakon donošenja Zakona o javnom informisanju 2015. godine , agencija Tanjug je nastavila da radi i dobija sredstva od državnih organa.\nJavnost još nije dobila odgovore na pitanja o vlasničkoj strukturi Večernjih novosti i Politike. Mediji bliski vlasti, koji redovno krše kodeks nastavili su da dobijaju sredstava putem konkursa za sufinasniranje sadržaja od javnog značaja, kao i ekskluzivna prava na gostovanja najviših državnih zvaničnika.\nPojedini, kritički orjentisani mediji dobili su posebnu pažnju poreske inspekcije.\nPosle 23 godine postojanja ugašene su Vranjske novine. Evropska federacija novinara je objavila nekoliko saopštenja za javnost u vezi sa Srbijom, ukazujući na dramatično pogoršanje medijskih sloboda, nakon čega su odlučili da u Srbiju pošalju međunarodnu misiju.\nU poslednjem izveštaju Evropske Komisije navodi se da Srbija u pogledu slobode izražavanja nije ostvarila nikakav napredak, da su pretnje, zastrašivanje i nasilje protiv novinara i dalje prisutni, da se zakoni o medijima se još ne primenjuju u potpunosti.\nZa sve to vreme ministar Vukosavljević je uporno ponavljao da su rešenja na pomolu i da će odgovore na sva pitanja dati najavljena medijska strategija.\nNacrt strategije nelegitiman?\nRok za izradu tog dokumenta pomeran je nekoliko puta a Nacrt strategije konačno je završen 6. marta 2018 i pored činjenice da su zbog imenovanja Aleksandra Gajovića za državnog sekretara, Radnu grupu za izradu tog dokumenta još u oktobru prošle godine napustili predstavnici najvećih medijskih i novinasrkih udruženja.\nKada je Srbiju nedavno posetio predstavnik OEBS-a za slobodu medija Arlem Dezir, imenovan na tu funkciju u julu prošle godine, primili su ga i predsednik države i predsednica Vlade, ali ne i ministar kulture i informisanja. Umesto ministra Vladana Vukosavljevića, Dezira je primio državni sekretar za informisanje u tom ministarstvu Aleksandar Gajović, čiju smenu traže i novinarska udruženja i Insajder.\nNakon ove posete iz kabineta predsednika Srbije Aleksandra Vučić stiglo je saopštenje u kom je posebno zanimljiv deo koji se tiče medijske strategije.\nNaime, predsednik Vučić saopštio je da će se o strategiji razvoja sistema javnog informisanja u Srbiji, Beograd konsultovati sa OEBS-om.\nPredstavnik OEBS-a za slobodu medija Arlem Dezir istakao je da je važno da se sva medijska udruženja uključe u kreiranje tog dokumenta.\nDržavni sekretar u Ministarstvu kulture i informisanja Aleksandar Gajović saopštio je 27. marta da je završena Strategija razvoja sistema javnog informisanja do 2023. godine. Odmah nakon toga, novinari Insajdera su od Ministarstva tražili taj dokument ali nam je rečeno da će tekst strategije biti objavljen kada prođe nadležne državne službe.\n„Tekst nacrta Strategije je dostavljen nadležnim državnim organima na mišljenje. Kada Ministarstvo kulture i informisanja dobije mišljenje od nadležnih državnih organa o tekstu nacrta Strategije biće započeta procedura dobijanja saglasnosti za javnu raspravu koja će biti održana u više gradova Republike Srbije. Čim utvrdimo agendu javnih rasprava, tekst nacrta Stregije će biti postavljen na sajtu Ministarstva kulture i informisanja“ navodi se u pisanom odgovoru Insajderu.\nJoš uvek međutim nije poznato koje će se državne službe i institucije izjašnjavati o predloženom tekstu strategije kao ni kada će javna rasprava početi.\nU međuvremenu, u javnosti se pojavio nezvanični nacrt strategije, odnosno radna verzija, sa nekoliko spornih predloga.\nU tom dokumentu kao jedan od osnovnih ciljeva, ističe se jačanje uloge države u „ostvarivanju javnog interesa“.\nNavodi se mogućnost osnivanja novih javnih servisa na nacionalnom, pokrajinskom i regionalnom nivou, što je u potpunoj suprotnosti sa prethodnom strategijom i usvojenim zakonima.\nNezvanični nacrt strategije predviđa „kontinuirano i održivo finansiranje postojećih javnih servisa, kao i javnih servisa koji će eventualno biti osnovani“ kao i „mogućnost uvođenja javno privatnog partnerstva kao modela daljeg razvoja sistema javnog informisanja u Republici Srbiji“.\nProblem je međutim što nije jasno koji mediji i na osnovu kojih kriterijuma će biti parteneri države ili će im kao budućim javnim servisima biti obezbeđeno „kontinuirano“ finansiranje.\nPo svemu sudeći, jedan od tih medija mogao bi da bude Tanjug, jer se u tekstu nacrta u koji je Insajder imao uvid, navodi da „država može da bude osnivač nacionalne novinske agencije čiji će rad regulisati posebnim zakonom“\nTanjug inače, uprkos važećim zakonima i odluci Vlade Srbije iz novembra 2015. godine da bude ugašen, nikada nije prestao sa radom.\nOsim za ovu agenciju, najavljeno je i donošenje regulative za dnevne listove Politika, Dnevnik i Večernje novosti. Pretpostavka je da to znači da će se, uprkos zakonskoj obavezi da ove kuće budu privatizovane, tražiti novi modeli za njihovo dalje funkcionisanje.\nRadna verzija nacrta strategije predviđa i formiranje nezavisnog regulatornog telа za štampane medije.\nKako se navodi, cilj je sprečavanje pojava dezinformacija, lažnih vesti, govora mržnje, svih vidova diskriminacije, povrede dostojanstva ličnosti i drugih ličnih prava.\nIstovremeno, u ovom dokumentu stoji da se u praksi ne prepoznaje uloga postojećeg Regulatornog tela za elektronske medije (REM) u sprečavanju netačnih informacija, obmana, šunda i tabloidnog sadržaja.\nTo je najblaži mogući opis nerada ove institucije a da se pri tome u radnoj verziji nacrta ne predviđaju nikakve konkretne mere za poboljšanje funkcionisanja REM-a već se predviđa osnivanje istog tela, samo ovoga puta nadležnog za štampane medije.\nŠtampanim medijima, odnosno kršenjem kodeksa u dnevnim listovima do sada se bavio Savet za štampu, nezavisno telo koje čine predstavnici medijske industrije i profesionalnih udruženja.\nZanimljivo je i da se u ovoj radnoj verziji strategije kao jedna od mera navodi onemogućavanje da proizvođači medijskih sadržaja mogu biti i distributeri i obrnuto, ni preko povezanih lica.\nPodsetimo, televizija N1, koja je jedan od retkih elektronskih medija koji je kritički orjantisan prema vlasti, u vlasništvu je američkog investicionog fonda "Kolberg Kravis Roberts" (KKR), koji istovremeno poseduje i kablovskog distributera SBB.


Vreme „kupovine vremena“ možda ističe za Srbiju - BFPE\nAnalize i PublikacijeSpoljna politika i bezbednostSpoljna politika i bezbednostU fokusu\nVreme „kupovine vremena“ možda ističe za Srbiju\nMarko Savković 16 априла, 2021\nBFPE » Analize i Publikacije » Vreme „kupovine vremena“ možda ističe za Srbiju\nKritika Evropskog parlamenta nije izazvana pitanjem Kosova, već činjenicom da poslanici ne žele da vide još jednog Orbana u EU. Izveštaj Evropskog parlamenta o Srbiji je stoga sveobuhvatan i izuzetno kritičan.\nEvropskim institucijama trebalo je vremena da shvate prirodu moći, upravljanje u Srbiji, demokratsko nazadovanje (da, svaki napredak može postati reverzibilan) i promene u našoj političkoj kulturi. Uostalom, čak ni Freedom House nije kategorizovao našu zemlju kao „prelazni ili hibridni režim“ pre 2019. Istina je da EP „žali … što je čak bilo i nazadovanja po pitanjima koja su ključna za pristupanje EU“.\nI zaista se ne radi o Kosovu. Možda grešimo, ali barem za EP, vreme „kupovine vremena“ obećavanjem ustupaka koji se nikada neće ostvariti možda je već prošlo. 100 i više paragrafa prikupljenih u izveštaju Evropskog parlamenta (EP) o Srbiji predstavljaju detaljan pogled na političku realnost zemlje.\nTakođe je važno napomenuti, pošto kritike dolaze od strane vladajuće koalicije, da ovim izveštajem EP nije izašao iz svog mandata. Već nekoliko godina prisustvo i doprinos EP politici proširenja se razvija. Posle izbora 2019. godine postoji drugačiji EP, sa istaknutijom ulogom zelenih i liberalnih političkih grupacija koja uravnotežuje ono što je godinama bila dominacija Evropske narodne stranke (EPP).\nKritičnija ili možda trezvenija ocena ukupnih napora i dostignuća Srbije na poslovičnom „evropskom putu“ prati nas od Izveštaja o napretku za 2019. godinu. Novina je u paragrafu 24 koji pominje imena četiri „slučaja sa visokim nivoom javnog interesa“ – Krušik, Jovanjica, Telekom Srbija i Savamala. Ako hrvatsko iskustvo služi kao primer, nijedna zemlja ne može da se pridruži EU bez prethodnog rešavanja tako značajnih slučajeva.\nNjihovo pominjanje predstavlja javnu sramotu za Beograd i nije ni čudo što je uložen određeni napor kako bi se sprečili da ostanu van konačne verzije dokumenta. Međutim, oni ne idu nikuda; EP će i dalje insistirati na njihovom pravovremenom i potpunom rešavanju, kao i civilno društvo. I svi su podjednako važni – „nezakonito rušenje privatne imovine u naselju Savamala“, na koje se EP pozvao 2018. godine, i dalje je deo izveštaja.\nJoš jedan (izuzetno kritičan) paragraf odnosi se na „neprihvatljive verbalne napade i slučajeve govora mržnje“ (paragraf 20) protiv evropskih poslanika koji su zastupali EP u odnosima sa Srbijom, posebno gospođe Tanje Fajon.\nSada lider slovenačkih socijaldemokrata, ona je mesecima bila predmet klevete – možda zato što predstavlja suprotstavljenu političku grupu; ili zato što dobro poznaje kontekst zapadnog Balkana. Budući da su Evropska komisija (EK) i EP sada spremni da nadgledaju i narativ donosilaca odluka, budući verbalni napadi na bilo kog od evropskih poslanika biće shvaćeni najozbiljnije.\nMnogo je napisano ili pripisano lošoj komunikaciji EU; i retorika protiv EU koju koriste donosioci odluka u Srbiji. U paragrafima 8 do 10, čini se da izveštaj sadrži sveobuhvatnu spoznaju ove činjenice i u skladu s tim raspoređuje krivicu: „javna rasprava mora biti zasnovana na činjenicama“; „Podstiče srpske vlasti … da aktivnije komuniciraju o svojoj posvećenosti“; i, što je najvažnije po našem mišljenju, „izražava zabrinutost da javno finansirani mediji, koji često citiraju nosioce funkcija, doprinose širenju retorike protiv EU u Srbiji“.\nPisci izveštaja zaustavili su se na korak od toga da ih pomenu poimence, ali ovo bi moglo otvoriti otvor za širu istragu, koja bi donela neprijatne zaključke za javne emitere, u čijem eteru dominiraju evroskeptici i evroskepticizam.\nTakođe primećujemo da se u kontekstu pandemije ovaj evroskeptični sadržaj često prepliće sa opasnim, antinaučnim porukama; nije retkost da se u udarnom terminu vide različiti antivakseri i teoretičari zavere, koji zbunjuju i obmanjuju građane. Čak i ako to nije krivica javnih emitera, to emituju mediji koji imaju nacionalnu frekvenciju.\nPosebno su otkrivene primedbe na „Međustranački dijalog“ („o poboljšanju uslova za održavanje parlamentarnih izbora, koje je omogućio EP“). „Međustranački dijalog“ je od najveće važnosti, budući da je jedini preostali manevar kojim se privremeno zaustavlja polarizacija i politička fragmentacija. Ono što ga čini toliko otkrivajućim jeste da nam EP daje skicu za demokratske izbore: „Međustranački dijalog treba zaključiti mnogo pre predstojećih izbora (…)„ ostavite dovoljno vremena za sprovođenje neophodnih … promena “(kako bi)„ stvorili ravnopravan teren“.\nTo se odnosi na paragraf 13, gde EP pokazuje da u potpunosti razume stvarnost izbora 2020. u Srbiji („dominacija vladajuće stranke, uključujući i medije, bila je zabrinjavajuća; žali zbog dugoročnih trendova pritiska na glasače, medijska pristrasnost i nejasnoće linija između aktivnosti svih državnih zvaničnika i stranačkih kampanja; s tim u vezi ukazuje na ulogu dezinformacionih kampanja koje sponzoriše država, a čiji je cilj pomeranje mišljenja u odnosu na izbore “).\nI dok EP „žali zbog odluke delova opozicije da bojkotuju izbore“, takođe primećuje da je „novokonstituisani srpski parlament obeležen velikom većinom vladajuće koalicije i odsustvom održive opozicije – situacije koja nije pogodna za postizanje političkog pluralizma u zemlji “(paragraf 16).\nNedavni napadi na civilno društvo – KRIK, CRTA i drugi – razumljivo uzimaju značajan deo komentara EP-a na srpski parlament. Međutim, u paragrafu 38, takođe se primećuje da se Narodna skupština „sastala samo 44 dana nakon proglašenja vanrednog stanja u martu 2020. godine, što je potkopalo njen položaj ključne institucije parlamentarne demokratije“ i da „nije započela svoj rad u potpunosti duži period nakon proglašenja konačnog rezultata izbora 5. jula 2020. uprkos jasnoj parlamentarnoj većini“.\nBudući da dijalog Beograda i Prištine nije doneo nove rezultate – osim u paralelnom procesu o kome se često diskutovalo i kritikovalo vođenje od strane Sjedinjenih Američkih Država, jedna opaska je upozororenje za Srbiju da ne premešta ambasadu u Jerusalim. S obzirom na to da se o tome malo govori u državnim medijima, preseljenje ambasade sada sa novom administracijom u Vašingtonu predstavljalo bi iznenađenje. Očekivano, puna podrška pruža se Lajčaku i njegovom timu.\nEP je takođe na čelu kritike „sve većeg prisustva i uticaja“ Kine, prvo s obzirom na „nedostatak transparentnosti i procenu uticaja kineskih investicija i zajmova na životnu sredinu; zatim, u kontekstu usklađivanja spoljne politike Srbije i njenog neuspeha da pristane na osudu novog zakona o bezbednosti (stav 89; „hongkonški zakon o nacionalnoj bezbednosti“); i na kraju, „sve veća zavisnost“ Srbije (paragraf 99) od „opreme i tehnologije“ u odbrambene i bezbednosne svrhe, „uključujući sistem masovnog nadzora u Beogradu i masovno prikupljanje ličnih podataka bez odgovarajućih mera zaštite“.\nPostoji, međutim, nekoliko drugih primedbi koje možda ne spominju direktno Kinu, ali govore o njoj – kada se govori o „nesrazmernoj vidljivosti koju Srbija daje trećim zemljama“ (paragraf 11) ili „visokom nivou zagađenja vazduha … u velikim gradovima i industrijskim granama. područja kao što su Smederevo, Bor i Kolubara “(stav 85). (Briga oko Rusije ostaje, ali je manje izražena i nije rečeno ništa novo.)\nIzveštaj Evropskog parlamenta je do sada najjasnije upozorenje Beogradu da je Brisel itekako svestan stvarnosti političke situacije u Srbiji i prirode vladajućeg režima. Međutim, nije jasno kada će i kako donosioci odluka u državama članicama preuzeti njegove ključne poruke. S tim u vezi, govore ambasadora-predstavnika država članica u EU i izaslanika za zapadni Balkan treba pažljivo pratiti.\nDalji napredak u proširenju odavno je uslovljen poglavljima 23 i 24; videćemo da li bi nedostatak napretka u Međustranačkom dijalogu, koji bi se mogao jasno pripisati vlastima, na kraju mogao dovesti do suspenzije bilo kog programa pomoći ili uopšte do pregovora.\nMeđutim, Beograd još uvek ima prostora da izbegne takav scenario, ali ne davanjem daljeg ustupka Kosovu (teško je zamisliti da se to dešava pre 2022), već ispunjavanjem uslova opozicije za učešće na budućim izborima.\nAnalize i Publikacije Spoljna politika i bezbednost Spoljna politika i bezbednost U fokusu No Comments\nPrevious PostNova partnerstva – zagovaranjem ka saradnji i demokratskom razvoju\nNext PostOtvoren je konkurs za inovativna rešenja u sektoru zdravlja i zaštite životne sredine na lokalu


Vodiću vladu svih građana Kosova - Politika - KOSOVAHABER\nVodiću vladu svih građana Kosova\nPetak 30 Novembar 2012 04:06\nVođa Oslobodilačke vojske Kosova (UÇK) i lider Alijanse za budućnost Kosova Ramush Haradinaj poručio je danas preko svog pravnog tima da će po povratku na Kosovo preuzeti poziciju "političkog lidera zemlje i da će voditi vladu koja će predstavljati sve građane Kosova".\n"Uskoro ću preuzeti poziciju političkog lidera zemlje koja mi po pravu pripada i vodiću vladu koja predstavlja sve građane Kosova, koji god jezik govore, odakle god da dolaze i bez obzira na njihovu etničku pripadnost", poručio Ramush Haradinaj nakon oslobađajuće presude. Njegov advokat navodi da optužnica nikada nije trebalo da bude podignuta, jer se "Haradinaj borio za nacionalnu slobodu i nije trebalo da sedi na istim optuženičkim klupama kao koljači iz Beograda".\nHaradinaj je u saopštenju koje potpisuje advokat Ben Emerson iz njegovog pravnog tima poručio i da je došlo vrijeme za pomirenje.\nSaopštenje je novinarima dostavljeno na press konferenciji Haradinajeve stranke.\nU pisanoj poruci se naglašava i da će Haradinaj kao lider Kosova garantovati prava svim manjinama i da će obezbjediti punu političku participaciju za Srbe sa Kosova.


pink.rs | Vulin: Srbi na Kosovu su preuzeli SUDBINU U SVOJE RUKE, to je veoma hrabro\n- Uostalom, je li bolje da zavise Srbi od Albanaca ili Albanci od Srba. Ja mislim da na ovaj način Albanci više zavise od Srba nego što Srbi zavise od Albanaca - naveo je Vulin.\n- I ako bude hteo da nastavi sa poslom etničkom čišćenja KIM, pa teško će to moći da radi jer je to Vlada koja zavisi od Srba. Srbi su preuzeli svoju sudbinu u svoje ruke, ja im čestitam na hrabrosti jer znam koliko je to teško - naglasio je ministar.\nVulin je rekao da kosovski zvaničnici nisu na slobodi zato što su nevini, "već zato što međunarodna zajednica smatra da svi oni treba da budu tu gde jesu".\n- Ramuš Haradinaj nije na slobodi zato što je nevin, već zato što su u njegovom slučaju pobili sve svedoke. Hašim Tači nije na slobodi zato što je nevin, već zato što komisija Dika Martija, koja ga je direktno označila kao jednog od ljudi koji bi mogli puno da kažu o trgovini organima Srba, nije dobila podršku međunarodne zajednice. I Kadri Veselji je na slobodi, ne zato što je nevin, već zato što šefu obaveštajne službe OVK nikada nije suđeno na pravi način, kao i što ni Fatmir Ljimaj nije slobodan zato što je nevin - naveo je Vulin.\nPoseta predsednika Srbije Aleksandra Vučića Bosni i Hercegovini bila je prilika da predsednik pokaže da je Srbija faktor mira i stabilnosti na ovom prostoru, ocenio je Vulin.\n- Vučićeva poseta BiH pokazala je još jednom da predsednik Vučić ima u sebi sposobnost pravog državnika koji je u stanju da objedini i ujedini, i koji je u stanju da sa svojim sagovornicima pronalazi ono što nas spaja - izjavio je ministar odbrane u Bosanskom Petrovcu, gde je prisustvovao ustoličenju episkopa bihaćko-petrovačkog Sergija.\nSrbija će uvek brinuti o svim Srbima gde god žive\nVulin je izjavio da će Vlada Srbije i predsednik Srbije uvek će brinuti o svim Srbima, bez obzira na to gde oni žive - u Republici Srpskoj, Federaciji BiH, Hrvatskoj, Nemačkoj... - Uvek će znati da mogu da uživaju zaštitu svoje države i svih najviših predstavnika države. Srbija želi BiH koja poštuje Republiku Srpsku i svakog građanina - poručio je ministar odbrane u Bosanskom Petrovcu gde je prisustvovao ustoličenju episkopa bihaćko-petrovačkog Sergija. Država Srbija, kao jedan od garanta Dejtonskog sporazuma, želi da BiH bude stabilna, mirna, dobra prema svim svojim građanima, dodao je Vulin i istakao da je za Srbiju Dejtonski sporazum - sporazum koji je doneo mir. Dejtonski sporazum, kako je naglasio, zato to ne sme biti menjan bez apsolutne saglasnosti sva tri naroda i svih zemalja koji su garanti tog sporazuma. - Mi hoćemo mirnu, slobodnu, sigurnu BiH koja poštuje svoju Republiku Srpsku i koja poštuje svakog svog građanina - ponovio je ministar Vulin.\nSrbija faktor mira u regionu\n- Mislim da, dok su ti ljudi i inspiratori pokušaja ubistva Aleksandra Vučića na slobodi, ne može niko da bude miran ni u BiH ni u Srbiji. Ako su jednom pokušali takvo zlo zašto mislite da to neće pokušati da urade i drugi put i prema nekom drugom - smatra ministar.\n- Ili to, ili da se sve političke stranke Albanaca ujedine, a da onda Srbi stoje negde sa strane i da ne upravljaju svojom sudbinom. Izbor je za mene jednostavan, izbor nije lak, ali je izbor tačan i Srbi na Kosovu i Metohiji su ga izabrali i svaki njihov izbor će uvek biti podržan od strane Vlade Republike Srbije - rekao je Vulin.\nVulin: Zbog Srba na KiM, razgovaramo i sa ratnim zločincima


Šef beogradske Misije OEBS Mauricio Masari: U Srbiji načinjen pomak u reformi policije\nPredsednik Srbije Boris Tadić zatražiće od Vlade Srbije da iznese sve činjenice o slučaju zadržavanja u pritvoru bivšeg ministra pravde Vladana Batića i utvrđivanje eventualne odgovornosti nadležnih.\nIz kabineta predsednika saopšteno je da je Tadić uputio pismo Batiću i zamolio ga da mu dostavi informacije o svim okolnostima njegovog zadržavanja u pritvoru, koje je završeno bez zahteva za pokretanje krivičnog postupka. Zadržavanje u pritvoru bez ikakvog osnova sumnje, smatra predsednik Tadić, predstavlja povredu ljudskih i građanskih prava i na taj način državi se nanosi moralna, politička i materijalna šteta zbog čega on od Vlade Srbije i traži da sve činjenice o tom slučaju saopšti javnosti koja je zabrinuta zbog progona političkih neistomišljenika.\nZa sada se u ime nadležnih organa oglasilo Ministarstvo unutrašnjih poslova i saopštilo da je Batić nedavno bio zadržan u dvodnevnom pritvoru zato što se, pošto je na sopstveni zahtev podvrgnut poligraf-testu, ispostavilo da nije govorio istinu o slučaju nezakonitog puštanja iz pritvora člana jedne kriminalne grupe iz Kruševca. U saopštenmju se još kaže da policija neće deliti i razdvajati građane na one prema kojima se primenjuje zakon i na one koji bi zbog političke funkcije mogli ostati nedodirljivi.\nMeđutim, u intervjuu agenciji Beta šef beogradske Misije Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju Mauricio Masari ocenio je da je u Srbiji načinjen pomak u reformi policije, ali da je neophodno još raditi na njenoj depolitizaciji, multietničkom karakteru, parlamentarnoj kontroli i sistemu odgovornosti. Dalja depolitizacija neophodna je jer se sa promenom vlasti menjaju srednji i visoki ešaloni u policiji, zbog čega nema kontinuiteta koji je važan da bi se garantovao profesionalizam, rekao je Masari.


Beograd domaćin prve međunarodne izložbe „Ruska digitalna saradnja univerziteta“ - 23.10.2019, Sputnik Srbija\nBeograd domaćin prve međunarodne izložbe „Ruska digitalna saradnja univerziteta“\nU Beogradu će u Ruskom domu od 25. do 28. oktobra biti organizovana prva međunarodna izložba „Ruska digitalna saradnja pri univerzitetima“, a učesnici će moći... 23.10.2019, Sputnik Srbija\n21:37 23.10.2019 (Osveženo: 21:43 23.10.2019)\nCC0 / Pixabay / Deca na internetu\nU Beogradu će u Ruskom domu od 25. do 28. oktobra biti organizovana prva međunarodna izložba „Ruska digitalna saradnja pri univerzitetima“, a učesnici će moći da se upoznaju sa obrazovnim programima ruskih univerziteta o digitalnoj ekonomiji, saopštio je Ruski centar za digitalnu saradnju.\nU okviru programa učesnici mogu da prisustvuju predavanjima, radionicama i okruglim stolovima, a stručnjaci će sa publikom podeliti svoje iskustvo i znanje kada je reč o osnovnim pravcima u oblasti digitalne ekonomije — onlajn obrazovanje, virtuelna realnost, veštačka inteligencija i digitalni univerzitet.\nDirektor uprave „Rosotrudničestva“ Mihail Popov je ovim povodom izjavio da Rusija aktivno razvija IT industriju i da u velikoj meri obrazuje mlade kada je reč o najnovijim tehnologijama u ovoj sferi.\nIzložba „Dan pobede: Herojska vremena“ u centru Beograda (video, foto)\n8 Maj 2019, 19:57\n„Nije dovoljno stvarati sve za sebe, potrebno je i deliti svoje znanje i tehnologiju. To bi trebalo da bude osnovna stvar savremene međunarodne saradnje univerziteta Rusije i drugih zemalja“, ocenio je on.\nNa izložbi u Beogradu će biti predstavljeni renomirani ruski univerziteti — Ruski ekonomski univerzitet „Plehanov“, Ruski univerzitet prijateljstva naroda, Moskovski energetski institut „MEI“ i drugi.\nPored toga, 26. i 27. oktobra u okviru međunarodne izložbe biće organizovano i takmičenje u oblastima neurotehnologija i veštačka inteligencija, u oblasti krupni podaci, kao i u oblasti tehnologije distribuirane glavne knjige, a pobednici će dobiti poziv da prođu obuku na Finansijskom univerzitetu u Rusiji.


U okviru finansijskog upravljanja za podršku sprovođenja Sporazuma o razvojnoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike, Ministarstvo finansija Vlade Republike Srbije i Ministarstvo spoljnih poslova Slovačke Republike potpisalo je Finansijski memorandum 30. septembra 2008. godine.\nPravni okvir saradnje između Republike Srbije i Slovačke Republike predstavlja Sporazum o razvojnoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike, potpisan 3. decembra 2007. godine. Konkretni uslovi i iznos dodeljenih sredstava definišu se Finansijskim memorandumom, koji se potpisuje za svaku godinu, a do danas je potpisano pet Finansijskih memoranduma. Po osnovu I Finansijskog memoranduma odobrena je pomoć u visini od 1.3 miliona €, po osnovu II Finansijskog memoranduma -1.6 miliona €, po osnovu III Finansijskog memoranduma -1.5 miliona € i po osnovu IV Finansijskog memoranduma - 50 miliona SKK (oko 1.3 miliona €). Poslednji, peti po redu (V) Finansijski memorandum za 2007. godinu potpisan je 6. maja 2008. godine i za projekte kandidovane u 2007. godini izdvojeno je 64 miliona SKK (oko 1.9 miliona €).\nVlada usvojila Izveštaj o dodeljenoj državnoj pomoći\nVlada je na sednici održanoj 18. septembra 2008. godine usvojila Izveštaj o dodeljenoj državnoj pomoći u Republici Srbiji u 2006. godini, koji predstavlja analitički (uporedni) pregled dodeljene državne pomoći u 2004, 2005. i 2006. godini. Izveštaj za 2006. godinu sadrži podatke prikupljene od davalaca državne pomoći, a u njegovoj izradi je u najvećoj mogućoj meri primenjena metodologija koja je propisana od strane Evropske komisije u oblasti izveštavanja o državnoj pomoći.\nU okviru finansijskog upravljanja za podršku sprovođenja Sporazuma o razvojnoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Slovačke Republike, Ministarstvo finansija Vlade Republike Srbije i Ministarstvo spoljnih poslova Slovačke Republike potpisaće Finansijski memorandum u utorak 30. septembra 2008. godine u 16:00 časova u Kabinetu ministra finansija, Kneza Miloša 20.\nMinistarstvo finansija i “Projekat podrške Ministarstvu finansija” podržan od strane UNDP-a, a povodom uspešnog završetka Projekta, održali su skup zahvalnosti u petak, 26. septembra 2008. godine sa početkom u 14:00 časova u Ministarstvu finansija, Kneza Miloša 20. Skupu su prisustvovali ministar finansija Diana Dragutinović, stalni predstavnik Programa za razvoj Ujedinjenih nacija (UNDP) Lans Klark i zamenik ambasadora Kraljevine Holandije u Beogradu Tsjeard Hoekstra.\nDržavni sekretar Janko Guzijan se u ime Ministarstva finansija zahvalio Vladi Kraljevine Holandije i UNDP-u za njihov ogroman doprinos razvoju kapaciteta Ministarstva finansija tokom proteklih sedam godina. Državni sekretar je izrazio duboko uverenje da će se saradnja sa Vladom Kraljevine Holandije i UNDP-om nastaviti i u budućnosti.\nRebalans budžeta za 2008. godinu do 5. oktobra\nMinistarka finansija Diana Dragutinović je naglasila da je neophodna preraspodela državne kase, a da će manjak u budžetu od oko 55 milijardi dinara biti pokriven iz tekućih prihoda i preraspodelom rashoda. "Tih 55 milijardi dinara može biti pokriveno realnim novcem", naglasila je ministarka Dragutinović.\nNovi Zakon o javnim nabavkama doneće uštede u budžetu\nNa konferenciji za novinare državni sekretar Ministarstva finansija Slobodan Ilić rekao je da će novi Zakon o javnim nabavkama omogućiti značajnu uštedu u budžetu, doprineti jačanju konkurencije i privatnog sektora, kao i stvaranju dodatnih antikoruptivnih mehanizama. „Donošenjem ovog zakona, čiji je predlog Vlada Srbije već uputila Skupšini na usvajanje po hitnom postupku, zemlja će biti u mogućnosti da ispuni još jedan od uslova na putu pridruživanja Evropskoj uniji“, izjavio je Slobodan Ilić.\nDržavni sekretar Ilić je istakao da je nacrtom izmenjeno više od dve trećine postojećeg Zakona o javnim nabavkama. Kako je državni sekretar Slobodan Ilić precizirao, novi zakon će doneti promene formalne prirode, ali i smanjenje troškova i procesa administriranja, unapređenje postupaka javne nabavke i njene efikasnosti kao i bolju kontrolu, nadzor i zaštitu prava ponuđača.\nSaopštenje za javnost Ministarstva finansija u vezi sa prelaznim sporazumom o trgovini i trgovinskim pitanjima između Evropske zajednice i Republike Srbije\nNarodna skupština Republike Srbije je 9. septembra 2008. godine ratifikovala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) i Prelazni trgovinski sporazum. SSP i Prelazni sporazum su potpisani 29. aprila 2008. godine u Briselu.\nSSP će stupiti na snagu nakon što ga potvrde Savet ministara EU i Evropski parlament i nakon ratifikacije u svim državama potpisnicama, članicama EU. Prelazni sporazum će stupiti na snagu nakon što ga potvrde Savet ministara EU i Evropski parlament.\nPrelazni sporazum predstavlja trgovinski deo SSP i odnosi se na međusobnu trgovinu industrijskim i poljoprivrednim proizvodima i primenjivaće se do ratifikacije SSP u zemljama članicama EU.\nMinistarstvo finansija, od jula meseca 2008. godine, izveštava o izvršenju budžetskih prihoda i rashoda u skladu sa standardnom, međunarodno uporedivom metodologijom, izrađenom od strane Međunarodnog monetarnog fonda (Statistika državnih finansija – Government Finance Statistics GFS iz 1986. godine). Osnovna razlika između do sada primenjivane i nove metodologije sastoji se u tome što je stara metodologija precenjivala budžetske prihode (uključivala licence za mobilnu telefoniju) i potcenjivala rashode (nije uključivala pozajmice i vraćanje duga penzionerima). Tako se ove godine planirani budžetski deficit od 14,8 milijardi dinara (stara metodologija) primenom standardne međunarodne metodologije uvećava na 44,9 mlrd dinara.\nIstovremeno, Ministarstvo finansija zbog uporedivosti i dalje nastavlja da izveštava po staroj metodologiji po kojoj je usvojen Zakon o budžetu za 2008. godinu. Prema staroj metodologiji, budžet Republike Srbije za prvih osam meseci 2008. godine ostvario je suficit u iznosu od 3,9 mlrd dinara, dok je po standardnoj međunarodnoj metodologiji (GFS 1986) ostvaren deficit u iznosu od 17,4 mlrd dinara.\nPredlog rebalansa budžeta tokom septembra\nDržavni sekretar Ministarstva finansija Janko Guzijan najavio je da će rebalans budžeta biti predložen Vladi tokom septembra, a razmatran i usvojen u Skupštini Srbije polovinom oktobra. U pripremi rebalansa, Ministarstvo finansija za cilj ima obuzdavanje javne potrošnje i deficita, odnosno obezbeđivanje sredstava za dodatne rashode preraspodelom.\nDržavni sekretar Guzijan je takođe naglasio da Ministarstvo finansija očekuje veće prihode budžeta u iznosu do 20 milijardi dinara koji su rezultat većeg rasta ekonomije, ali nažalost i višu inflaciju od prvobitno planirane. U prvih sedam meseci ove godine prihodi državne kase su viši za 18 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nVanredno povećanje penzija za 10 odsto\nDržavni sekretar Janko Guzijan za RTS, 28. avgust 2008. godine\nNakon konsultacija koje su trajale otprilike tri nedelje, Vlada će razmotriti predlog Ministarstva rada i socijalne politike o vanrednom povećanju penzija u oktobru 2008. godine. Poslednji predlog koji je usaglašen sa Ministarstvom finansija, a na koji je dato pozitivno mišljenje na pomenuti predlog Ministarstva rada, je da se penzije, uz redovno usklađivanje koje ide u oktobru mesecu, povećaju vanredno još 10 odsto.\nZa vanrednu povišicu penzija osam milijardi dinara iz rebalansa budžeta\nJanko Guzijan, državni sekretar u Ministarstvu finansija, najavio je vanredno povećanje penzija od deset odsto. „Ministarstvo finansija će podržati predlog Ministarstva rada i socijalne politike, pod uslovom da se sredstva obezbede u rebalansu budžeta za ovu godinu. Dodatna sredstva za izdatke za penzije biće obezbeđena iz dodatnih prihoda budžeta i ušteda na drugim budžetskim pozicijama, a to će biti definisano rebalansom budžeta. Procena je da je za vanredno usklađivanje penzija potrebno izdvojiti oko osam milijardi dinara“, rekao je Guzijan.\nDiana Dragutinović: „Iz budžeta prvo za najsiromašnije“\nUkoliko bi se penzije u septembru vanredno povećale za 10 odsto, a u oktobru, po osnovu redovne indeksacije za sedam procenata, ukupan nominalni rast penzije u toku ove godine dostigao bi oko 40 odsto, dok bi njihov realni rast, pri godišnjoj inflaciji od oko 12 odsto, iznosio 28 procenata. Ni u jednoj zemlji nije moguće da pri rastu proizvodnje od 7-8 odsto, dohoci 1,6 miliona stanovnika, u ovom slučaju penzionera, porastu realno za 28 odsto, a da to ne izazove velike inflatorne pritiske, izjavila je za Politiku ministar finansija dr Diana Dragutinović.\nMinistarka je za diferencirano povećanje penzija čime bi se smanjile razlike između minimalnih i maksimalnih penzija, odnosno za povećanje samo najnižih penzija. Ona je, međutim protiv Uredbe kojom bi se, kako je najavio premijer, obezbedilo vanredno povećanje penzija od septembra jer postoji Zakon koji reguliše penzije.\nVlada još ne prodaje Dunav\nDržavni sekretar Ministarstva finansija Slobodan Ilić na nezvanične najave o nameri najveće osiguravajuće kuće iz Poljske PZU na akviziciju Dunava, jedinog osiguranja u Srbiji čiji je većinski vlasnik država, i slovenačkog Triglav osiguranja, kao i pisanja o namerama da za to plate 4,9 milijardi dolara (3,2 milijarde evra), kaže da ponuda zasad nije javna.\n“Kako ni u Vladu ni u Ministarstvo finansija niti u Agenciju za osiguranje depozita nisu došle bilo kakve najave takve jedne zainteresovanosti, vest objavljena u medijima jedina je informacija kojom raspolažemo”, napominje Ilić.\n“Iskustvo nas uči da u oceni medijskih najava zainteresovanosti treba biti više nego oprezan, imajući u vidu da su i ranije, u medijima, a u vezi sa procesima privatizacije, potencijalni interesenti za pojedine subjekte privatizacije izlazili sa određenim iznosima cene, koju su bili „navodno" spremni da plate, ali da se to u praksi nije i dešavalo, već se zaključilo da je reč o pokušaju da se „stvori odgovarajući ambijent i kreira domaće javno mnjenje", a sa ciljem da zauzmu što bolju startnu poziciju u postupku nadmetanja i eliminiše potencijalna konkurencija”, kaže Slobodan Ilić, državni sekretar u Ministarstvu finansija.\nDiana Dragutinović: "Katanac na budžet"\nDiana Dragutinović, ministarka finansija Srbije, u intervjuu za Ekonomist kaže da posle ovogodišnjeg deficita, za koji se procenjuje da će biti veći od 700-800 miliona evra, Srbija ima veliku šansu da naredne godine njen budžet bude uravnotežen, pa čak i u blagom suficitu.\nU intervjuu za Ekonomist ona tvrdi da ni po koju cenu neće dozvoliti da ekspanzivna fiskalna politika ugrozi makroekonomsku stabilnost. Diana Dragutinović poručuje da će insistirati na merama štednje i to na svim nivoima, a to podrazumeva i da će plate u javnom sektoru naredne godine rasti sporije od bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nSrbija ne plaća dodatne troškove na odobrene kredite Svetske banke i EIB\nPomoćnik ministra finansija u Vladi Republike Srbije Zoran Ćirović izjavio je da Srbija ne plaća nikakve dodatne troškove zbog korišćenja sredstava iz zajmova, kredita i donacija Svetske banke i Evropske investicione banke, bez obzira na to što su ti ugovori potpisani pre godinu dana, a još nisu ratifikovani u Skupštini Srbije.\nĆirović je u izjavi za agenciju Tanjug istakao da se na dnevnom redu vanrednog zasedanja Skupštine nalaze predlozi zakona za ratifikaciju 11 međunarodnih finansijskih ugovora, a kada se oni usvoje, biće obezbeđeni uslovi da Srbija počne da koristi sredstva zajmova, kredita i donacija Svetske banke i Evropske investicione banke u vrednosti od 286,22 miliona evra.\nJanko Guzijan: Ispunjenje obećanja kroz par godina\nAko je bar sudeći prema brojnim potezima koja je u poslednjih godinu - dve dana povukla Narodna banka Srbije, jasno je da nas i u budućnosti čeka izrazito restriktivna monetarna politika. Međutim, pravac kojim će se kretati naša fiskalna politika još nije u potpunosti jasan. Najave koje su građanima date kroz predizbornu kampanju govore o tome da će promena u ovoj oblasti definitivno biti.\nPrema tvrdnjama Janka Guzijana, državnog sekretara u Ministarstvu finansija ciljevi fiskalne politike definisani su nedavno kroz usvajanje Memoranduma o ekonomskoj politici.\nTaj Memorandum predviđa da budžet u naredne tri godine iz faze deficita uđe u suficit, da se smanji inflacija i umanji spoljnotrgovinski deficit – kaže za „EU Market“ Guzijan. – Namera je da u tom predviđenom periodu od tri, četiri godine, poreske stope ostanu na nivou na kakvom su sada. Poreski zakoni će se, naravno, menjati, ali u kontekstu smanjenja administracije i birokratije, fer oporezivanja i bolje kontrole.


Konferencija o klimatskim promenama u Kragujevcu | Energetski portal Srbije\nKonferencija o klimatskim promenama u Kragujevcu\nU četvrtak 1. oktobra 2015. godine u Kragujevcu održana je konferencija „Lokalne zajednice – ključni akteri u borbi protiv klimatskih promena u Srbiji“ u sklopu niza aktivnosti „Ekološki izazovi: a da se aklimatizujemo?“.\nKonferenciju je otvorio gradonačelnik Kragujevca gospodin Radomir Nikolić, koji je ovom prilikom istakao da lokalna vlast mora da deluje u borbi protiv klimatskih promena, kako bi se smanjili efekti na globalnom nivou.\nAmbasador Francuske u Srbiji njena ekselencija gospođa Kristin Moro izjavila je da je za konferenciju o klimatskim promenama izabran grad Kragujevac zbog duge saradnje sa francuskim gradom Sirenom, ali i zbog toga što je preduzeo mere u borbi protiv klimatskih promena sa Sirenom u domenu prerade otpada. Istakla je značaj borbe protiv klimatskih promena, a posebno značaj delovanja na lokalnom nivou, ne samo na državnom. Dodala je da su klimatske promene nastale zbog ljudskog uticaja, kao i da imaju ozbiljne posledice na globalnom nivou. Kako je navela, Subotica je jedina lokalna samouprava u Srbiji koja ima mere za smanjenje emisije gasova staklene bašte, dok je u Francuskoj to na mnogo višem nivou. Tako se u Francuskoj u pojedinim opštinama primenjuju planovi koji doprinose povećanju energije iz obnovljivih izvora, smanjenju emisije gasova sa efektom staklene bašte, skladištenju energije, pametnim mrežama, pametnim zagađivačima, uštedi energije.\nGospođa Moro je podsetila da Francuska predsedava ovogodišnjom konferencijom o klimatskim promenama COP21 u okviru koje se očekuje postizanje globalnog sporazuma o klimi. Kako je navela, svaka od 195 zemalja učesnica i Evropska unija morala je da dostavi Nacionalni plan za smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte, što je do sada učinilo oko 120 zemalja. Istakla je da je trenutni angažman po pitanjima klime nedovoljan kako bi se globalna temperatura smanjila za 2 stepena Celzijusa do 2100. godine, ali da se to može ostvariti u budućnosti zbog novih tehnologija koje omogućavaju smanjenje emisije gasova staklene bašte, a koje se stalno pojavljuju. Gospođa Moro je podsetila i da su pre nekoliko meseci održani sastanci o predstojećoj konferenciji o klimatskim promenama u Parizu, a najavila je i da se u narednom periodu očekuje još sličnih sastanaka i konferencija o ovom pitanju.\nPredstavnik francuske opštine Mec gospodin Sebastijan Duš govorio je o pravnim okvirima za energetsku tranziciju u Francuskoj i Evropskoj uniji i istakao da je za ovu oblast veoma bitan model održivog razvoja. Kako je naveo, održivi razvoj obuhvata smanjenje emisije gasova staklene bašte, smanjenje potrošnje energije, smanjenje zavisnosti od fosilnih goriva, prilagođavanje teritorije kako bi se klimatske promene manje osetile. Govoreći o globalnom kontekstu, gospodin Duš je podsetio da je Okvirna konvencija Ujedinjenih nacija o promeni klime usvojena 1992. godine, a stupila na snagu 1994. godine, dok je Kjoto protokol usvojen 1997. godine, a ratifikovan je 2005. godine. Kako je istakao, Okvirna konvencija Ujedinjenih nacija o promeni klime podstiče zemlje potpisnice da stabilizuju emisiju gasova sa efektom staklene bašte, dok ih Kjoto protokol obavezuje da to urade. Prvi obavezujući period protokola odnosio se na period od 2008. do 2012. godine kada su zemlje koje su ga ratifikovale imale obavezu da smanje emisiju gasova sa efektom staklene bašte za 8 odsto u odnosu na 1990. godinu, dok drugi obavezujući period, od 2013. do 2020. godine predviđa da emisija gasova sa efektom staklene bašte bude smanjena za najmanje 18 odsto do 2020. godine. Evropska unija je 2008. godine usvojila paket o klimi i energiji koji predviđa da do 2020. godine bude smanjena emisija gasova sa efektom staklene bašte za 20 odsto u odnosu na 1990. godinu, smanjena potrošnja energije za 20 odsto u odnosu na 1990. godinu i povećanje udela obnovljivih izvora energije za 20 odsto u odnosu na 1990. godinu. Francuska je 2005. godine usvojila zakon koji definiše ciljeve za izmenu energetske politike, a koji podrazumeva smanjenje emisije gasova staklene bašte za 75 odsto u odnosu na 1990. godinu, ali bez vremenskog okvira. Osim toga, usvojeni su i zakoni koji omogućavaju delovanje lokalnih zajednica na lokalnom nivou, kao i Zakon o energetskoj tranziciji koji propisuje smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte za 40 odsto do 2030. godine i 75 odsto do 2050. godine, povećanje udela obnovljivih izvora energije 32 odsto do 2030. godine, smanjenje iskorišćenja fosilnih goriva za 30 odsto i nuklearne energije za 50 odsto do 2025. godine. Dodao je da je gradska opština Mec 2009. godine počela da primenjuje plan Klima, energija na lokalnom nivou koji podrazumeva izradu bilansa emisije gasova sa efektom staklene bašte i emitovanih ugljeničnih isparenja, razvijanje strategije za smanjenje ovakvih gasova do 2020. godine i izradu i implementaciju akcionog plana.\nPredstavnik Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine gospođa Danijela Božanić izjavila je da je izrađen dvogodišnji ažurirani izveštaj za bolje praćenje emisija gasova sa efektom staklene bašte, kao i da svi zainteresovani mogu dostaviti svoje primedbe na izveštaj do 20. oktobra 2015. godine. Kako je istakla, Republika Srbija je do sada izradila Strategiju borbe protiv klimatskih promena sa akcionim planom, uskoro će izaći publikacija Uticaj klimatskih promena na poljoprivredu, a osnovala je i Nacionalni savet za klimatske promene.\nPredstavnik Sekretarijata za zaštitu životne sredine grada Beograda gospodin Miodrag Grujić predstavio je Akcioni plan adaptacije na klimatske promene grada Beograda. Kako je naveo, grad Beograd je krajem 2013. godine doneo odluku o realizaciji ovog projekta, dok je za samu izradu plana bilo potrebno oko godinu dana.\nPredstavnik francuskog grada Sirena gospodin Rafael Gudeti predstavio je primere dobre prakse iz oblasti energetske efikasnosti, zaštite životne sredine i obnovljivih izvora energije. Kako je istakao, grad je zamenio javnu rasvetu LED rasvetom što je doprinelo uštedi energije od oko 60 odsto, obnovljeni su privatni i javni objekti kako bi se doprinelo povećanju energetske efikasnosti, zamenjen je filter na glavnom bazenu što godišnje uštedi oko 35 hiljada kubnih metara vode, radi se na zameni automobila i autobusa ekološkim vozilima, implementiran je sistem ukopanih kontejnera što doprinosi povećanju zelenih površina.\nPredstavnik grada Kragujevca gospodin Vladimir Maksimović istakao je da Kragujevac ima velikih problema sa upravljanjem otpadom jer se dnevno proizvede preko 160 tona komunalnog otpada koji se odlaže na nefunkcionalnu deponiju u Jovanovcu. On je istakao i da je u planu uvođenje LED javne rasvete u Kragujevcu, izrada studije dinamičkog saobraćaja, odnosno zamena vozila javnog prevoza ekološkim vozilima, kao i da je osnovano odeljenje za energetsku efikasnost koje radi na skeniranju stanja, pripremi projekata i pronalaženju izvora finansiranja ove oblasti.\nKonferenciji su prisustvovali predstavnici Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, Ambasade Francuske, Delegacije Evropske unije u Srbiji, UNDP-a, SKGO-a, lokalnih samouprava, privatnih i javnih preduzeća, nevladinih organizacija, a organizatori su Ambasada Francuske i grad Kragujevac.\nKorporativno upravljanje za članove uprave privrednog društva\nNacrt Uredbe o graničnim vrednostima emisija zagađujućih materija u vazduh iz stacionarnih izvora zagađivanja\nZakon o energetskoj tranziciji\nAkcioni plan adaptacije na klimatske promene grada Beograda\nDvogodišnji ažurirani izveštaj za bolje praćenje emisija gasova sa efektom staklene bašte


Koji je operativni sistem za desktop najsigurniji ~ Igor Franc\nIgor Franc 14:42 ITbezbednost, StrucniTekstovi No comments\nČesto možemo čuti od raznih ljudi koji se bave računarima da je Linux bezedniji od Windowsa ili da je Apple OS X najsigurniji. Da li je to bas sve tako ili iza toga ima još nečega pokušaću da razjasnim u ovom postu.\nČinjenica je da je Microsoftov operativni sistem najzastupljeniji na stonim i laptop računarima kako u kućnim tako i u poslovnim okruženjima. Razlozi za to su višestruki ali ako bi pogledali neki od najvažnijih to bi svakako bila kompatibilnost sistema sa hardverom (ovde pre svega mislim da drajvere) i lakoća korišćenja (ovo je nešto što je zamišljeno da bude user friendly). Potrebno je naglasiti da sam razvoj Windows operativnog sistema je bio ranije podeljen na dva različita dela. Sa jedne strane postojali su sistemi kao što su Windows 3.1, 95, 97, 98 i ME koji su bili bazirani na potpuno nesigurnom kernelu od kojeg se posle 2000-te godine potpuno odustalo dok sa druge strane su uvek postojali sistemi NT 3.5, 4.0 i 5.0 (poznat i kao Windows 2000). Posle 2001 godine Microsoft je odluči da drastično promeni odnos prema bezbednosti i tada je od Windows XP stari kernel odbačen i uzet je za sve buduće operativne sisteme NT kernel koji i danas koristimo. Takođe ovde želim da napomenem da postoji nešto što se zove SDL odnosno Security Development Life Cycle koji je Microsoft uveo posle 2001 godine i prvi sistem koji je u potpunosti napisan i usklađen sa njima jeste VISTA.\nOvo je operativni sistem koji je prvi izbor računarskih entuzijasta, sistem administratora, hakera i sličnih grupa sa višim nivoom znanja od prosečnih korisnika. Linux još uvek nije sistem koji se koristi toliko često na stonim i laptop računarima u poslovnim sistemima mada ga ima ali je zato u poslovnom okruženju čest izbor za različite vrste servera. Radi se o besplatnom sistemu koji se bazira na Unix kernelu koji se smatra izuzetno bezbednim. Postoji veliki broj distribucija a svakako najčešće možemo videti Ubuntu ili Debian bazirane distribucije (preporuka autora jeste da ako niste u Linux svetu obavezno isprobate Linux Mint distribuciju koja je veoma slična MS Windowsu).\nApple je svoj sistem tako napravio da on bude isključivo vezan za Mac računare međutim pošto je došlo do promene arhitekture i sa procesora tipa Motorola prešlo na Intel procesore došlo je i do toga da se ovakav sistem može instalirati i na PC kompatibilne računare (ovo je poznato kao hackintosh). Inače sam sistem je baziran kao i Linux na Unix kernelu što je samo po sebi velika prednost. Sistem je takođe dosta zatvoren i specifičan i kao što se i pretpostavlja najbolje sarađuje sa Apple računarom.\nKoji je sistem najsigurniji?\nOdgovor na ovo pitanje je veoma teško dati. Često možete čuti pritužbe ne Microsoftov operativni sistem Windows sa jedne strane dok sa druge strane možete videti i da se kompanije ozbiljno bavi bezbednošću što se može videti kroz veliki broju security update sistema. Ono što je sigurno jeste da je ovo najpopularniji operativni sistem na tržištu desktop računara tako da definitivno je i meta broj jedan. Naravno da će većina hakera pokušati da napravi nešto što će napadati sistem koji je instaliran na velikom broju računara.\nSa druge strane veliki broj ljudi ima stav da je Linux mnogo sigurniji, međutim postavlja se pitanje da li je to stvarno tako. Za razliku od Windowsa ovde se radi o mnogo manjem broju instalacija pa samim tim ovaj sistem još uvek nije toliko interesantan za hakere. Takođe ono što je vezano za ovaj sistem jeste da je on open source što znači da svako može da otvori i čita njegov izvorni kod. Ovo je sa jedne strane dobro jer zajednica može da reaguje ako primeti neke propuste ali sa druge strane neko može nešto da otkrije i da to koristi godinama a da to niko ne primeti. Činjenica je da postoji manji broj malvera za ovaj operativni sistem ali je činjenica i da se u poslednje vreme otkriva sve više sigurnosnih propusta u ovom sistemu.\nI na kraju da pomenemo i Apple OS X koji takođe mnogi smatraju bezbednijim od Windowsa. Ovo je sistem koji je sasvim dobro optimizovan što se tiče korišćenja hardvera i samim tim ima i odlične performanse što korisnici znaju da cene. Rad na ovom operativnim sistemu stvara poseban osećaj koji se ne može opisati nekome ko nije koristio bar iPhone uređaj. Apple je dosta uložio u bezbednost i dosta stvari je urađeno kako treba ali treba imati u vidu da ovaj sistem zbog cene Apple računara nije toliko često u poslovnim okruženjima i kućama pogotovo ovde mislim na evropske zemlje te samim tim i nije toliko često meta sajber napadača. Po ličnom mišljenju autora koje ne mora biti tačno Linux je trenutno najbezbedniji operativni sistem ali to je trenutno stanje stvari koje se lako može promeniti popularizacijom ovog sistema.\nČudo zvano Mirai botnet\nIzuzetno zanimljiva stvar dogodila se prošle godine kada je prvi put primećeno širenje botneta pod nazivom Mirai (inače ovo ne japanskom znači budućnost). Ovaj malver je prvi put primenio sledeći princip, za širenje ovog malvera koristi se isključivo MS Windows operativni sistem ali on nije napisan da napada windows već Linux kako bi od Linux računara napravio botnet mrežu koji će se koristiti u DDOS napadima. Takav primer i sama demonstracija rada Mirai malvera jeste najveći do sada viđen DDOS napada koji se dogodio 21 oktobra 2016 godine i gde je meta bio jedan od najvećih internet provajdera Dyn. Ovo se smatra najvećim DDOS napadom do sada i primećeno je da je veliki broj uređaja koji je učestvovao u napadu pokretao Linux operativni sistem. Tu je naravno osim računara bilo i kamera, monitora za bebe, IP kamera, pametnih telefona, različitih senzora i slično. Ovo sam namerno pomenuo kao poseban slučaj pored još mnogo drugih i za to postoje tri razloga:\n1. prvi put se kao meta pojavio Linux OS\n2. ovo je do sada napad najvećih razmera\n3. ovo je prvi put da se jedan operativni sistem koristi za širenje malvera koji napada drugi sistem.\nNadam se da sam uspeo da Vas bar malo pokrenem na razmišljanje o tome koji operativni sistem je najbolji za Vas. U ovom postu nisam spominjao vruću temu vezanu za špijuniranje koje se često vezuje za Microsoftov operativni sistem zbog čeka je on u nekim zemljama zabranjen za korišćenje u državnim institucijama kao i o tome da je i sam Microsoft napravio poseban operativni sistem samo za Kinesko tržište. O ovome planiram da napiše poseban post tako da ova tema ovde nije detaljno obrađena.


Challenge Testing SR • luamed\nKada se proizvodi prodaju, otvore i počne njihovo korišćenje, moraju biti u stanju da zadrže svoju mikrobiološku stabilnost. Zbog toga se efikasnost sistema za konzervisanje mora testirati pre plasiranja na tržište a to se radi testom izazova, takođe poznatim kao test efikasnosti konzervansa (PET).\nNa početku testa izazova, kozmetički proizvodi se veštački kontaminiraju poznatim vrstama mikroorganizama (uobičajeno sa Pseudomonas aeruginosa, Staphylococcus aureus, Aspergillus brasiliensis, Escherichia coli i Candida albicans), posle čega se nivoi kontaminacije prate tokom naredne četiri nedelje. Da bi se test izazova prošao, nivoi kontaminacije treba da budu dovoljno smanjeni.\nTest izazova je obavezan za sve kozmetičke proizvode koji, u normalnim uslovima čuvanja i korišćenja, mogu da promene svojstva ili predstavljaju rizik koji može da zarazi potrošača. Određeni proizvodi sa niskim mikrobiološkim rizikom ne moraju da prolaze test izazova ali svako takvo izuzimanje testiranja mora biti opravdano.\nOvakav test izazova možemo izvršiti u skladu sa metodom ISO 11930:2012 ili USP 51.\nTest izazova možemo izvršiti u skladu sa relevantnim internacionalnim standardima:\nVrednovanje antimikrobiološke zaštite\nTest efikasnosti konzervansa


Umeren saobraćaj, povremeno vlažni kolovozi - biznis24.rs\nUmeren saobraćaj, povremeno vlažni kolovozi\nNa putevima u planinskim predelima niska oblačnost donosi slabiju vidljivost dok je magla i sumaglica poslednjih dana česta pojava, a koja i danas otežava vožnju preko planinskih prevoja, može je biti pored reka i kanala u Vojvodini, dolinom Ibra i Drine, kao i dužinom Zapadne i Južne Morave, saopštio je AMSS.\nPrema informacijama Uprave granične policije, u 5.15 časova, nema zadržavanja ni putničkih ni teretnih vozila na graničnim prelazima.\nPrema poslednjim informacijama dobijenim od JP ” Putevi Srbije”, nema zadržavanja na naplatnim stanicama na autoputevima.\nMagla na auto-putu E-763, Surčin Jug – Preljina\nPutevi Srbije mole učesnike u saobraćaju da voze pažljivo i da prilagode brzinu kretanja uslovima na putu.\nNa auto-putu E-75, Beška – Maradik, danas u toku svetlog dela dana, radovi na zatvaranju službenog prolaza i na popravci sigurnosne zaštitne ograde,u smeru Novi Sad – Beograd.\nNa auto-putu E-763, Surčin Jug – Preljina – zbog magle vidljivost je smanjena do 80 metara, saopštili su Putevi Srbije.\nKučevo-Majdanpek, do 15. decembra od 8 do 15 časova radovi na rehabilitaciji kolovoza, uz naizmenično propuštanje vozila.\nSaobraćaj se odvija voznom saobraćajnom trakom, dok je preticajna saobraćajna traka u smeru Novi Sad – Beograd (u dužini 500 m) zatvorena za saobraćaj.\nBumbarevo Brdo – Mrčajevci do 30. novembra od 8 do 17 časova radovi na sanaciji kolovoza, uz naizmenično propuštanje vozila.\nKarbulovo -Trnjani, do 30. novembra radovi na popravci kolovoza i kolovozne konstrukcije. Saobraćaj se odvija jednom saobraćajnom trakom uz naizmenično propuštanje vozila.\nNa auto-put E-763, na deonici Ljig – Takovo, kod mesta Vrnčani, u smeru ka Takovu, saobraćaj se danas pre podne odvija usporeno, preticajnom saobraćajnom trakom, zbog saobraćajne nesreće u kojoj je učestvovalo više vozila.\nZbog udesa kod Vrnčana, saobraćaj samo preticajnom trakom\nNa auto-putu Miloš Veliki, kod mesta Vrčani, kod Gornjeg Milanovca, došlo je do lancanog sudara, potvrđeno je Tanjugu u MUP.\nVozna i zaustavna saobraćajna traka su zatvorene za saobraćaj, ekipe su na terenu, saopštilo je JP “Putevi Srbije”, navodeći da će javnost biti blagovremeno obaveštena o normalizaciji saobraćaja.\nMediji su prethodno javili da je u sudaru učestvovalo šest vozila.\nZa sada nema informacija da li ima povređenih.\nbiti · česta · dana · danas · dolinom · donosi · Drine · Ibra · kanala · koja · magla · može · niska · oblačnost · otežava · planinskih · planinskim · pojava · Pored · poslednjih · predelima · preko · prevoja · putevima · reka · slabiju · sumaglica · vidljivost · Vojvodini · vožnju\nUslovi za vožnju povoljni, saobraćaj umeren\nMilenković i koncert na otvorenom oduševili Novosađane\nZaštitnik građana: Nesavesno postupanje policije prilikom rasvet ...\nSadnja medonosnih biljaka – velika pomoć za pčele\nVisinu poljoprivredne penzije određivaće veličina njive\nDa li se sećate popularnih brendovi u nekadašnjoj Jugoslaviji\nDnevni izveštaj sa Produktne berze za 22.03.2021. godine\nNIS uložio u dodatnu modernizaciju pančevačke rafinerije 800 mi ...\nNajveće istraživanje o KRAĆOJ radnoj nedelji, rezultati VEOMA Z ...


Tim povodom kontaktirali smo Veljka, koji je tokom našeg razgovora poručio da nema mnogo vremena za razgovor jer su pripreme za meč veoma naporne.\n- Ovaj meč za mene ima veoma veliki značaj, jer ne želim da ništa prepustim slučaju. Uvek sam za onu parolu neka pobedi najbolji, a nikada ni jednog protivnika ne želim da potcenim. Kako se radi o plemenitoj veštini, smatram da naprni treninzi uvek daju najbolji rezultat, a videćemo da hoće li tako biti u mom slučaju kada se budem borio sa Italijanom - rekao je Veljko za “Blic”, a na pitanje da li je pogledao neki borbu svog rivala, dodao je:\n- Video sam nekoliko mečeva mog protivnika i mogu da kažem da se radi o ozbiljnom igraču. Ostavite nas da junački odmerimo snage i pokažemo ono što najbolje znamo, a to je da se borimo za mesto najboljeg - izjavio je Ražnatović.


Rusija se nije pridružila kominikeu Upravnog odbora Saveta za sprovođenje mira u BiH - Sputnjik Srbija\nRusija se nije pridružila kominikeu Upravnog odbora Saveta za sprovođenje mira u BiH\n21:13 18.06.2019 Preuzmite kraći link\nRusija se nije pridružila kominikeu UO Saveta za sprovođenje mira, jer je „dokument, nažalost, pristrasan i jednosmeran, ne odražava stvarnu situaciju u BiH, ne pokriva aktuelne probleme i ne doprinosi jačanju međuetničkog pomirenja i konstruktivnog dijaloga, traženju kompromisa za unutrašnja pitanja u zemlji“, saopšteno je iz Ambasade Rusije u BiH.\n„Ubeđeni smo da je prioritetan zadatak završetak suviše odugovlačenog procesa formiranja Saveta ministara na osnovu rezultata opštih izbora bez ikakvih veštačkih uslovljavanja. Upravo to bi omogućilo nastavak socijalnih i ekonomskih reformi u BiH radi poboljšanja kvaliteta života svih njenih naroda, olakšavanja funkcionisanja drugih organa vlasti“, ističe se u saopštenju iz Ambasade Rusije u BiH.\nU saopštenju se pozivaju sve strane da budu uzdržane od neodgovorne retorike, da teže poštovanju zakonitih interesa svih u BiH, da se okrenu izgradnji poverljivih odnosa i saradnji zasnovanoj na uzajamnom poštovanju u skladu sa principima Opšteg okvirnog mirovnog sporazuma, te de se fokusiraju na zajedničkoj agendi.\n„Kao država-garant Opšteg okvirnog mirovnog sporazuma insistiramo na doslednom poštovanju propisanih u dejtonskim dokumentima ustavnih temelja, kojim se regulišu prava i nadležnosti tri konstitutivna naroda i dva entiteta BiH koji nemaju alternativu“, poručili su iz Ambasade Rusije u BiH.\nSmatraju da su neosnovani i neprihvatljivi napadi na pravosudne organe BiH u poslednje vreme, a koji su se našli i u tekstu kominikea.\n„Ovim institucijama treba da budu obezbeđeni uslovi za nezavisan, profesionalan i efikasan rad, kako bi mogle da ispunjavaju svoje obaveze bez ikakvog uplitanja sa strane i pritiska, uključujući i međunarodnu zajednicu. Žao nam je da se nastavlja erozija jedinstva međunarodne zajednice u vezi sa BiH i gubitak konstruktivnih i nepristrasnih pristupa prema njima“, ističe se u saopštenju, prenela je „Srna“.\nPokušaji da se BiH vrati pod upravljanje sa strane nemaju perspektive i koče proces stabilizacije u zemlji, navodi se u saopštenju i ocenjuje da je neophodan nastavak delovanja, kako bi što pre bila zatvorena Kancelarija visokog predstavnika u BiH.


Zrenjanin: Broj pogreba povećan za trećinu – SLOBODNA VOJVODINA\nZrenjanin: Broj pogreba povećan za trećinu\nDo sada nije objavljen nijedan zvaničan podatak o broju umrlih od kovida 19 na području Zrenjanina, iako je prošlo više od godinu dana od pojave virusa i njegovih ozbiljnih posledica.\nIako neki gradovi praktikuju objavljivanje ovih informacija, Zrenjanin definitivno nije sredina koja želi da učini dostupnim javnostima podatke o broju građana koju su izgubili bitku sa novim virusom.\nTezu da u Zrenjaninu od kovida nije umro niko demantuje povećan broj strana u lokalnom nedeljniku „Zrenjanin“, koji je u poslednjem broju izašao na za njega rekordne 64 strane, na šta je uticao povećan broj umrlica.\nU prvom tromesečju ove godine objavljena je 221 umrlica, što je prema izvoru Danasa mnogo više nego u istom periodu 2020. godine kao i prethodnih godina. Takođe, izvor našeg lista iz preduzeća zaduženog za sahrane navodi da je broj ukopa veći za 30 odsto u odnosu na godine pre pojave virusa.


ZAKLALI OVCU OFARBANU U ZELENO\nZvaničnici Hanovera našli su na ogradi svog terena monstruozan prizor – mrtvu ovcu ofarbanu u zeleno, klupsku boju Hanovera, uoči derbija sa Braunšvajgom.\nNesrećna životinja bila je vezana za ogradu na kojoj je pisalo: Vaše vrijeme je isteklo u nedelju, vi prljave životinje!\n"To je bio neopisivo odvratan čin nekog pojedinca", rekao je sportski direktor Hanovera Dirk Dufner.\nPolicija je obaviještena o ovom incidentu i za sada se ne zna počinilac.\nU 16.kolu Telekom Prve crnogorske fudbalske lige Grbalj sjutra gostuje podgoričkoj Budućnosti. U ostalim utakmicama sastaju se Zeta-Sutjeska, OFK Titograd-Mornar, Iskra-Lovćen i Rudar-Petrovac.\nOpštinski bućarski savez u bućarskoj hali Kalimanj večeras organizuje dodjelu medalja i pehara za takmičare sa Opštinskog pojedinačnog takmičenja.\nU sjedištu Rukometnog saveza Crne Gore juče je obavljeno žrijebanje ekipa za Kup Crne Gore. Žrijeb je odlučio da se u četvrtfinalu u Baru 22. februara sastanu tivatski Partizan i domaći Mornar. U Kupu će učestvovati 8 ekipa....\nUz direktan prenos na talasima Radio Tivta danas će se održati 25. sjednica SO Tivat sa 12 tačaka.\nMeđunarodna konferencija o integralnom upravljanju obalnim područjima (IUOP) i prostornom planiranju mora (PPM), koju je organizovalo Javno preduzeće za upravljanje morskim dobrom Crne Gore u saradnji sa partnerima PORTODIMARE projekta finasiranog u okviru EU Interreg ADRION transnacionalnog programa saradnje, održana je 14. i 15. novembra u Hotelu “Avala Resort&Villas“ u Budvi.


Centralna i istočna Evropa ostaje pokretač rasta Evrope - Biznis i Finansije\nHome\tVestiBiznis & Finansije\tCentralna i istočna Evropa ostaje pokretač rasta Evrope\nCentralna i istočna Evropa ostaje pokretač rasta Evrope\nStopa rasta BDP-a ovog regiona ove godine je2,4%, dok se u evrozoni smanjujena – 0,5 %. Region CIE je u pogledu reformi ispred perifernih zemalja evrozone a Raiffeisen analitičari predlažu ulaganje u Poljsku, posebno uRHI, Immofinanz, Eurocash, Cyfrowy Polsat, Magnit.\n“Svedoci smo da centralna i istočna Evropa (CIE) generalno, a posebno njene valute, postaje sve atraktivnija za investitore, posebno u poređenju sa evrozonom i evrom,” kaže Gunter Deuber, direktor Odseka za istraživanje CIE u Raiffeisen Research, odseka Raiffeisen Bank International AG (RBI). On vidi razloge za ovakav razvoj situacije u činjenici da je od 2009.godine većina zemalja CIE preduzela značajne programe usklađivanja kako bi se prilagodile novom finansijskom okruženju i uslovima rasta, dok su periferne zemlje evrozone to isuviše dugo odlagale. “Ono što zaslužuje posebnu pažnju je veliki pad domaće finalne tražnje, što je omogućilo radikalno smanjenje neodrživih deficita tekućeg računa,” Deuber objašnjava i dodaje da fleksibilna tržišta radne snage, kao i još uvek povoljna struktura troškova u poredjenju sa produktivnšću, u velikoj meri podržavaju ovo dugoročno poboljšanje. Ovaj analitičar ističe da kreditna kriza u evrozoni u suštini nije uticala na zemlje CIE.\nMeđutim, Raiffeisen Research priznaje da se i u CIE oseća trend slabljenja ekonomske aktivnosti usled problema rasta na globalnom nivou. To pre svega važi za zemlje Balkana, Mađarsku, Češku Republiku i Sloveniju koje su sve pogođene recesijom. “Rusija, Poljska i Slovačka ostvaruju bolje rezultate u pogledu ekonomskog rasta, ali se i u ovim zemljama stope rasta usporavaju,” izjavljuje Deuber.\nU poređenju sa evrozonom, postaje očigledno da CIE i dalje otaje region rasta u Evropi: prema analizama Raiffeisen Research, CIE će ostvariti realni rast BDP od 2,4 % u 2012. i 2,9 % u 2013. Za razliku od CIE, očekuje se da će BDP u evrozoni pasti na -0,5% u 2012, dok bi u 2013. trebalo da zabeleži tek neznatnu stopu rasta od 0,2%.\nIako će poljska privreda verovatno nastaviti da u narednim kvartalima prolazi kroz period usporavanja, što je nedavno postalo očigledno, analitičari RBI očekuju da će privreda izbeći recesiju sa sigurnom marginom, kao i 2009. godine. Oni predviđaju rast BDP od 2,5 % u istom periodu u 2012.i 2013. “Treba istaći da je Poljska takođe znatno bolja i u pogledu javnih finansija”, kaže Marta Petka-Zagajewska, glavni ekonomista u Raiffeisen Bank Poljska. Zajedno sa Nemačkom, Poljska se nalazi među nekolicinom evropskih ekonomija koje imaju prilično likvidno tržište javnog duga gde se očekuje da će nivo javnog duga u odnosu na BDP dostići vrhunac i gde je smanjenje javnog duga realan scenario u narednim godinama “Zato i nije iznenađujuće što je Poljska uspela da se nametne kao “sigurna luka” na nivou CIE regiona, pa u izvesnoj meri i na širem evropskom nivou ”, ona dodaje.\nAustrijska privreda takođe plaća cenu loše ekonomske situacije u evrzoni. Analitičari RBI predviđaju rast BDP za Austriju od 1% u 2012. i 0,9 % u 2013. Generalno, oni očekuju porast ekonomske aktivnosti u toku 2013. Ovakav rezultat i dalje ostavlja Austriju u znatno boljem stanju od evrozone u celini.\nAnalitičari Raiffeisen Research revidirali su svoja predviđanja inflacije sa 2,3 % na 2,5 % godina-na-godinu za 2012, a za sledeću godinu na 2,3 % g-n-g (prethodno 2,0 % g-n-g). Ovo je uglavnom posledica rasta cena nafte i prehrambenih proizvoda, što se već jasno vidi kada se sagledaju cene nedeljne kupovine prosečnog kupca.\nUz postepeni početak oporavka evra, valute nekih zemalja CIE bi mogle da izgube trku do kraja 2012. Ipak, analitičari Raiffeisena ovo vide kao prolazno posrtanje, budući da bi 2013.g odina trebalo da bude u znaku rasta deviznih kurseva nakon što privreda ponovo počne da hvata pozitivan zamajac. Raiffeisen Research očekuje da će centralne banke u CIE rasteretiti monetarnu politiku, kao i da će većina sniziti kamatne stope. Jedan od ciljeva u ovom smislu je da se podrži rast kreditiranja u CIE.\nAnalitičari Raiffeisen Research predviđaju da će se u narednom kvartalu pogoršati stanje na tržištu obveznica CIE, ali bi trebalo da se takva kretanja sada zaustave nakon intervencije Evropske centralne banke na tržištima državnih obveznica. “Shodno tome, predviđamo blago povećanje prinosa za Poljsku, Mađarsku, Češku Republiku i Rusiju,” kaže Deuber.\nGovoreći o akcijama, Deuber i dalje očekuje da vidi neke suprotne vetrove, ali bi sve veća tolerancija rizika za ulaganja kapitala na razvijenim tržištima trebalo da ima značajan uticaj na tržišta CIE. Kratkoročno, on preporučuje defanzivniji pristup tržištima i sektorima, a na srednjoročnom i dugoročnom planu, on vidi dobre mogućnosti za nastavak cikličnog oporavka u regionu CIE. Ovo bi trebalo da bude korisno za tržišta visokog rasta kao što su Rusija i Poljska. Za treći kvartal, Stefan Maxian, glavni analitičar u Raiffeisen Centrobank AG (RCB) objašnjava: “Mi računamo na slabije trendove prodaje, ali očekujemo pozitivne efekte na profitabilnost usled jačanja lokalne valute. Što se tiče 2012, mi prognoziramo promenu ukupnih WIG20 profita od minus 12%, što se može prevesti u indeks P/E 11“. Za 2013.godinu analitičari RCB prognoziraju manje-više stabilan trend (plus1%). Naš WIG20 Index target za decembar 2012. je 2500 poena, što podrazumeva preporuku za “držanje akcija” u ovom trenutku. U periodu od narednih 12 meseci, ovaj indeks je projektovan na 2650 poena. Analitičari RBI veruju da je perspektiva za obveznice nešto negativnija u poređenju sa ulaganjima u akcije.\nIako su rezultati u drugom kvartalu bili u proseku u skladu sa očekivanjima u Austriji, većina kompanija je bila znatno opreznija u svojim očekivanjima. Shodno tome, analitičari RCB su snizili svoje procene rasta ATX profita, uskladivši ih za jednokratne efekte za 2012. sa 9% na oko 6%. Glavni analitičar RCB Stefan Maxian naglašava da se “očekuje da će rast profita doći na oko 12% u 2013, čemu će doprineti niži troškovi rizika u bankama, značajna akumulacija narudžbina kompanije Andritz and SBO, kao i pozitivni efekti prodaje imovine u kompanijama za prodaju nekretnina”. Usled toga, očekuje da će racio tržišne cene i zarade (P/E) iznositi 11,1 za 2012, odnosno 9,9 u periodu od narednih 12 meseci. To znači da je racio tržišne cene i zarade i dalje ispod istorijskog proseka od oko 12.\nATX Index target RCB za decembar 2012. iznosi 2.250 poena, što trenutno znači “hold” rejting za austrijsko tržište. U okviru perioda od narednih 12 meseci, analitičari RCB prediđaju nivo indeksa od 2420 poena. Politička akcija na nivou EU i mere centralne banke u vezi evro dužničke krize nastavljaju da karakterišu tržište. Iako se mogu očekivati snažniji ekonomski vetrovi u narednim mesecima, kako je prethodno navedeno, održivo nizak nivo kamatne stope i dalje govori u prilog tržišta kapitala. Treba istaći da prinos dividende (3,6 %) ostaje i dalje iznad prinosa 10-ogodišnjih obveznica (2,1 %).\nOd preporuka RCB Company Research za Austriju, favoriti su RHI, imajući u vidu trenutni rast zarade i nisku valuaciju, i Immofinanz zbog značajnog porasta dividende (trenutno 5,7 %) i potencijalnog stvaranja austrijskih i nemačkih spin-off kompanija.\nAT&S je atraktivna kompanija s obzirom da je grupa povratila visoku iskorišćenost kapaciteta i snažnu tržišnu poziciju u oblasti štampanih ploča za smart telefone i tablet računare, zahvaljujući ekspanziji kapaciteta u Kini.\nNa osnovu trenutnog makroscenarija za Poljsku, analitičar RCB Bartlomiej Kubicki preporučuje prilično defanzivnu strukturu. Štaviše, RCB Company Research očekuje da će kompanija koje imaju koristi od relativno jake lokalne valute dobro poslovati, kao što je Cyfrowy Polsat. Čini se da je Eurocash posebno atraktivan zbog očekivanog rasta tržišnog udela, sinergija od kupovine Tradisand i pozitivnih efekata indeksa od višeg free float-a. U Rusiji, analitičari RCB trenutno imaju lokalne akcije maloprodajnog lanca Magnit (uspešan tok širenja), kao i Rostelecom i Rosnefta na njihovoj listi preporuka.


Opasnost osećaja da bi trebalo da izbegnemo negativna iskustva i emocije je u tome što na njih loše odgovaramo, a neizbežni su\nNova studija pokazuje da se previše trudimo da budemo srećni – i da zbog toga nismo srećni. Dakle, ako hoćete da budete srećni, prestanite da jurite sreću. Znamo, paradoskalno je, ali…\n„Sreća je dobra stvar, ali ako to postavite kao cilj koji treba da postignete, verovatno nećete uspeti“, objašnjava koautor studije Brok Bastija, socijalni psiholog na Univerzitetu u Melburnu. „Naša studija pokazuje da to menja kako ljudi reaguju na negativne emocije i iskustva i da se zbog toga još gore osećaju“.\nNakon toga, istraživači su od učesnika tražili da rade vežbe disanja, tokom kojih su ih periodično pitali o njihovim mislima. U poređenju sa druge dve grupe, studenti koji su nemogući zadatak rešavali u „srećnoj prostoriji“ više su mislili o svojim neuspesima i bili su „zaglavljeni“ u tim negativnim mislima, što je bilo povezano i sa negativnim emocijama.\nU drugom eksperimentu, istraživači su ispitali oko 200 odraslih Amerikanaca o tome koliko često imaju negativne emocije i misli, kao i šta društvo misli o takvim emocijama. Učesnici su rekli da osećaju kao da društvo od njih očekuje da budu srećni, da se „skrivaju“ emocije poput anksioznosti ili depresije, bili su skloniji nego drugi tome da osećaju negativne emocije i da budu manje zadovoljni životom, manje srećni.\n„Kada ljudi sebe stave pod pritisak da budu srećni ili smatraju da drugi očekuju to od njih, skloniji su tome da osećaju negativne emocije i da to doživljavaju kao neuspeh. To samo dovodi do toga da se osećaju još manje srećnim“.\n„Opasnost osećaja da bi trebalo da izbegnemo negativna iskustva i emocije je u tome što na njih loše odgovaramo, a neizbežni su“, ističe Bastijan.\n„Neuspeh je ključ za inovaciju, učenje i napredak. Svaki uspešan čovek zna da je neuspeh deo puta do uspeha, tako da je važno da znamo da odgovorimo na neuspeh“, zaključuje psiholog.\nPozorišni performans "Moćne žene ljubavlju zbore"


Utaja poreza i druge priče - Rat "Kurira" i B92 - Nedeljnik Vreme\nKo je kome dužan i koliko, ko kome preti i zašto, kolika je snaga istraživačkog novinarstva i šta je o odnosu medija i politike naučio Ivica Dačić\nSrbija je zemlja paradoksa: dva uticajna medija, potpuno različitih profila, već danima ogromnu pažnju posvećuju velikom problemu – vezi između medija, politike i biznisa. Umesto doprinosa borbi protiv opasne pojave, međutim, lako bi se moglo desiti da svi istraživački napori novinara dve medijske kuće (i odgovarajućih dostavljača informacija) budu protumačeni kao još jedan primer pogubnog uticaja novca i politike na medije i njihovo izveštavanje. I sve to bez obzira na tačnost objavljenih informacija.\nSve je počelo ulaskom poreske policije u prostorije dnevnog lista "Kurir" i kompanije "Kurir net d.o.o." 24. juna ove godine, što je u saopštenju tog lista protumačeno kao "varvarski čin". Odgovorni urednik "Kurira" Rade Jerinić izdao je, tim povodom, saopštenje u kome tvrdi da je dotični "varvarski čin" usledio posle "javnih pretnji potpredsednika Vlade Srbije Mlađana Dinkića i ministra kulture Nebojše Bradića" – misleći, valjda, na reakciju dvojice ministara na pisanje tog lista o petnaestogodišnjem sinu Olje Bećković, kojim su prekršene sve profesionalne i etičke norme. U verziji "Kurira", međutim, nije reč o normalnoj reakciji države na ugrožavanje ljudskih prava maloletnog lica, već o "nasilnom ponašanju nosilaca izvršne vlasti, koji sebi daju za pravo da u ime države terorišu nezavisne medije zbog kritičkog pisanja". Uz zaklinjanja da je u poslovanju "Kurira" sve čisto, Jerinić je dodao i da "državni teror nad "Kurirom" u organizaciji Mlađana Dinkića i G17 traje od 15. februara 2005. godine", te da se on sprovodi "u cilju prikrivanja zlodela koje su počinili Mlađan Dinkić i njegovi saradnici". Dan kasnije usledio je i zahtev da se predsednik i premijer Srbije Boris Tadić i Mirko Cvetković "javno izjasne da li podržavaju ovakvo nasilje nad medijima", a potpisao ga je Radisav Raja Rodić, vlasnik "Kurira", "Glasa javnosti" i još koječega, lično. "Vrlo simptomatična je izjava inspektora poreske policije da oni dolaze na osnovu anonimne prijave zbog osnovane sumnje u veliku utaju poreza. Mi sumnjamo da anonimna prijava nije anonimna, jer je tekući teror preko medija najavio potpredsednik Vlade i ministar ekonomije Mlađan Dinkić, ministar kulture Bradić i politički lider LDP-a Čedomir Jovanović", istakao je Rodić u saopštenju, jednom od prvih iz, za sada, nepreglednog niza zapaljivih obraćanja javnosti.\nNAGRAĐIVANJE PREMA RADU: Sledećeg dana "Kurir" je plasirao novo senzacionalno otkriće: prema tom tabloidu, Dinkić je interno obećao nagradu od milion dinara, stan i unapređenje za poreskog inspektora koji prvi pronađe nepravilnosti u radu "Kurira" ili neke od kompanija koje su povezane s tim listom?! List je podsetio i da su pre četiri godine poreznici "sastavili izveštaje na osnovu kojih je pod pritiscima tadašnjeg direktora Poreske uprave Vladimira Ilića podignuta krivična prijava, koja je upravo odbačena kao neosnovana". "Kurirove" tvrdnje iz dana u dan postajale su sve dramatičnije: te postoji plan isključivanja struje i vode, otežanog snabdevanje papirom za štampanje i pritiska na oglašivače i poslovne partnere "Kurira", te sprema se specijalna emisija na RTV B92 koja bi trebalo da bude uvod u hapšenje Rodića i gašenje lista "zbog oštrog pisanja i otkrivanja raznih malverzacija i afera"… Prema toj verziji, RTV B92 je pristao na pripremu specijalne emisije kako bi "vratio dug" Dinkiću za njegovu pomoć u dobijanju povoljnog kredita.\nViše puta prozvani B92 ipak nije emitovao specijalnu emisiju, ali je od 30. juna počeo svakodnevno da se bavi poslovanjem "Kurira". Najpre je, uz vest da poreska uprava proverava poslovanje "Kurira", javnost obaveštena i da je pet firmi blisko povezanih sa "Kurirom", "Glasom javnosti" i Radisavom Rodićem u blokadi zbog prinudne naplate i dugovanja koje imaju prema državi na ime poreza, prema poveriocima ili zbog sudskih presuda, u ukupnom iznosu od oko 8,5 miliona evra. Istog dana, na B92 gostovao je i potpredsednik Vlade Božidar Đelić, koji je u razgovoru o stanju u medijima pisanje "Kurira" o sinu Olje Bećković ocenio kao klevetu. Đelić je upozorio da "svi moraju da plaćaju poreze i ne mogu da pale-gase firme i da onda prenose aktivnosti u onu drugu" i dodao da je reč o krivičnom delu zbog koga mora da se angažuje sudstvo. Na dodatno pitanje, potpredsednik Vlade rekao je i da u Srbiji "ima mnogo naručenih tekstova" te da "to mora da prestane", ne pominjući ime nijednog konkretnog medija (što je "Kurir", potom, iskoristio kao povod za tvrdnju da Đelić nije govorio o tom tabloidu i da je RTV B92 njegovu izjavu zloupotrebio). Prilog B92 završen je podsećanjem da je prvi put posle akcije Sablja zvanično utvrđeno da su jedan tabloid – "Identitet", osnovali članovi "zemunskog klana" kako bi "stvarali društvenu klimu koja im je odgovarala". Tokom Sablje, podsetio je B92, ugašeni su "Identitet" i "Nacional", da bi, ubrzo, nastalo nekoliko novih tabloida, među kojima i "Kurir". Uz ocenu da se do sada niko od nadležnih državnih institucija nije bavio vlasničkom strukturom listova koji su osnivani i gašeni posle 2000. godine, B92 je najavio nastavak bavljenja temom. Što je nastavio da čini u svakom sledećem prilogu vezanom za istu temu.\nULOGA RADOVANA KARADŽIĆA: Sledećeg dana već je postalo teško razjasniti šta je "utuk", a šta "kontrautuk". Gledaoci B92 dobili su grafički prikaz kompanija povezanih sa "Kurirom", "Glasom javnosti" i Radisavom Rodićem, koje sežu čak do čuvenog poreskog raja Dovera, u američkoj državi Delaver. Uz pomoć podataka za koje se tvrdi da su dobijeni pretragom sajtova na internetu, B92 je ustanovio i da je firma osnivač "Kurira" zbog visokih dugovanja blokirala račun sopstvene ćerke firme – što deluje kao dosta efikasan način izbegavanja plaćanja poreza i drugih dugovanja. S druge strane, "Kurir" se potrudio da svoje čitaoce ubedi da je jedan od poreskih policajaca koji je istraživao poslovanje te kompanije, odneo iz redakcije kopiju dokumenata na osnovu kog je TV B92 napravio šemu kompanija povezanih sa Rodićevom medijskom imperijom. Uz priznanje da je sve te podatke moguće pronaći na internetu, "ali je za pretraživanje potrebno nekoliko nedelja", list je uspeo da zaključi da prilog emitovan na B92 "dokazuje da u vlasničkoj strukturi ‘Kurira’ nema ništa sporno, dok je objavljivanjem imena i slika članova porodice Rodić, koji se nalaze na odgovornim mestima u ovoj kompaniji, B92 raspisao poternicu za ljudima koji nisu spremni da trpe Dinkićev teror"?! "Kurir" se vratio na staru priču o uslovima pod kojim je Narodna banka Srbije izdala prostor toj medijskoj kući "za svega šest evra po kvadratu iako je cena na toj lokaciji pet puta viša", a Rodić je ponovo zakukao da je ugrožen od "političko-ekonomske mafije" i zatražio zaštitu za sebe, svoju porodicu, urednike i novinare izdanja čiji je pokretač. U jednom iz hrpe saopštenja te kompanije, Rodić je ponovio i svoju omiljenu tezu da ne duguje on državi, već država njemu (misleći na nadoknadu štete nastale primenom zloglasnog Vučićevog Zakona o informisanju uoči pada režima Slobodana Miloševića).\nU narednim nastavcima, "Kurir" je, sve uz demonstraciju metoda istraživačkog novinarstva, počeo da na sastavne delove rastavlja vlasničku strukturu i poslovni bilans RTV B92. Prema "Kuriru" (i bratskom "Glasu javnosti") RTV B92 je u protekle četiri godine ostvario gubitak od oko 7,5 miliona evra "i prema svim pravilima tržišne utakmice odavno bi trebalo da objavi bankrot i prekine emitovanje programa". U tekstu u kome se govori o poslovanju RTV B92, "Glas javnosti" je 2. jula uspeo da sroči i sledeću neverovatnu rečenicu: "Vest o hapšenju Radovana Karadžića, koja je obeležila 2008. godinu, za menadžment B92 značila je gubitak od čak 248,329 miliona"?! Rodićevi novinari lično su, predstavljajući se kao vlasnici kompanija koje posluju sa gubitkom, proveravali sopstvenu tvrdnju da B92, prema važećim pravilima, nije imao pravo da dobije kredite od Komercijalne banke (98 miliona dinara) i Fonda za razvoj (42 miliona). Javno su, potom, od Verana Matića, prvog čoveka RTV B92, i Mlađana Dinkića zatražili odgovore na pitanja o načinu dobijanja dotičnih kredita.\nKOLATERALNA ŠTETA: Ni čitaoci ni slušaoci koje zamaraju cifre nisu ostali zanemareni: putem oba zaraćena medija oglasili su se brojni istine željni političari. Svi su se složili da političari (naravno, uvek neki drugi) imaju snažan uticaj na medije (one druge) što je, veruju svi odreda, u normalnom društvu nedopustivo i vredno svake osude. U priču je, zahvaljujući sukobu između nekadašnjih partijskih saboraca iz Srpske radikalne stranke, uvučen i list "Pravda", ali se ubrzo pokazalo da je reč o delimičnom i privremenom skretanju sa linije fronta na relaciji "Kurir" – RTV B92. U svojim hvale vrednim zalaganjima za slobodu medija, političari su pominjali "pištolj novinare" (Dragan Todorović, SRS, taj termin upotrebio je bez navođenja konkretnog medija) i "snajperske medije" (Marina Raguš, SRS, tako je označila B92). Nije, međutim, naveden nijedan konkretan primer uticaja političara na medije, niti cena objavljivanja naručenog teksta. Sveprisutni Ivica Dačić iskoristio je priliku da ostvari još jedan korak u akciji stvaranja dobrih odnosa sa medijima, potvrdivši da su plaćeni tekstovi u novinarstvu postojali još za vreme nekadašnje vlasti SPS-a "pa to tada nekima nije smetalo". "SPS je bio označen kao glavna strana koja se borila protiv medija. Meni ne pada na pamet da ponovo ratujem s medijima i novinarima", rekao je politički sve mudriji ministar policije.\nPošto, međutim, Srbija nije policijska, nego demokratska država, Dačićeva lekcija nema snagu dekreta. Zato je jasno da će rat između medija i političara biti nastavljen – kao što sve ukazuje na zaključak da će i dalje biti odgovarajuće (zlo)upotrebe medija u međusobnom ratu političara. A što se žrtava tiče, osim istine i pravila civilizovanog ponašanja, kao neizbežne "kolateralne štete" takve (zlo)upotrebe javnih glasila, čini se da mediji i novinari imaju mnogo veće šanse da se ubeleže na tužni spisak žrtava nego što takva opasnost preti političarima (i odgovarajućim tajkunima).


Predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović upriličila je danas u Palati Republike prijem povodom obilježavanja 9. januara – Dana Republike Srpske. Predsjednica Republike Srpske izjavila je da je Srpska stabilna, da institucije funkcionišu i da je cilj da one govore jednim glasom jer je to značajno za kreiranje politika i njihovo predstavljanje.\n“Sigurna sam da je to moguće uprkos različitim političkim agendama. Vjerujem da smo na dobrom putu da imamo takvo predstavljanje i u okviru Republike, ali i na svakom mjestu gdje Srpska mora izraziti stav, vrlo često politički. Zbog toga je važno da svi zajedno budemo u kreiranju određenih politika i u njihovom saopštavanju”, naglasila je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike je istakla da su institucije Srpske pokazale da su u stanju da se okupljaju oko važnih pitanja, ne samo humanitarnih, već i da razumiju i adekvatno obilježavaju važne istorijske činjenica i da vjeruje da je pred Republikom Srpskom bolje vrijeme.\nPredsjednica Republike Srpske je, na prijemu za delegacije institucija kulture i nauke, predstavnika izdavača iz Srpske, studente, nagrađene učenike, sportiste, te delegaciju Saveza nacionalnih manjina Srpske povodom obilježavanja 9. januara – Dana Republike, rekla da su nakon oktobarskih izbora sve institucije vlasti konstituisane na vrijeme.\n“Očekujem da i dalje budemo okupljeni oko interesa Republike Srpske i njenih institucija, da rješavamo pitanja dijalogom”, dodala je predsjednica Cvijanović i podsjetila da je Vlada Srpske počela da funkcioniše, kao i da je usvojen budžet za 2019. godinu.\n“Pred nama su i dalje mnogi politički, finansijski i ekonomsko-socijalni izazovi, ali kada ima dobre volje i kada smo zajedno onda i možemo napraviti pomake”, izjavila je predsjednica Srpske., dodavši da je svjesna da u Srpskoj ima mnogo potreba, ali i da su, uprkos silnim pritiscima i izazovima iz prethodnog perioda, uspjeli stabilizovati sistem.\n“Ako smo u prethodnom periodu zabilježili rekordne pokazatelje to ne znači da trebamo biti prezadovoljni, već razumjeti da je to osnova za dalje kretanje. Na toj liniji razgovaram sa novom Vladom i svim drugim predstavnicima institucija”, poručila je predsjednica Cvijanović na prijemu i zvanicama rekla da su tome znatno doprinijeli.\nPredsjednica Republike Srpske je naglasila da je važno da svi ljudi na važnim pozicijama razumiju da odluka koju donesu može da utiče na život Republike i za 10, 20 i više godina, posebno političke odluke koje institucije moraju donositi i znati kako to da rade.


Kikinda: 313 prijava nasilja od početka godine – SveVesti.net\nTokom 2018, zbog nasilja u porodici, kikindskom Centru za podršku ženama obratilo se 127 žena. U istom periodu, putem SOS telefona, bilo je 199 poziva za pomoć i podršku.\n“A ukupno se na SOS telefon javilo 105 žena, što nam pokazuje da se neke žene više puta javljaju radi psiho-socijalnog osnaživanja i podrške u sudskim postupcima, koji nažalost jako dugo traju u našoj zemlji”, kaže Afrodita Matić, saradnica Centra za podršku ženama Kikinda.\nPrema podacima kikindskog Centra za socijalni rad, od 313 prijava nasilja tokom ove godine, oko 25 odsto slučajeva je već evidentirano, odnosno to je nasilje koje se ponavlja.\n“U odnosu na period pre donošenja Zakona, uvećan je broj prijavljenih slučajeva. Mi smo, recimo u 2016. imali oko 180 prijavljenih slučajeva nasilja. Žene su svakako osnažene donošenjem novog Zakona”, smatra Radislav Ivetić, direktor Centra za socijalni rad Kikinda.\nBolji zakonski okvir, uspešna saradnja nadležnih institucija i civilnog sektora, 24-časovno dežurstvo mobilnog tima svakako doprinose uspešnijoj borbi protiv nasilja, kao i daljem procesuiranju – postupka koji će se voditi prema nasilniku.\n“Ove godine imamo 24 presude o izrečenim merama zaštite. Naravno, neki predmeti su još u toku. Saradnja sa policijom i Tužilaštvom je i dalje izuzetno dobra. Treba napomenuti da ove godine nismo imali slučajeve smeštanja žena u sigurnu kuću, a tome je svakako doprinelo izricanje hitnih mera, kojih je ove godine bilo oko 200”, ističe Ivetić.\nZa razliku od prethodnih godina, najviše prijava i poziva upućenih Centru za podršku ženama odnosilo se na slučajeve psihičkog nasilja, koje najčešće prati i fizičko nasilje.\n“Žene trpe i jednu i drugu vrstu nasilja, a i dalje se ređe prijavljuju ekonomsko i seksualno nasilje, koji nisu dovoljno prepoznati kako ni kod samih žena, tako ni u društvu”, kaže Afrodita Matić.\nKampanja aktivizma protiv rodno zasnovanog nasilja je zapravo borba koja traje 365 dana u godini, a u toj borbi moraju učestvovati svi – od institucija, medija do samih građana. Jedino na taj način toj borbi dajemo pravi smisao.\nPrevious Tribina studentima o pogubnosti alkohola u saobraćaju\nNext Dodeljene godišnje, i nagrada “Slavuj Hadžić” RTV


Vučić pobedio u Kolubarskom okrugu | Kolubarske\nPrema infomacijama iz izbornog štaba SNS, na osnovu preliminarnih rezultata, Aleksandar Vučić je pobedio na predsedničkim izborima u Valjevu sa osvojenih 55 posto, dok je prema podacima izbornog štaba DS Aleksandar Vučič osvojio 50.4 posto glasova.\nGradonačelnik Valjeva Slobodan Gvozdenović je za TV Valjevo plus rekao da je u Valjevu Aleksandar Vučič osvojio oko 55 posto glasova, što je približno procentu koji je dobio na nivou Srbije.\nPrema infomacijama iz izbornog štaba DS, na osnovu 80 posto obrađenih zapisnika, kandidat vladajuće koalicije Aleksandar Vučić je osvojio 50,4 posto glasova upisanih u birački spisak na teritoriji Valjeva. Prema istim podacima na drugom mestu je Saša Janković sa 19,6 posto, slede Luka Maksimović (Ljubiša Preletačević Beli) sa 10,3 posto, Vuk Jeremić sa 5,06 posto, dok je kandidat SRS Vojislav Šešelj osvojio 4,3 posto glasova birača u Valjevu.\nPrema podacima izbonog štaba DS na osnovu 80 posto obrađenih zapisnika, na birališta u Valjevu je izašlo oko 52 posto punoletnih građana, s tim što je odziv u selima bio manji nego u gradu, iznosi oko 35 posto.\nRepublička izborna komisija (RIK) nije saopštila rezultate izbora u Valjevu, tako da preliminarnih zvaničnih rezultata za Valjevo još uvek nema. Koordinator radnog tela RIK-a u Valjevu Aleksandar Purić kaže da oni ne mogu saopštavati izborne rezultate jer je to u isključivoj nadležnosti Republičke izborne komisije.\nPreliminarni rezultati RIK (11.00)\nPrema preliminarnim rezultatima predsedničkih izbora, na osnovu podataka Republičke izborne komisije sa 113 od 118 biračkih mesta, najviše glasova u Valjevu osvojio je kandidat vladajuće koalicije Aleksandar Vučić 21710 glasova birača ili 51,19 posto, za Sašu Jankovića glasalo je 7879 birača ili 18,58 posto, slede Luka Maksimović (Ljubiša Preletačević Beli) za koga je glasalo 4674 birača ili sa 11,02 posto, Vuk Jeremić sa 2267 glasova ili 5,35 posto, dok je kandidat SRS Vojislav Šešelj osvojio 1900 glasova ili 4,48 posto glasova birača u Valjevu.\nNa 118 biračkih mesta u Valjevu izašlo je 56,32 posto punoletnih građana.\nVučić preko 60 posto glasova u Mionici, Osečini i na Ubu\nPrema preliminarnim rezultatima iz izbornog štaba SNS u Mionici najviše glasova je osvojio Aleksandar Vučić 68,32 posto glasova, drugi je Saša Janković sa 10,4 posto, a treći je Luka Maksimović (Ljubiša Preletačević Beli) sa 6,3 posto glasova.\nU Osečini Aleksandar Vučić je prema podacima SNS, osvojio 64,40 posto glasova. Na drugom mestu je Saša Janković sa 13,27 posto, treći je Luka Maksimović (Ljubiša Preletačević Beli) sa 6,4 posto, slede Vojislav Šešelj sa 5,1 i Vuk Jeremić sa 4,5 posto glasova birača.\nPrema preliminarnim rezultatima u Ljigu je najviše glasova osvojio Aleksandar Vučić 58,29 posto, na drugom mestu je Saša Janković sa 10,96 posto, treći je Luka Maksimović sa 8,97 posto glasova birača.\nIzborna komisija opštine Ub saopštila je rezultate izbora za predsednika Srbije, prema kojima je najviše glasova, 67,44 posto, osvojio kandidat vladajuće koalicije Aleksandar Vučić, drugi po broju osvojenih glasova je Saša Janković, sa 8,66 posto, a treći Luka Maksimović, kandidat grupe građana "Ljubiša Preletačević Beli" sa 7,27 posto glasova.


Vladimir Kovačević: Političke borbe preko leđa novinara - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vladimir Kovačević: Političke borbe preko leđa novinara\nPrebijeni novinar RTV BN iz Banjaluke, govori za Danas\n0Piše: A. Popović 30. avgusta 2018. 13.00\nTo je vrlo problematično, kaže u razgovoru za Danas Vladimir Kovačević, novinar televizije BN TV iz Republike Srpske, koji je brutalno pretučen u nedelju uveče u Banjaluci.\nKovačević se za sada oporavlja, kako sam kaže, „iznenađujuće dobro“ s obzirom na situaciju, ali još oseća vrtoglavicu i predstoje mu dodatni pregledi kako bi sa sigurnošću moglo da se kaže da nema ozbiljnijih posledica po njegovo zdravlje.\nPosledice po medijsku i političku sferu, s druge strane, već su vidljive s obzirom na burne reakcije koje je ovaj događaj izazvao u celom regionu. Kolege novinari su, prema rečima Kovačevića, užasnuti celom situacijom, a eventualno smirivanje tenzija zavisi, po njegovoj oceni, od političke volje da se slučaj ispita. Osim javnih obećanja da će se slučaj ispitati, neke konkretnije potvrde i informacije Kovačević od nadležnih nije dobio.\n– O istrazi mi niko ništa nije rekao, imam svoja saznanja da rade na tome i ne sumnjam u stručnost ljudi u MUP-u, ali pitanje je koliko će im biti dozvoljeno da upotrebe tu stručnost. Iskren da budem, ne znam koliko da verujem da će se ovo rasvetliti do kraja. Sve zavisi od političke situacije, ona je u Republici Srpskoj komplikovana, nije to samo sukob između opozicije i vlasti, ima i mnogo frakcija unutar vlasti koje imaju različite interese. Borbe su velike, a odvijaju se preko leđa nas novinara, ističe Kovačević.\n– Ja razmatram dve opcije. Ukoliko je ovo napad direktno na mene, onda je zbog mojih mnogobrojnih tekstova, i na BN-u, raznim portalima, mom blogu. Kada me pitaju koji tekst može biti povod, može biti svaki. Ne pišem ja samo o jednoj temi, ukazuje Kovačević i dodaje da je druga opcija izveštavanje sa protesta koji se održavaju na Trgu Krajine zbog nerasvetljenog ubistva mladića Davida Dragičevića.\n– Ako je u pitanju pokušaj zastrašivanja zbog „Pravde za Davida“, onda je to već napad na televiziju BN i i pokušaj da nas oteraju sa Trga i odvrate od praćenja te priče, objašnjava Kovačević, navodeći da javnost u Srpskoj sumnja da se iza te priče „krije neko vrlo bitan“ a da će sve biti jasnije ako i kada se otkriju pravi nalogodavci.\nNovinari dali ultimatum policiji\nNovinari iz celog regiona reagovali su na ovaj događaj pružajući podršku kolegi Vladimiru Kovačeviću i pozivajući nadležne da što pre rasvetle ovaj slučaj. Predstavnici medija najavili su održavanje više skupova podrške, a na prvom održanom u Sarajevu novinari su poručili da policiji Republike Srpske daju rok od pet dana da pronađe odgovorne za napad na Kovačevića. Ako se policija ne oglasi, smatraće da su za napad na Kovačevića direktno odgovorni rukovodstvo i institucije Republike Srpske. Za sada se oglasilo samo Okružno javno tužilaštvo u Banjaluci potvrđujući da se slučaj tretira kao krivično delo – pokušaj ubistva.\npretuceni novinar, republika srpska, vladimir kovacevic


Šta sve mora sadržati izrada biznis plana? - Saveti.rs\nSvaka ozbiljna firma zna da je izrada biznis plana ključna za njeno poslovanje i svaki biznis projekat, te ne čudi što se ova dragocena biznis tehnika sve više primenjuje i u našim uslovima. Iako zvuči komplikovano i preteško, izrada biznis plana zapravo samo zahteva dobru poslovnu ideju i kreativnost u okviru njenog sprovođenja u delo, kao i dovoljno vremena za sagledavanje svih mogućih aspekata u samoj realizaciji projekta. Ovaj način planiranja budućih poteza zapravo je ključan za blagovremeno otkrivanje svih mogućih negativnih posledica, koje se zatim na vreme predupređuju.\nOpis proizvoda i istraživanje tržišta\nNa samom početku, izrada biznis plana mora sadržati kratak rezime u kom se opisuje projektna ideja, nov proizvod ili usluga, ili bilo šta na čemu će se bazirati naredni poslovni potez, kako bi se dobro sagledali svi njegovi potencijali, prednosti i nedostaci. Prva stavka koja za sižeom sledi jesu rezultati istraživanje tržišta. Nakon što se odredi ciljna grupa i tržišni segment na koji se plasira određeni proizvod ili usluga, izrada biznis plana nastavlja se u domenu sagledavanja konkurentskih firmi, što je od izuzetne važnosti za svaki prvi korak. Naime, nije svejedno da li je tržište već prezasićeno određenim proizvodom ili uslugom ili se osnova određenog projekta pojavljuje kao nova i jedina. Zato bi izrada biznis plana trebalo da sadrži detaljnu analizu rezultata ovakvih istraživanja, kako bi se dalje delovalo u skladu sa njom.\nOrganizacija i finansije\nNaredni element koji izrada biznis plana podrazumeva jeste organizacija. Treba dobro razmisliti o ljudskim resursima kojima određena firma raspolaže, kao i oceniti da li su oni dovoljni za realizaciju konkretnog projekta. Ukoliko je odgovor negativan, izrada biznis plana mora predvideti unajmljivanje saradnika, partnera ili volentera koji će pomoći u celokupnom ostvarivanju ideje, a zatim precizno definisati uloge svakog pojedinačno, kao i iznos koji je za to potreban. Time se zalazi u naredni aspekt koji izrada biznis plana mora sadržati, a to su finansije. Najpre se počinje sa onim iznosima potrebnim za ulaganje, odnosno za sprovođenje čitavog projekta, a zatim završava sa konkretnim rezultatima, bilo da je u pitanju profit, sticanje dragocenih kontakata, partnerstava i slično. Tako svakoj firmi, bez obzira na njenu veličinu, izrada biznis plana omogućava jasno sagledavanje svih finansijskih aspekata, kao i da proceni da li su i u kojoj meri određeni rezultati prihvatljivi.\nIzrada biznis plana u sferi marketinga\nMarketing je jedan od najbitnijih segmenata svakog projekta, te izrada biznis plana nikako ne bi trebalo da prođe bez ovog elementa. Ne samo što će se na taj način sagledati sve mogućnosti za reklamiranje, od onlajn, štampanih i TV promocija, do različitih skupova i seminara, već će deo toga spadati i u finansijski deo: kako marketing zahteva ulaganje, biće jasno i koji su to tačno iznosi u pitanju. Već samo određene ciljne grupe aktivira i reklamnu sferu, za šta je ponekad potrebna i posebna izrada biznis plana koja će biti deo većeg poslovnog projekta, kako bi se uvideo sav potencijal koji biznis ideja ima tokom i nakon promosivanja, što ujedno podrazumeva i pregledno definisane očekivane rezultate.\nTags: biznis, firma, plan, poslovanje, projekat\nKako da lako uklonite bore oko očiju\nŠta pozajmiti, a šta kupiti od bebi opreme?


Bečko energetsko preduzeće traži inovativna rješenja - Eurocomm-PR\nBečko energetsko preduzeće traži inovativna rješenja\nAktuelna kriza nastala pandemijom izazvanom korona virusom pokazala je koliko su digitalne tehnologije značajne u svim sferama života\nBečko energetsko preduzeće „Wien Energie“ je privremeno prebacilo čitave poslovne sektore u digitalni svijet. Tako su zaposleni sprovodili održavanja na mreži od kuće uz pomoć pametnih naočala.\nKako bi nastavilo sa podsticanjem kreativnih rješenja u oblasti energetike, preduzeće „Wien Energie“ raspisalo je peti konkurs za razvoj novih ideja pod nazivom „Innovation Challenge“. Tema koja će ovog puta biti u fokusu je internet stvari. Neka od centralnih pitanja biće kako da se infrastruktura elektrane ili spalionice otpada još „pametnije“ osmisli ili kako da se umreže zgrade senzorima. Pored rješenja u oblasti interneta stvari, traže se i inovativni pristupi u uslužnom sektoru (B2C, B2B) kao i pametna rješenja u sektoru mobilnosti.\nSvi zainteresovani start upovi i mala i srednja preduzeća iz čitavog svijeta mogu da se prijave na konkurs do 14. augusta 2020. godine (http://www.innovationchallenge.at/). Deset najboljih kandidata bit će pozvani u inovativni kamp koji će se održati u novembru ove godine u trajanju od tri dana. Oni će zajedno sa stručnjacima iz „Wien Energie“ moći da konkretizuju i dalje razvijaju svoje ideje. Nakon toga žiri će izabrati četiri najuspješnija projekta. Nagrađeni start upovi i mala i srednja preduzeća imat će priliku da razvijaju svoje prototipove sa zaposlenima iz „Wien Energie“ do marta 2021. godine.\nCilj konkursa je da se razviju konkretni poslovni modeli i nove usluge koje će potom „Wien Energie“ da implementira zajedno sa nagrađenim preduzećima


► Japanski premijer ponovo posetio područja ugrožena posle nevremena\nPortparol japanske vlade Jošihide Suga izjavio je danas da su prema novom bilansu stradale 204 osobe dok se 28 i dalje vode kao nestale.\nViše od 73.000 osoba mobilisano je u potrazi za preživelima i pružanju pomoći lokalnom stanovništvu.\nAbe, koji je otkazao važnu svetsku turneju, u sredu je posetio ugrožena mesta kod Hirošime a danas je bio na drugom takođe području ugroženom zbog jakih kiša koje su izazvale poplave i klizišta.\nJapasnski premijer je naložio vladi da izdvoji dodatnih 35 milijardi jena (267 milona evra) za pomoć stanovništvu.\nProcenjeno je da je nevreme izazvalo štetu od oko 23,2 milijardi jena (177 miliona evra).\nZemljotres jačine 5,5 stepeni po Rihterovoj skali pogodio je danas japansko ostrvo Hokaido, saopštile su japanske vlasti i dodale da za sada nisu registrovane žrtve ni materijalna šteta.\nDržavna ministarka za inostrane poslove Japana Tošibo Abe najavila je danas u Prištini da će njena zemlja vrlo brzo otvoriti ambasadu u tom gradu kako bi doprinela daljem jačanju veza sa Kosovom.