PAD SPOLJNOTRGOVINSKE RAZMENE CRNE GORE ZA 18,8 ODSTO Uvoz šest puta veći od izvoza, najznačajniji partner Srbija - Biznis.rs\n30.9.2020 11:13 Izmenjeno: 10:58 Autor: Julijana Vincan 2\nSpoljnotrgovinska razmena Crne Gore od januara do kraja avgusta ove godine iznosila je 1,61 milijardu. Tako je za 375 miliona ili 18,8 odsto manja...\nSpoljnotrgovinska razmena Crne Gore od januara do kraja avgusta ove godine iznosila je 1,61 milijardu. Tako je za 375 miliona ili 18,8 odsto manja nego u istom periodu prošle godine, pokazuju podaci Uprave za statistiku CG (Monstat).\nIzvoz Crne Gore je smanjen za 12,3 procenta na 230 miliona. Istovremeno, uvoz je pao za 19,8 odsto na 1,38 milijardi.\nPokrivenost uvoza izvozom iznosi svega 16,7 odsto, a trgovinski deficit za ovih osam meseci iznosi 1,15 milijardi evra.\nNajveći spoljnotrgovinski partneri u izvozu bili su: Srbija (57,6 miliona evra), Slovenija (23,1 miliona evra) i Mađarska (17,7 miliona evra). A kada je reč o uvozu, najveći partneri bili su: Srbija (268,2 miliona evra), Kina (140,4 miliona) i Nemačka (128 miliona).\nNajviše se izvozio aluminijum iz Crne Gore\nNajznačajniji izvozni proizvod Crne Gore je aluminijum. Izvezen je u vrednosti od 40 miliona, dva miliona manje nego u istom periodu lani. Aluminijum čini skoro petinu ukupnog izvoza, pokazuju podaci Monstata.\nDrugi najznačajniji izvozni artikal su rude. One su izvezene za 32 miliona evra, što je pola miliona evra više nego za osam meseci prošle godine. Električne energije izvezeno je za 29 miliona evra, odnosno 13 miliona manje.\nSirovog drveta izvezeno je za 17,8 miliona evra, ili 1,2 miliona manje. Izvoz farmaceutskih proizvoda vredeo je 15 miliona i bio je za milion veći.\nIzvoz suhomesnatih i mesnih prerađevina iznosio je 9,2 miliona evra. Tako je bio je za 1,7 miliona veći nego u istom periodu prošle godine. Izvoz gvožđa i čelika pao je sa 13,7 miliona na 8,8 miliona evra.\nIzvoz pića smanjen je sa 8,7 miliona na 6,8 miliona evra. Izvoz duvanskih proizvoda povećan je sa 1,5 miliona na 1,9 miliona evra, kao i povrća i voća sa 3,9 miliona na 4,4 miliona evra.\nNajviše se uvozila hrana u Crnu Goru\nNajznačajnija uvozna stavka je hrana, koje je iz inostranstva kupljeno za 260 miliona evra. Uvoz hrane je u ovom periodu lani vredio 316 miliona evra i smanjen je za 18 odsto.\nUvezeno je i pića za 32 miliona evra, što je pad za 17 miliona evra. Uvoz duvanskih proizvoda smanjen sa 9,6 na 7,5 miliona.\nNajveći pad imao je uvoz nafte i naftnih derivata. Taj uvoz je za ovih osam meseci vredeo 74 miliona evra. Prošle godine je u istom periodu iznosio 140 miliona evra.\nUvoz električne energije smanjen je sa 43 miliona na 29 miliona evra. Toliko je u istom periodu i izvezeno električne energije. Medicinskih i farmaceutskih proizvoda uvezeno je za 78 miliona evra, što je za devet miliona više nego lane.\nUvoz gvožđa i čelika pao je sa 56 miliona na 37 miliona evra, kao i obojenih metala sa 14 miliona evra na 11 miliona. Uvoz ostalih proizvoda od metala pao je sa 76 na 65 miliona.\nUvoz nameštaja smanjen je sa 53 na 34 miliona evra. Uvoz odeće je pao sa 52 miliona evra na 40 miliona, obuće sa 26 miliona na 20 miliona evra.\nUkupan uvoz mašina, vozila i uređaja smanjen je sa 382 miliona evra na 320 miliona. Najveći pad u okviru ove kategorije imao je uvoz drumskih vozila (automobili, kamioni i slično) sa 122 miliona evra na 85 miliona. To je za 37 miliona evra, odnosno 31 odsto manje.\nUvoz specijalnih industrijskih mašina pao je sa 39 miliona evra na 31 milion. Uvoz industrijskih mašina za opštu upotrebu smanjen je sa 68 miliona evra na 59 miliona, pogonskih mašina i uređaja sa 10 miliona na šest miliona evra, a telekomunikacionih aparata i uređaja sa 48 miliona na 43 miliona evra.\nRastao je jedino uvoz električnih mašina, aparata i uređaja sa 68 miliona na 70 miliona evra. Povećan je i uvoz mašina za obradu metala sa 2,4 miliona na tri miliona evra.\nCRNA GORA IZVOZ MONSTAT REGION SPOLJNOTRGOVINSKA RAZMENA UVOZ VESTI\nLogicno da je celokupna situacija uticala na smanjenje obima\n1.10.2020 #2 Author\nPa to je bilo i ocekivano.


PRAVILNIK O LISTI PROIZVODA, NAČINU ISTICANJA I VRSTI OBJEKATA U KOJIMA SE ISTIČU OBAVJEŠTENJA O ROBI NA BRAJEVOM PISMU: Savez slijepih traži da se mijenja Pravilnik\nSavez slijepih Crne Gore pozvao je Ministarstvo ekonomije da ne podlegne pritisku trgovaca i ne mijenja Pravilnik o listi proizvoda, načinu isticanja i vrsti objekata u kojima se ističu obavještenja o robi na Brajevom pismu ("Sl. list CG", br. 30/2017 i 40/2019 - dalje: Pravilnik).\n"Pozivamo Ministarstvo da ne mijenja Pravilnik suprotno proceduri koju propisuje uredba Vlade po kojoj se mora formirati radna grupa od zainteresovanih, te da ne kreira rješenja koja će biti diskriminatorna za osobe sa oštećenim vidom", navodi se u saopštenju.\n"Naime, predsjednik Odbora Jovan Lekić, koji permanentno više od šest godina krši Zakon o zaštiti potrošača ("Sl. list CG", br. 2/2014, 6/2014 - ispr., 43/2015 i 70/2017) ne ispunjavajući obaveze koje propisuje, po ko zna koji put je iznio niz neistinitih i diskriminatornih stavova koji se odnose na primjenu Pravilnika", rekli su iz Saveza slijepih.\n"Od jula prošle godine je obilježeno oko 900 hiljada artikala što govori o njegovoj primjenjivosti uprkos velikom pritisku Privredne komore prema svojim članovima", navodi se u saopštenju.\nO funkcionalnosti je, kako su ukazali, više nego neumjesno da govore trgovci, jer ocjenu o tome mogu da daju samo oni na koje se pristupačne informacije odnose, a to su osobe sa oštećenim vidom.\n"Kad je u pitanju ekonomska neracionalnost, obilježavanje informacija o proizvodima na Brajevom pismu za prethodnih sedam mjeseci je trgovce koštalo prosječno na mjesečnom nivou najviše 30 eura i to jednog proizvođača iz regiona, a 65 odsto trgovaca je imalo prosječan trošak na mjesečnom nivou po proizvodu manji od deset eura", precizira se u saopštenju.\n"Osim što je skandalozna, ova izjava zahtijeva energičnu reakciju nadležnih institucija koje moraju da pokažu da su svi pred zakonom jednaki i da svi, pa i trgovci, moraju da primjenjuju i poštuju propise bez obzira da li im se oni sviđaju ili ne", smatraju u Savezu slijepih.\n"Međutim, po informaciji dobijenoj iz Suda za prekršaje u Podgorici, u prošloj godini nije vođen nijedan postupak zbog kršenja Zakona o zaštiti potrošača u dijelu neobilježavanja informacija o proizvodima na Brajevom pismu", navodi se u saopštenju.\n"Njegov predlog da se smanji broj proizvoda i da se obilježavaju samo šamponi od jednog litra, te da se obaveza odnosi na objekte čija je veličina preko tri hiljade kvadrata, kojih u Crnoj Gori i nema, najbolje govori o njegovoj "dobroj namjeri", a Ministarstvo bi vratilo na rješenja iz prethodnog Pravilnika koji je Zaštitnik ljudskih prava i sloboda u svom mišljenju ocijenio kao diskriminatoran i tražio da se izmijeni", rekli su iz Saveza slijepih.\nOni su ukazali da je Pravilnik o listi proizvoda, načinu isticanja i vrsti objekata u kojima se ističu obavještenja o proizvodima na Brajevom pismu, podzakonski akt Zakona o zaštiti potrošača, a ne o zaštiti trgovaca i da se pri kreiranju mora prvenstveno voditi računa o interesima potrošača, a ne trgovaca.\n"U Zakonu o zabrani diskriminacije ("Sl. list CG", br. 46/2010, 40/2011 - dr. zakon, 18/2014 i 42/2017) osoba sa invaliditetom propisana je obaveza države da donosi posebne propise i mjere koje su usmjerene na stvaranje uslova za ostvarivanje ravnopravnosti i zaštite osoba sa invaliditetom", dodaje se u saopštenju.\n"Savez slijepih Crne Gore će i dalje koristiti sve zakonske mogućnosti da se bori za što dostojanstveniji i ravnopravniji život osoba sa oštećenim vidom", zaključuje se u saopštenju.


Dojče vele: EU sklona da zanemari diktatorske tendencije na Zapadnom Balkanu - European Western Balkans\nBON – Balkanskim državama upravljaju nacionalistički lideri koji pokazuju malo poštovanja prema vladavini prava ali dokle god čuvaju stabilnost regiona, EU je voljna da zanemari njihove propuste, piše Dojče vele (Deutsche Welle, DW).\nIako je na radost mnogih zvaničnika EU predsednik Srbije Aleksandar Vučić imenovao Anu Brnabić, prvu ženu i prvu osobu koja se otvoreno izjasnila da je gej kao mandatara za novu vladu, „i Brisel i Beograd su svesni da će stvarna vlast ostati u rukama Vučića“, ističe DW.\nVučić je uspeo da se nametne kao „faktor stabilnosti“ na Balkanu, a sa poslednjim izborom osobe za premijera, uspeo je da „zacementira“ svoju sliku u Evropi.\nO trenutnoj situaciji na Kosovu, DW piše da treba da se formira nova vlada, međutim ističe da je malo verovatno da će bivši komandant OVK – Ramuš Haradinaj biti novi premijer.\nŠto se Makedonije tiče, partija VMRO-DPMNE Nikole Gruevskog „zbačena je“ ranije ovog meseca, ali tek nakon što su pristalice Gruevskog napale svoje političke rivale u parlamentu.\nDW se osvrće i na druge države Zapadnog Balkana, za koje smatra da se suočavaju sa određenim izazovima.\nEdi Rama je viđen kao osoba koja „flertuje“ sa pan-albanskim nacionalizmom, dok se za Bosnu i Hercegovinu primećuje da je „beznadežno podeljena“ između bošnjačkih, hrvatskih i srpskih lidera.\nNavodi se i da EU pruža ogromnu ekonomsku i političku pomoć regionu, kako bi države regiona što pre pristupile EU, ali da je primetno da je Brisel ne pruža nikakve napore u borbi protiv „nacionalizma i diktatorski tendencija lokalnih lidera“.\nProfesor Univerziteta u Gracu Florijan Biber saglasan je sa ovim, i za DW kaže da se EU uzdržava od kritikovanja moćnika, sve dok su „retorički posvećeni reformama i pristupanju EU“.\nJedni razlog ovome vide u time što je EU bila preokupirana sopstvenim problemima u poslednje vreme, dok drugi smatraju da mnoge članice nisu zainteresovanje za pristupanje Zapadnog Balkana EU.\nSociološkinja i bivša ambasadorka Vesna Pešić ovu situaciju vidi drugačije. Ona smatra da se EU trudi da ne „naljuti Vučića“ i okrene ga Rusiji, i dodaje da je situacija u kojoj se prioritet daje stabilnosti umesto demokratiji – velika sramota EU.\nBiber zaključuje da „što su autokrate duže na vlasti, to su više ukorenjene u vladajuću strukturu, te promene vlade kroz redovnu demokratsku proceduru postaju izazov“, piše DW.\nAlbanijaAleksandar VučićAna BrnabićBosna i HercegovinaEdi RamaFlorijan BiberNikola GruevskiVesna PešićVMRO-DPMNEZapadni Balkan


Drvaru 40, a Kupresu 700 hiljada KM za borbu protiv koronavirusa | MONDOBA\nDrvaru 40 a Kupresu 700 hiljada KM za borbu protiv koronavirusa\nDrvaru 40, a Kupresu 700 hiljada KM za borbu protiv koronavirusa 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n04.04.2020. / 12:40 15:05\nAutor SRNA 04.04.2020. / 12:40 15:05\nNačelnik opštine Drvar Dušica Runić ukazala je da je odnos Federacije BiH prema povratničkim opštinama sa srpskom većinom neravnopravan i kada je riječ o borbi sa virusom korona.\nNaime, od federalnog Ministarstva finansija za ove namjene u Drvaru su dobili samo 40.000 KM, dok je za opštinu Kupres izdvojeno 700.000 KM.\nRunićeva je izjavila Srni da i u ovako teškom trenutku odlučuju ko je bitniji, a ko nije, što se može vidjeti na osnovu raspodjele sredstava.\n"Da li to znači da su Srbi izuzeti od oporavka od posljedica izazvanih virusom korona i da li je to dio strateškog plana da korona bude saveznik u eliminaciji Srba iz Federacije", upitala je Runićeva.\nDrvar: Nema zaraženih, ali ni zaštitne opreme\nU Drvaru kritično: Eksplozije, pucnjave, pijani vozači, psi lutalice...\nOna je navela da razumije pomoć svom narodu, ali smatra da "možda vlastima Federacije BiH smeta pomoć Srpske i Srbije povratničkim opštinama".\nRunićeva je istakla da Srbi učestvuju u punjenju budžeta i Federacije i Livanjskog kantona, jer su povratničke opštine izuzetno bogate prirodnim resursima od kojih koristi imaju svi osim tih opština, budući da su im oduzeta sva prava upravljanja njima.\nNačelnik opštine Glamoč Nebojša Radivojša potvrdio je Srni da ova lokalna zajednica, u kojoj živi većinom srpsko povratničko stanovništvo, nije dobila nijednu marku.\nOn je takav postupak nazvao sramnim budući da u ovakvim trenucima ne bi smjelo biti nikakve podjele.\nMinistarstvo finansija FBiH iz budžeta za 2020. godinu izdvojilo je 9.800.000 KM opštinama u Federaciji.\nŠpirić: Pomoć je za sve!\nZamjenik predsjedavajućeg Doma naroda parlamenta BiH Nikola Špirić izjavio je da je medicinska pomoć Srpske povratničkim opštinama u Federaciji BiH namijenjena svima koji tamo žive, jer virus korona ne poznaje granice, a da je odnos federalnih vlasti prema srpskim povratnicima razočaravajući.\n"Zdravstvenim ustanovama u Drvaru, Glamoču, Bosanskom Petrovcu i Bosanskom Grahovu danas je stigla pomoć u vidu maski, rukavica, sredstava za dezinfekciju i zaštitnih odijela. Ova pomoć Republike Srpske pomenutim opštinama je za sve stanovnike - Srbe, Hrvate i Bošnjake, jer virus korona ne poznaje granice", rekao je Špirić.\nOn je napomenuo da je juče održao sastanak sa načelnicima opština Drvar, Glamoč, Bosansko Grahovo, Istočni Drvar i Bosanski Petrovac, a da je o njihovim potrebama upoznao srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, ministra zdravlja Republike Srpske Alena Šeranića i direktorom Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske Branislava Zeljkovića.\nŠpirić je rekao da je danas u razgovoru sa predstavnicima realnog sektora u Drvaru, koji je vezan za drvopreradu, zamolio da Javno preduzeće "Šume Livanjskog kantona" smanji cijene drvnih sortimenata kako bi se sačuvala radna mjesta i postojeća proizvodnja.\nOn je zahvalio Kriznom štabu Republike Srpske, predsjedniku Željki Cvijanović, premijeru Vlade Radovanu Viškoviću i srpskom članu Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku koji vode brigu o povratničkim opštinama u Federaciji BiH.\nZahvalnost su uputili i načelnici opština Drvara, Glamoča, Bosanskog Grahova i Bosanskog Petrovaca.\nŠpirić je istakao da je razočaravajuća odluka federalnog Ministarstva finansija da Drvaru dodijeli 40.000 KM, Glamoču nijedna marku, a za Kupres izdvoji 700.000 KM.\nOn je rekao da ova raspodijela govori da vlasti u FBiH i u ovim teškim trenucima povratničke opštine ne doživljavaju svojima.\n"Moja poruka je da se u ovim teškim trenutcima mora pokazati puna solidarnost i isti pristup svima, jer virus korina ne poznaje naše i njihove nego smo svi ugroženi", istakao je Špirić.


Saopštenje Partizana: Ko odlučuje, mimo pravila, o šampionu? - BKTVNews\n25. Februar 2018. u 18:16\nPosle 24. kola Super lige bodovna razlika između večitih rivala uvećala se za još dva boda. Crvena zvezda pobedila je Spartak u Subotici, dok je Partizan remizirao sa Zemunom. Meč crno-belih, između ostalog, obeležio je i diskutabilni jedanaesterac koji je arbitar Dejan Santrač dosudio u korist gostiju, a tim povodom srpski šampion oglasio se saopštenjem koje prenosimo u celosti.\n"Nakon današnje utakmice izmedju Partizana i Zemuna, prinudjeni smo da se obratimo fudbalskoj javnosti. U proteklom periodu upozoravali smo na tretman koji Partizan ima u domaćim takmičenjima. Danas, sa žaljenjem i ogorčenošću moramo da konstatujemo da smo bili u pravu. Naša ekipa je na današnjoj utakmici oštećena na drastičan način - dosudjivanjem nepostojećeg jedanaesterca u korist Zemuna, pri rezultatu 0:0. Pregledom video snimka, očigledno je, van svake sumnje, da nije postojao ni najmanji fizički kontakt izmedju igrača Partizana i igrača Zemuna.\nKoji je to kontakt glavni sudija meča video tom prilikom, ostaće tajna za sve učesnike ove utakmice, kao i celokupnu fudbalsku javnost u Srbiji. Time je Partizan onemogućen da trijumfuje u ovoj utakmici. Ne možemo a da se ne zapitamo, kome je u interesu da mimo pravila fudbalske igre, naočigled sportske javnosti, odlučuje o šampionu Srbije? Partizan će se zvaničnim putem obratiti nadležnim fudbalskim organima i uložiti žalbu na današnje sudjenje. Ukoliko se ovakvo drastično sudjenje na štetu našeg kluba nastavi i u narednim utakmicama, unapred upozoravamo da ne možemo i nećemo sedeti skrštenih ruku", navode u saopštenju čelnici kluba iz Humske.\nRodić režirao preokret za slavlje Zvezde (VIDEO)\nTagovi: Partizan, saopštenje,Zemun,


22. godišnjica od stradanja tuzlanske mladosti na Kapiji – Super TV\nPolaganjem vijenaca i cvijeća na spomen obilježja na Slanoj Banji i Kapiji, u organizaciji Grada Tuzla, danas je, na komemorativan način, obilježena 22. godišnjica od stradanja tuzlanske mladosti na Kapiji i sjećanje na sve civilne žrtve rata. Vijence i cvijeće položili su članovi porodica, predstavnici Grada Tuzla, Federacije BiH, TK, predstavnici boračkih, stranačkih i nevladinih organizacija i udruženja iz BiH, regiona i mnogi građani Tuzle.\nKomemoracija je posvećena svim civilnim žrtvama rata iz Tuzle i Bosne i Hercegovine u periodu 1992.–1995. godine. Ove godine, obilježavajući 22 godine od strašnog zločina na Kapiji, ovaj dan je posvećen svim civilnim žrtvama terorističkih napada na Bosnu i Hercegovinu i Tuzlu, u periodu 1992.-1995. godina, a građani Tuzle, iskazali su svoju solidarnost sa žrtvama svih terorističkih napada na nedužne civile u Evropi i Svijetu.


Destinacije – Da li je Estonija najviše potcenjena zemlja u Evropi? – Travel Magazine\nDa li je Estonija najviše potcenjena zemlja u Evropi?\nHome »Destinacije» Da li je Estonija najviše potcenjena zemlja u Evropi?\nObjavljeno 13. jul 2021. | 1 komentar\nFoto: Stanislav Rabunski from Unsplash\nSmeštena između Letonije i Finske, Estonija je možda najveća zagonetka severne Evrope. Iako se možda na prvi pogled čini kao bilo koja severnoevropska država, sa svojim bujnim zelenim, brdovitim predelima i vezama sa pohodima Vikinga, neke činjenice o ovoj intrigantnoj zemlji mogle bi vas prilično iznenaditi.\nNa primer, da li znate da Estonija ima petu sezonu i kako uopšte izgleda ta ”peta” sezona? Još važnije, kako je Estonija dobila jednu od nagnutijih građevina na svetu, koja je rival čuvenoj Pizi?\nAli idemo redom kroz najneobičnije činjenice iz ove zemlje…\nEstonija ima jedno od najnaprednijih digitalnih tržišta na svetu\nDa li ste znali da se u Estoniji nalazi daleko više start-upova po osobi nego u američkoj Silicijumskoj dolini? Nije ni čudo što je magazin Wired baš Estoniju proglasio najnaprednijim digitalnim tržištem na svetu.\nS obzirom da su internetske mega kompanije poput Skype-a stvorene u Estoniji, nije iznenađenje da je zemlja stekla ovakvu reputaciju. U stvari, Estonija je takođe pohvaljena zbog jedne od najboljih Wi-Fi veza na svetu, što je čini glavnim mestom za digitalne nomade. Pomoću državnog programa E-residency, digitalni nomadi mogu dobiti vladinu dozvolu za rad, te pristup glavnim uslugama i poslovnom okruženju Estonije. Dakle, ako imate opciju da radite remote, posebno u tech industriji, Estonija je možda baš mesto za vas.\nPostoji preko 2.000 ostrva koje možete posetiti\nSa pristupom Baltičkom moru, Estonija je dom bezbroj ostrva. Jedna od najintrigantnijih ostrvskih zajednica je ona Kihnu. Dom pomoraca i ribara, Kihnu svoj život posvećuje okeanu, jer muškarci većinu vremena provode na moru.\nMožete ići na posmatranje medveda\nZa većinu nas pomisao da budemo negde u blizini divljih medveda zastrašujuća je (iako prilično uzbudljiva) misao.\nZa Estoniju koja ima najviše medveda u celoj Evropi, ova životinja je sastavni deo svih godišnjih doba, jer se majke medveda i njihova mladunčad često viđaju i tokom proleća i leta.\nNeverovatne gastro ture\nZa sve pasionirane gurmane postoje brojne planinarske ture koje vode iskusni stočari, deleći savete o tome gde da pronađete najbolje delikatese i kako da čuvate proizvode tokom zime.\nMisteriozni peti mesec Estonije\nIzmeđu zime i proleća, Estonija proživljava vlažnu sezonu kao nijedna druga evropska zemlja. Uz značajan porast nivoa vode kako se zimi sneg otopljava, sezonu karakterišu masovne poplave, a stanovnici koriste čamce i kanue kao prevozno sredstvo.\nStanovnici u blizini Nacionalnog parka Soomaa razvili su načine da uživaju u ovom čudnom periodu, kao što se vidi u veštičjem bunaru Tuhala.\nTartu, nagnuti “grad”\nSlično kao nagnuti toranj u Pizi, Tartuov muzej umetnosti, smešten u prigodno nazvanoj Kosoj kući, stradao je zbog svojih loših temelja.\nIzgrađena 1793. godinu za jednu plemićku porodicu, zgrada je polako počela vremenom da tone. Srećom, nakon velikog projekta restauracije, zgrada je prestala da tone i postala je dom Tartuove impresivne umetničke kolekcije.


Moždani aerobik za bolju koncentraciju tokom ispitnog roka - oradio.rs\nUkoliko imate problem sa koncentracijom ili pamćenjem, onda je definitivno vreme za malo moždanog aerobika. Pomoću nekoliko jednostavnih trikova moći ćete da trenirate vaš mozak.\nAerobik za mozak – neurobik je sistem vežbi za podsticanje mentalnih sposobnosti i očuvanje memorije od kojih će te moći lakše da se fokusirate i brže pamtite. Upravo se neurobik bio tema poslednjeg izdanja emisije RTV-a Akademac, u kojoj je profesor medicinskog fakulteta Tomislav Cigić otkrio nekoliko trikova kako možete da poboljšate vaš mozak.\n"Mozak traži redovni i kontinuirani dotok energije. Koristi šećer iz krvi i kiseonik. Ako ste ceo dan u zatvorenoj prostoru, onda imate problem sa koncetracijom, pažnjom i memorijskim kapacitetom. Višesatno učenje pada u vodu ako niste dobili dovoljno kiseonika."\nProfesor dalje objašnjava da je mozgu potrebna energija, odnosno hrana, ali vas upozorava da to ne znači da treba da se prejedate, već da jedete lako svarljivu hranu, bogatu šećerom.\n"U svakoj ishrani koja je potrebna vašem mozgu, neophodno je dosta voća i povrća, ali ne velika količina namirnica. Svaki kabast obrok koji uključuje masno meso, pasulj, čini da sva krv ide u želudac da bi svarila hranu i onda imate slab protok krvi kroz mozak i samim tim vam je proces učenja drugačiji", objasnio je ukratko profesor Cigić.\nZanimalo nas je koje trikove novosadski studenti koriste kada dođe ispitni rok. Ovo su neki odgovori:\n"Jedem ribu, odmaram, gledam u jednu zelenu tačku, razmišljam, opuštam se i onda tek krenem da učim."\n"Više volim da pospremam po stanu i da to bude tip-top onako sve da se sija i tek onda sam koncentrisana da se bavim nekim intelektualnim radnjama".\n"Da, radila sam to pre, kao, crna čokolada sa 70 odsto kakaoa pomaže, ali iskreno, nisam osetila razliku"\n"Nekad jedem crnu čokoladu i obavezno pijem kafu ili bilo šta što ima kofein. Ali tokom učenja se trudim da moj položaj tela ne bude udoban i zavaljen".\nStudente je takođe zanimalo i da li može da se pretera sa kafom i energetskim napitcima tokom ispitnog roka? Profesor Cigić upozorava da treba biti oprezan sa količinom kofeina koju unosimo.\n"To je trik pitanje, ja mislim da su to sve prehrambene namirnice i kad uzimate sa merom nemate problem. Prekomerna količina energetskih pića vas iscrpljuje. Ne održava vas u budnom stanju to što pijete kafu, već održavate polu-san", objašnjava profesor i dodaje da konceptualno učenje sa kafom tokom noći, prosto nije dobro.\nNeurobik vam još nalaže da, ako želite da poboljšate rad mozga, treba što češće da menjajte put kojim idete na posao ili u kupovinu. Izmišljajte anegdote i šale jer je humor jako korisna mentalna aktivnost, a probajte i da posećujete nova mesta, jer novi vizuelni nadržaji stimulišu percepciju.\nCeo prilog možete da poslušate ovde\nStudenti i diplomci u oblastima ekonomije i prava iz Srbije i regiona mogu da se do 5. decembra prijave na novi ciklus "Best of South…


Predsednik opštine Paraćin Saša Paunović je na svom Fejsbuk profilu objavio da je u potrazi za budućom lokacijom obišao i industrijsku zonu u tom gradu.\n- Paraćin je jedna od petnaestak opština koje je posetio što znači da je tek na početku procesa odabira moguće lokacije u Srbiji, od Vladičinog Hana do Kikinde - naveo je Paunović.\nPrema njegovim rečima, jedini razlog što je uopšte došao u Paraćin jeste postojanje infrastrukturom opremljene, planski pokrivene i imovinski rešene industrijske zone u vlasništvu opštine.\nOdluka naravno zavisi od mnogo faktora, ali da nije industrijske zone Paraćin ne bi bio ni razmatran kao mogućnost, naveo je Paunović.\nNemačka "Friedrishafen" planira izgradnju fabrike kod Pančeva\n„Koka-Kola“ želi da kupi „Knjaz“\n„Knjaz Miloš“ je već u fazi prodaje, odnosno preprodaje. Realno, kompanija će biti prodata početkom 2009. godine, ali mnogi kupci su već dolazili. Velike multinacionalne kompanije su bile ovde i pokazuju stvarni interes: „Koka-Kola“, „Danone“, „Pepsi“, kaže za „Blic“ Slaven Živić, odskora generalni direktor firme iz Aranđelovca.\nMali kupci imaju pravo na snabdevanje po regulisanim cenama\nNovim Zakonom o energetici izmenjeni su uslovi za sticanje prava na javno snabdevanje električnom energijom i prirodnim gasom, i u skladu sa tim, od 1. januara 2015. pravo na javno snabdevanje po cenama koje reguliše Agencija za energetiku, imaju samo domaćinstva i mali kupci.\n“TREBA GA NAJSTROŽIJE OSUDITI” Zbog izjave da je Jasenovac ZLOČIN GENOCIDA, a Blajburg samo zločin, ugledni hrvatski istoričar na METI NAPADA


Burma: Vojni režim još uvijek drži unesrećene u izolaciji\nGeneralni sekretar UN-a Ban Ki Moon izavio je danas da je od ključne važnosti da vojna vlada u Burmi ubrza proces dobijanja i isporučivanja pomoći žrtvama ciklona. On je upozorio da bi se, ukoliko dodatna pomoć ne stigne brže, Burma mogla suočiti sa izbijanjem zaraznih bolesti koje bi mogle pogoršati trenutnu situaciju. Gospodin Ban je pozvao burmansku vladu da na prvo mjesto stavi svoj narod, istakavši da međunarodni napori za pružanje pomoćii nisu usmjereni na politiku, nego na spašavanje života.\nTakođe danas, prvi američki vojni avion sletio je na aerodrom u Rangunu , dopremivši tone hrane i druge neophodne pomoći za postradale u naletu ciklona Nargis koji je Burmu yahvatio prije desetak dana. Avionom sa pomoći u Burmu stigao i admiral Timothy Keating koji je za Glas Amerike izjavio da je burmanskoj vojnoj hunti došao uručiti pismo američke vlade kojom nudi pomoć koja bi bila dostavljanja i pružana brodovima, helikopterima i avionima.\nPrema posljednjim, zvaničnim podacima burmanske vlade blizu 32 hiljade osoba je smrtno stradalo, a skoro 30 hiljada se i dalje vode nestalim.\nS druge strane, jajviši predstavnici UN zaduženi za humanitarne operacije upozorili su još jednom da bi, ako vojna hunta ne omogući brže i lakše slijetanje aviona sa međunarodnom pomoći, broj žrtava mogao biti mnogo veći. Procjenjuje se da oko 2 miliona osoba nema vode, struje, hrane i skloništa i da im je pomoć hitno potrebna.\nO nerazumnoj zatvorenosti burmanskog vojnog režima, što izaziva sve veće ogorčenje međunarodne zajednice, govori i podatak da je od traženih oko 100 viza za humanitarne radnike iz inostranstva režim odobrio samo 34 vize.


Ostvaruje se najgora noćna mora Milorada Dodika – Mreza\nOstvaruje se najgora noćna mora Milorada Dodika\nPenzioni sistem u Republici Srpskoj nalazi se pred pucanjem zbog enormenog porasta broja penzionera koji će uskoro premašiti broj radnika.\nZavod za statistiku Republike Srpske objavio je zabrinjavajući podatak prema kojem je skoro izjednačen broj zaposlenih radnika s brojem penzionera. Naime, u oktobru ove godine, u manjem bh. entitetu bilo je oko 273 hiljada penzinera dok je u isto vrijeme bilo 275 hiljade radnika, javljaju agencije.\nŠto je još gore, taj negativni trend se nastavlja iz godine u godinu, i procjenjuje se da će najkasnije za pet godina, u “prosperietnijem dijelu BiH”, kako Milorad Dodik redovno naziva manji bh. entitet, broj penzionera nadmašiti broj radnika, što bi moglo dovesti do potpunog fijaska penzionog sistema.\nNi situacija u politički blokiranoj Federaciji BiH nije sjajna, no ipak je povoljnija. Naime, u oktobru 2021. godine, u Federaciji BiH je bilo 526 hiljada zaposlenih a 428 hiljada penzionera, što znači da je broj radnika za 98 hiljada veći od broja penzionera. Ohrabruje činjenica da broj zaposlenih radnika u Federaciji BiH raste brže od broja penzionera, što ostavlja dovoljno prostora ne samo za redovnu isplatu postojećih penzija nego i za njihov blagi rast na godišnjem nivou.\nKljučna razlika između dva entiteta nastala je u razdoblju od 2014. do 2018. godine kada je broj radnika u Federaciji BiH povećan za 73 hiljade – sa 448 hiljada na 521 hiljadu, dok je u Republici Srpskoj, upravo u tom razdoblju, broj radnika povećan za 20-tak hiljada a penzionera za oko 23 hiljade.\nPoznati novi detalji ubistva u Tuzli: Uhapšene dvije osobe, objavljen i šokantni snimak napada (VIDEO)\nU kući sastanak a Car i Maja šaputali,a da li su pali poljupci a da… sprema se lom (video)


pink.rs | FIFA i dalje razmatra mogućnost proširenja SP 2022.\nFIFA i dalje razmatra mogućnost proširenja SP 2022.\nPredsednik Svetske fudbalske federacije Đani Infantino rekao je danas da ta organizacija i dalje razmatra mogućnost da se Svetsko prvenstvo 2022. proširi sa 32 na 48 reprezentacije.\nIzvor: Beta, Foto: Wikipedia\n- Svetsko prvenstvo će se održati u Kataru sa 32 reprezentacije. Ako možemo da ga povećamo na 48 ekipa i učiniti svet srećim, trebalo bi da pokušamo - rekao je Infantino na Međunarodnoj sportskoj konferenciji u Dubaiju.\n- Ako mislite da je dobro imati 48 timova na Svetskom prvenstvu, zašto ne bismo to pokušali četiri godine ranije? Zbog toga analiziramo je li moguće imati 48 reprezentacija već 2022 - dodao je prvi čovek Fifa.\nInfantino je i ranije govorio o želji da se Mundijal 2022. proširi, ali je u novembru priznao da su šanse da se to izvede male. Da bi već na SP 2022. učestvovalo 48 reprezentacija, domaćinu će trebati pomoć susednih država.\nInfantino je još u septembru izjavio da je zamolio emira Katara da razmotri mogućnost da se neke od utakmica odigraju u susednim državama.\nMeđutim, Saudijska Arabija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Bahrein i Egipta su juna 2017. prekinuli svaku vezu s Katarom koga su optužili da podržava "terorističke pokrete".\nSvetsko prvenstvo u Kataru održaće se od 21. novembra do 18. decembra 2022, a konačna odluka o tome da li će se taj šampionat proširiti biće doneta u martu ove godine.


Policija otkrila da je Iranac izvršio hakerski napad na Općinu Centar u Sarajevu\nPolicijski službenici Odsjeka za borbu protiv kompjuterskog kriminala Federalne uprave policije (FUP) su pod nadzorom Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo i u saradnji s Europolom identifikovali osobu koja se sumnjiči da je izvršila hakerski napad na Općinu Centar Sarajevo.\nRadi se državljaninu Irana inicijala R.N.G (1993.) koje je koristeći se znanjem i vještinama iz oblasti informacionih tehnologija, te antiforenzičkom zaštitom, "VPN"; VPS", sa lokacijama servera Republika Francuska, SR Njemačka, Kraljevina Holandija, Finska, a koja internet konekcija je služila svrsi prikrivanja stvarne lokacije sa koje se vršio internet napad, i to lokacije Chalus-Iran, (operater telekomunikacija IRANCELL-NET, Teheran), dana 05. i 06.06.2020. godine, posredstvom interneta, iskoristio "ranjivost" u informacionog sistema u vlasništvu Općine Centar Sarajevo, a potom nakon pribavljanja privilegija "legalnog" korisnika informacionog sistema, na navedenom sistemu neovlašteno instalirao maliciozni računalni program pod nazivom "Sorena".\nOsumnjičeni je navedeni program "Sorena" koristio za tzv."kriptovanje" podataka na informacionom sistemu, te pojavu tzv. "ransom" poruke, koja je za sadržaj imala obilježja iznude, odnosno zahtjev za plaćanje otkupnine za vršenje "dekripcije" na naprijed opisan način "kriptovanih" podataka.\nTakođer dana 06.06.2020. godine, osumnjičeni je izvršio istovjetan internet napad i na informacioni sistem UTIC (Univerzitetski tele-informatički centar Sarajevo), koristeći maliciozni računalno program pod nazivom "Mamba", kojom prilikom je kao instrukcije za plaćanje i ostvarivanje komunikacije "žrtve" i "napadača", te na taj način onemogućio funkcionisanje informacionog sistema "UTIC" Sarajevo.\nFederalna uprava policije je protiv R.N.G (1993.) podnijela Kantonalnom tužilaštvu Kantona Sarajevo Izvještaj o počinjenom krivičnom djelu, a o čemu će posredstvom Interpola biti obavještene nadležne službe u Iranu, radi poduzimanja daljih aktivnosti u odnosu na osumnjičenog.\nProcitano 167 puta\nDijete rođeno u BiH može ostvariti samo 58 odsto svog potencijala\nOdzvonilo kvarenju uređaja nakon isteka garancije\nOgorčeni građani Velike Kladuše se okupili ispred Općine zbog imig…\nTrnka: Nametanje koncepta koji kreiraju Milanović i Vučić je opasn…


Sa protestne litije SPC-a u Podgorici, 29. februar 2020.\nEvropska unija (EU) je pozdravila spremnost Vlade Republike Crne Gore da privremeno obustavi primenu Zakona o slobodi veroispovesti, sve do izjašnjenja Ustavnog suda i Evropskog suda za ljudska prava.\nU pisanoj izjavi koju je portparolka EU Ana Pisonero dostavila medijima se podseća da su institucije u Briselu redovno pozvale na nastavak dijaloga kako bi se ovo pitanje rešilo.\n“EU je stalno podsećala na važnost dijaloga i u tom duhu pozdravljamo spremnost vlade da privremeno zaustavi sprovođenje zakona o slobodi vere i podstakne nastavak dijaloga na ekspertskom nivou”, stoji u izjavi Ane Pisonero.\nOdluku o spremnosti da se privremeno obustavi primena ovog zakona je saopštio premijer Crne Gore Duško Marković, nakon susreta koji su on i crnogorski predsednik Milo Đukanović imali sa mitropolitom crnogorsko-primorskim Srpske pravoslavne crkve (SPC) Amfilohijem.\nBez obzira na ovaj susret i spremnost vlasti u Crnoj Gori da obustave primenu Zakona, mitropolit je pozvao na nastavak litija.\n"To se tumači kao nastavak nerazumijevanja i konfrontacija koje u Vladi ne želimo, jer one predstavljaju smetnju našem građanskom skladu i prosperitetu", istakao je premijer Marković u obraćanju javnosti.\nEvropske institucije su od početka ove krize pratile izbliza istuaciju u Crnoj Gori, iako su evropski zvaničnici ponavljali da je u državnoj nadležnosti regulisanje pitanja verskih zajednica.\n„Regulisanje pitanja religijskih zajednica predstavlja nacionalnu nadležnost, ali to treba da bude učinjeno na inkluzivan način, okupljajući sve relevantne donosioce odluka i u skladu sa relevantnim međunarodnim i evropskim standardima u oblasti ljudskih prava, uključujući slobodu vjeroispovijesti, posebno u skladu sa svim preporukama koje se nalaze u Mišljenju Venecijanske komisije od 24. juna 2019“, istakla je Ana Pisonero u pisanom odgovoru.\nSPC se oštro protivi Zakonu o slobodi veroispovesti koji je 27. decembra 2019. godine usvojen u Skupštini Crne Gore.\nPo tom zakonu svi verski objekti koji su bili imovina države Crne Gore do 1918. godine, a koji nisu „na odgovarajući pravni način prešli u vlasništvo neke verske zajednice“, biće smatrani državnom imovinom i registrovani kao kulturno blago.\nSPC tvrdi da joj se ovim zakonom oduzima imovina, dok na drugoj strani Vlada Crne Gore objašnjava da se uvodi red u tu oblast, te da se zakonska rešenja odnose na sve verske zajednice.\nLitije SPC su počele krajem decembra prošle godine, pošto je usvojen Zakon o slobodi veroispovesti kojim vlast, kako smatra SPC, namerava da joj otme crkve i manastire. Litije u skoro svim gradovima Crne Gore, na kojima su se četvrtkom i nedeljom okupljale desetine hiljada ljudi, prestale su zbog odluke Vlade Crne Gore da zabrani javne skupove radi sprečavanja širenja epidemije korona virusa.


Podrška izmjenama Zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica: Isplata dijela plaće privrednicima u KS predviđena i za juni i juli ove godine | Ministarstvo finansija Kantona Sarajevo\nPremijer Kantona Sarajevo Mario Nenadić organizirao je danas 13. sjednicu Koordinacionog tijela za predlaganje mjera zaštite i oporavka privrede, te poboljšanje položaja uposlenika i privrednika pogođenih krizom izazvane pandemijom koronavirusa.\nNa sastanku je analiziran Prijedlog zakona o dopunama Zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica i uštedama u KS, te se govorilo i o mogućim oblicima i mjerama za unapređenje položaja privrednika u KS. Izmjene zakona će se naći pred zastupnicima na sutrašnjem nastavku sjednice Skupštine KS.\nSa sastanka je poslana podrška predloženim izmjenama zakona i od Udruženja poslodavaca i Udruženja sindikata koje djeluje u ovom tijelu.\n“Kao članovi ovog Koordinacionog tijela i kao predstavnici poslodavaca apelujemo na zastupnike Skupštine KS da sutra, na sjednici Skupštine, donesu Zakon o dopunama Zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica i uštedama u KS, jer svaki dan kašnjenja pomoći privrednim subjektima dovodi u pitanje njihov opstanak i opstanak radnih mjesta”, poručili su iz udruženja i sindikata.\nInicijativu za izmjenu Zakona je podnijelo Ministarstvo privrede, a prema riječima ministra finansija KS Jasmina Halebića, izmjena Zakona sadrži proširenje zakonskog okvira kako bi mjera sufinansiranja isplate plaća ili dijela minimalne neto plaće mogla biti realizirana za dodatna dva mjeseca - juni i juli.\n“Trenutni Zakon tretira ove mjere kao kratkoročne i njihova primjena se odnosila na period do maja ove godine, jer se pretpostavilo da će epidemija koronavirusa biti gotova do jeseni. Nažalost, epidemija je još tu i mi moramo tražiti načina kako privredi što duže pomagati na način predviđen spomenutim Zakonom“, istakao je Halebić.\nSljedeći sastanak sa ciljem definiranja podzakonskih akata za rješavanje aktuelnih pitanja održat će se u naredni četvrtak. Zaključeno je i da će Udruženje poslodavaca dati prijedlog neophodnih mjera koje će premijer Nenadić prezentirati na sastanku deset kantonalnih premijera kod premijera Federacije BiH Fadila Novalića, koji je zakazan za srijedu 18. novembra 2020. godine


Delovi za automobile i od drveta - AutoPortal.rs\nHome > Auto vesti > Strane vesti > Delovi za automobile i od drveta\nS namerom da poveća korišćenje obnovljivih, prirodnih materijala za proizvodnju auto delova, Fordov evropski razvojni centar u nemačkom Ahenu je započeo zanimljiv istraživački projekat sa jedinjenjem drveta i plastike.\nS namerom da poveća korišćenje obnovljivih, prirodnih materijala za proizvodnju auto delova, Fordov evropski razvojni centar u nemačkom Ahenu (Aachen) u maju 2009. je započeo zanimljiv istraživački projekat sa jedinjenjem drveta i plastike, takozvanim "tečnim drvetom".\nNovi materjal će biti podvrgnut različitim testiranjima, na osnovu kojih će u naredne dve godine biti izrečen konačan sud o njegovoj budućnosti. Projekat "tečno drvo" je deo javno finansiranih tehnoloških i inovativnih programa nemačke pokrajine Severna Rajna Vestfalija.\n"Tečno drvo" ima još jednu prednost: nova tehnologija značajno poboljšava zaptivne sposobnosti komponenata od drvenih vlakana, a izoluje neprijante mirise (koji su inače glavni "pratilac" svih delova od plastike ili gume). Otuda se novo jedinjenje bez dodatnog tretmana može koristiti u unutrašnjosti vozila, na primer, za sve vrste obloga. Motorski odeljak je još jedna "oblast" u kojoj bi moglo da se koristi "tečno drvo" – za proizvodnju postolja na kojem stoji baterija (akumulator).\nDo sada se čisto "tečno drvo" koristilo samo za visokokvalitetne ploče za oblaganje spoljnih površina u kućama ili izradu nekih delova nameštaja, ali samo u slučajevima kada proizvodni proces nije podrazumevao livenje u kalupima. Pri započinjaju novog projekta, Fordovi stručnjaci su, naime, već imali pouzdana saznanja o tome da niska viskoznost drvenih vlakana (u tečnom stanju) loše utiče na mogućnosti za livenje. Visok udeo drvenih vlakana (između 60 i 80 odsto) u novom jedinjenju, čini ih nepodbnim za konvencionalno brizganje, koje je jedini ekonomski isplativ proces u proizvodnji plastičnih komponeti za automoble. Ovo je jedno od najznačajnijih pitanja na koje odgovor treba da pruži projekat "tečno drvo".\nKorišćenje sirovina iz obnovljivih, pirodnih zvora igra glavnu ulogu u Fordovoj srategii očuvanja okoline. Glavni clj razvojnih stručnjka te poznate marke jeste povećanje upotrebe novih, obnovljivih materijala u proizvodnji automobila i lakih komercijalnih vozila. Trenutno, više od 290 delova se već proizvodi od materijala iz obnovljivih izvora, kao što su, na primer, pamuk, drvo, lan, konoplja, vlakna od jute, prirodan kaučuk.\nMeđu partnerima u projektu "tečno drvo" su još i Univerzitet u Paderbornu, kao i proizvođači mašina i opreme i organizacije u ambalažnoj i industriji organskih i neorganskih jedinjenja. Državni organi pokrajine Severna Rajna Vestfalija u ovom projektu, čiji je budžet veći od milion evra, učestvuju sa ulogom od 400.000 evra.


Kako je naprednjačka vlast zadužila Srbiju za još osam milijardi evra, i kojim se sve metodama služe kako bi opljačkali državni budžet\nDiskreciono pravo na pljačku\nOd trenutka ulaska u vlast na republičkom nivou, naprednjački "eksperti" su ovu zemlju zadužili za oko osam milijardi evra. Samo od momenta kada je Aleksandar Vučić postao premijer, uzeto je tri milijarde evra, a dalje zaduživanje se nastavlja. Ni dinara od tih kredita koje će solidarno vraćati svi stanovnici Srbije u nekoliko generacija nije potrošeno za dobrobit naroda, već isključivo za otplatu troškova koje je napravila nesposobna, bahata i korumpirana vlast. Narod će tako kroz otplatu dubioznih dugova JAT-a, platiti i troškove noćnih razgovora arapskog šeika i srpskog premijera u hotelskom apartmanu u Dubaiju.\nIako je najavljena politika oštre štednje, država se razbacuje parama. Štedi se samo na socijalno najviše ugroženima. Tako se smanjuju ionako male penzije i ograničavaju se socijalna davanja najsiromašnijima, dok se na drugoj strani troše desetine milijardi dinara budžetskih para, samo zbog nesposobnosti ili zle namere administracije.\nKoliko stanovnike Srbije košta ova, do kraja nesposobna vlast, vidi se iz uporednog prikaza zaduženosti Srbije od 2000. godine do danas. Javni dug Srbije je na kraju novembra 2014. godine iznosio 22,29 milijardi evra, što je 68,3 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nU odnosu na septembar, javni dug je uvećan za oko 70 miliona evra.\nUkupne direktne obaveze države u oktobru su iznosile 19,79 milijardi evra, a indirektne 2,49 milijardi evra. Na kraju 2013. godine javni dug Srbije iznosio je 20,14 milijardi evra, odnosno 59,6 odsto BDP-a. Javni dug je na kraju 2000. godine bio 14,17 milijardi evra, što je iznosilo 201,2 odsto BDP. Od tada je najniži iznos javnog duga bio 2008. godine i iznosio je 8,78 milijardi, odnosno 28,3 odsto BDP.\nPrema izveštaju Uprave za javni dug Narodne banke Srbije iz jula 2012. godine, ukupni unutrašnji javni dug Republike prilikom dolaska naprednjaka na vlast, po direktnim obavezama iznosio je 5.592.313.000 evra, a po preuzetim obavezama još 589.040.000 evra. Ovome treba dodati i spoljni direktni dug od 7.477.687.000 evra i preuzete obaveze od 1.810.622.000 evra. Od tada su nas Vučićevi "eksperti" zadužili za oko osam milijardi evra, što direktnim uzimanjem, što izdavanjem državnih garancija nesolventnim preduzećima. Samo za kamate na preuzete zajmove Srbija godišnje plaća više od milijardu evra, a nekontrolisano zaduživanje se nastavlja.\nKada bi, makar, bar sav taj pozajmljeni novac išao u revitalizaciju privrede i za pomoć socijalno najugroženijem delu stanovništva, a ne za sumanute projekte stranke na vlasti!\nU okviru mera štednje aktuelna vlast je uvela takozvani "solidarni porez", koji su morali da plaćaju svi državni funkcioneri čija su mesečna primanja viša od 60.000 dinara. Kako je nedavno objavila organizacija Balkan Investigative Reporting Network (BIRN) naplata ovog nameta je potpuno podbacila.\nUprava za prinudnu naplatu ne dira režimske dužnike\nKada je uvodila takozvani solidarni porez, Vlada Republike Srbije je planirala da na ovaj način uštedi 150 miliona evra u budžetu. Umesto te sume, kao efekat ovog nameta na kraju se prikazala ušteda od manje od polovine planiranih sredstava, odnosno tek nekih 65 miliona evra. Očigledno je većina funkcionera koji su se našli na udaru vladine Uredbe otkrila način da izbegne obavezu plaćanja.\nInteresantno je da je i ova "ušteda" iskorišćena za popunjavanje troškova nastalih nepromišljenim i bahatim radom administracije. Prvim rebalansom budžeta za 2014. godinu, naime, sa 30 miliona evra na 65 miliona evra povećana je budžetska linija 483 koja se odnosi na plaćanje kazni i penala po rešenju sudova. Do ovih troškova dolazi jer država ili ne ispunjava svoje obaveze prema poveriocima ili se ne pridržava svojih ugovornih obaveza.\nTako, na primer, izdatak po budžet Srbije proizvodi i odluka Međunarodnog arbitražnog suda u Parizu koja je doneta u sporu po tužbi koncesionara FCC Constracion, Alpine Mayreder i Porr, odnosno njihovog koncesionog preduzeća "Sever-Jug autoput" iz Beograda protiv Srbije u iznosu od deset miliona evra na ime neosnovano naplaćene bankarske garancije sa obračunatom kamatom od dospeća pa do isplate.\nCeo pomenuti ugovor je svojevremeno bio kritikovan od strane javnosti, a najviše je bilo kritikovano raskidanje ugovora na način kako je izvedeno. Država je u ovom slučaju jeftino prošla, jer je tužilac tražio naknadu nastale štete koju je procenio na više od 70 miliona evra, ali je sud presudio da mu pripada samo naknada za nezakonito aktiviranje bankarske garancije u visini od 10 miliona evra.\nOvo u pomenutom slučaju nije kraj mahinacijama, jer u Srbiji ništa ne može da prođe bez davanja mita i uzimanja "časti" u vidu materijalnih dobara. U okviru Narodne banke Srbije, naime, postoji Uprava za prinudnu naplatu preko koje bez problema od države mogu biti naplaćene ovakve presude. Uprkos tome, poverilac je u ovom slučaju angažovao privatnog izvršitelja koji je državi zaračunao i sopstveni honorar u iznosu od 10.624.365 dinara, što je u trenutku isplate (12. maja 2014.) po srednjem kursu NBS-a iznosilo 104.616 evra.\nRepubličko pravobranilaštvo je pravovremeno reagovalo i skrenulo pažnju nadležnima da je angažovanje privatnog izvršioca bilo izlišno, jer država sa jedne strane nikada nije osporavala svoju obavezu po pomenutoj arbitražnoj presudi, a sa druge strane je naplata, da je poverilac hteo, bez dodatnih troškova mogla da se izvrši preko Uprave za prinudnu naplatu.\nBez obzira na ovaj stav Pravobranilaštva neko je u Ministarstvu infrastrukture odlučio da plati i honorar nepotrebno angažovanog privatnog izvršitelja. Očigledno je deo pomenute sume otišao na namirenje novčanih zahteva odgovornih lica u samom Ministarstvu, a ceh plaćaju, kao i obično, najsiromašniji građani kojima se smanjuju penzije ili ukida socijalna pomoć radi "uštede u budžetu".\nOvo nije usamljen slučaj, jer među 43.000 predmeta koji su stigli na prinudnu naplatu od države sigurno da ima još ovakvih primera. U Pravobranilaštvu smatraju da bi se automatskim prenosom sredstava sa računa Trezora na račun poverioca smanjili nepotrebni troškovi, dok bi se celokupan problem mogao da reši kada bi se ažurno vršila isplata preko računovodstva suda, a što, naravno, podrazumeva i blagovremeno obezbeđivanje sredstava za ove namene.\nUpravo u ovom grmu leži zec, jer Vlada iz godine u godinu propušta da u budžetu predvidi sredstva za ono što je planirano ili neizbežno, pa je tako automatska naplata nemoguća.\nDržava, na primer, još nije do kraja isplatila drugu ratu podsticajnih sredstava nekomercijalnim poljoprivrednim gazdinstvima po Uredbi iz 2008. godine. Po nezvaničnim podacima oko 50.000 zemljoradnika je zbog ovoga tužilo državu, a veliki broj predmeta je već rešen na štetu budžeta. Po okončanju parnica, većina tužilaca, koje uglavnom zastupaju advokati, zahtevali su izvršenje preko privatnih izvršitelja, tako da su ukupni troškovi nastali vođenjem postupka skoro četiri puta premašivali vrednost glavnog potraživanja.\nNi ovde nije kraj, jer je u 2014. u Pravobranilaštvu registrovano 1.200 novih tužbi protiv Ministarstva poljoprivrede.\nNa samoj granici zdravog razuma je i činjenica da i Ministarstvo unutrašnjih poslova nema dovoljno predviđenih sredstava za isplatu advokata angažovanih za odbranu po službenoj dužnosti.\nSvaka osoba koju policija privede ima pravo da angažuje advokata. U pojedinim slučajevima koje zakon propisuje, ako privedeno lice nije u mogućnosti da plati branioca po izboru, odrediće se branilac po službenoj dužnosti, a njegove troškove snosiće Ministarstvo unutrašnjih poslova. Zbog loše organizacije unutar samog ministarstva, ali i iz marketinških razloga kako bi se prilikom izglasavanja prikazale navodne uštede u budžetu, na početku godine se ne obezbeđuju dovoljna sredstva za ovu namenu, pa angažovanim advokatima ne preostaje ništa drugo nego da presaviju papir i tuže državu. Time se troškovi samo uvećavaju.\nPored MUP-a, na vrhu liste dužnika po osnovu izvršnih sudskih presuda nalaze se i Ministarstvo pravde i Ministarstvo poljoprivrede. Veliki broj ovih slučajeva je nastao zbog nedovoljno planiranih sredstava u budžetu, ali je dosta njih nastalo i iz potrebe državnih funkcionera da svoje prihode povećavaju kroz mito.\nNajveći izvor korupcije jeste diskreciono pravo administracije da nešto učini ili ne učini. To "može da bude, ali ne mora da znači", u običnom životu se prevodi kao "koliko para, toliko i muzike", odnosno neko pravo se dodeljuje samo onome ko dovoljno para stavi u džep državnom funkcioneru koji o tome odlučuje.\n"Iako je Vlada uzela novac od građana, nije htela da se odrekne svojih diskrecionih rashoda. I dalje postoji dosta takvih rashoda u budžetu, u kome se navodi da će određena sredstva biti trošena u skladu sa uredbom ili odlukom Vlade. Tih diskrecionih prava uvek ima mnogo, gotovo sve subvencije u privredi i poljoprivredi biće deljene na taj način", tvrdi ekonomista Goran Radosavljević, profesor javnih finansija na Fakultetu za ekonomiju, finansije i administraciju (FEFA).\nIako to tada nije bilo predviđeno, diskreciono pravo je odigralo ključnu ulogu u davanju subvencija poljoprivrednicima 2008. godine, pa je novac davan samo onima koji su bili skloni davanju mita, makar i ne ispunjavali uslove za dobijanje para iz budžeta, dok su ostali morali da tuže državu, pa sada na naplatu dospevaju sva ta sredstva sa kamatama, kao i sudskim, i troškovima izvršenja.\nRazlog zbog koga je manje od dve nedelje posle prvog rebalansa budžeta, pokrenut postupak za novi rebalans (slučaj nezabeležen ni u najneozbiljnijim državama centralne Afrike!) jeste dospeće za naplatu potraživanja prema Er Srbiji u visini od 158 miliona evra.\nKada je potpisan ni do danas do kraja javnosti neprikazani ugovor sa Etihadom iz Ujedinjenih Arapskih Emirata o prodaji 49 odsto akcija nekadašnjeg JAT-a, srpska država je na sebe preuzela plaćanje svih dugova nastalih do tog dana. Zbog čega ta sredstva nisu planirana ni u budžetu za 2014. godinu, a ni u njegovom prvom rebalansu izmiče kontroli zdravog razuma.\nU trenutku kada nastaje ovaj tekst pred poslanicima u Skupštini Republike Srbije nalazio se predlog "Zakona o preuzimanju obaveza Air Serbia" po kome će Republika i dve rate platiti ukupno 19.302.535.814,12 dinara za dugove Er Srbije nastale pre prodaje dela akcija Etihadu. Deo u visini od 2.626.637.925,81 dinara odnosi se na potraživanja koje je već platila Er Srbija kako bi se izbegla prinudna naplata.\nNi u predlogu Zakona, niti u njegovom obrazloženju ni jednom jedinom rečju se ne objašnjava narodnim poslanicima kako, kada i prema kome su nastali ovoliki dugovi. U obrazloženju Predloga na strani 4 samo se pominju neki od poverilaca i to oni kojima će sredstva direktno biti uplaćena, a to su: Aerodrom "Nikola Tesla" ad, NIS ad, Direktorat civilnog vazduhoplovstva, Beogradska banka ad u stečaju, Investbanka ad u stečaju i Narodna Banka Srbije. Radi se isključivo o domaćim preduzećima, pa je za pretpostaviti da su ova potraživanja isključivo u dinarima.\nKoliko nas košta Vučićeva vrela noć sa šeikom?\nUkupno se po Predlogu zakona predviđa 9.349.334.841,05 dinara za dinarska plaćanja, što je manje od polovine celokupne sume, dok će devizna potraživanja biti isplaćena u dinarima po srednjem kursu matične valute u kojoj je dug nastao obračunat na dan plaćanja.\nEvro je najzastupljenija valuta u celoj Evropi, pa nikakvu sumnju na prvi pogled ne izaziva suma od 23.540.644,42 evra koja nekome treba da bude plaćena. Pošto je američki dolar obračunsko sredstvo plaćanja u celom svetu, bez nekih komentara prolazi i svota od 74.730.704,93 dolara predviđenih pomenutim Predlogom zakona. Dirham je, međutim, sredstvo plaćanja isključivo u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, državi prema kojoj JAT nije imao nikakve letove. Zbog toga čudi suma od 572.327,91 dirham koliko po Predlogu zakona država treba da plati na ime navodnih dugova JAT-a, odnosno Er Srbije.\nKako nigde nema specifikacije dugovanja, može se steći utisak da se u njima nalaze i troškovi boravka Aleksandra Vučića u superluksuznom "hotelu pozlaćenih zidova" u Dubaiju, kojom prilikom je upoznao šeika Muhameda bin Zajeda al Nahjana. Po priznanju samog predsednika srpske Vlade, šeik ga je tada otpratio u spavaću sobu, a troškove njegovog boravka je snosio neko drugi.\nVučić nikada nije odao ni šta se dešavalo tu noć iza zatvorenih vrata hotelskog apartmana u kome je boravio sa prestolonaslednikom Abu Dabija, niti ko je tajanstveni sponzor njegovog putovanja i boravka u Emiratima. Iz pomenutog Predloga zakona proizilazi da je to, moguće, bio JAT, odnosno svi poreski obveznici u Srbiji.\nIz budžeta se sredstva nenamenski izvlače na hiljadu načina. Jedan od omiljenih načina su novogodišnji koncerti koji se organizuju uprkos proklamovanim merama štednje. Koliko tačno svake godine iz kase lokalne samouprave ode para na ovo niko nije nikada ni pokušao da izračuna.\nOko 100.000 ljudi je prošlu "najluđi noć" proslavilo u Beogradu, na platou ispred Skupštine Srbije. Sveže postavljena naprednjačka vlast htela je tada da pripremi birače za predstojeće vanredne izbore, pa je organizovano narodno veselje sa zvezdama estrade, kao što su Ceca, Jelena Tomašević i Kiki Lesandrić. Ulaz je bio besplatan.\nPrema procenama Turističke organizacije Beograda u tom trenutku se u prestonici zarad dočeka Nove godine nalazilo preko 30.000 stranaca, kojima treba dodati i oko 20.000 naših građana na privremenom radu u inostranstvu. Skoro svi oni su iskoristili mogućnost besplatnog veselja ispred Skupštine, umesto da za tako nešto plate u nekom od mnogobrojnih lokala prestonice.\nZbog ovoga je beogradsko ugostiteljstvo izgubilo najmanje milion evra prihoda, mnogi lokali su zbog slabog odziva za doček bili zatvoreni, a država je izgubila više od 200.000 evra koliko bi dobila od PDV-a. Zaradili su samo probrani.\nZvanično je prikazano, kako je za doček 2014. iz gradske kase isplaćeno 4,5 miliona dinara, u to vreme oko 45.000 evra. Nezvanično su troškovi bili daleko veći, odnosno najmanje 5,3 miliona dinara.\nCeca nije besplatno nastupala, kao što se tvrdilo, već je na taj način vraćala uslugu za smešno nisku kaznu koja joj je izrečena zbog neplaćanja poreza. Oprošteni su joj, naime, milionski dugovi (računato u evrima) prema državi, a zauzvrat je besplatno učestvovala u predizbornoj kampanji tadašnje, a i današnje gradske vlasti.\nMuzičar Kiki Lesandrić direktno nije uzeo ni dinara za svoj nastup, ali je 2.200.000 dinara stavio u džep preko stavke troškova nastupa "Jelene Tomašević, benda Kiki Lesandrić i Piloti". Ni bina na kojoj su nastupali izvođači nije bila besplatna, kako je najavljeno. Nju je, kao i razglas i rasvetu dala TV Pink, a zauzvrat dobila pravo besplatnog prenosa u kome su se emitovale skupe reklame.\nGrad je mogao, da je hteo, da raspiše tender za otkup prava televizijskog prenosa i da od tih para finansira binu, rasvetu i razglas, ali bi u tom slučaju televizija Vučićevog prijatelja Željka Mitrovića unapred bila diskvalifikovana. Po zakonu, na državnim tenderima pravo učešća nemaju preduzeća sa neizmirenim poreskim dugovanjima, a TV Pink je u tom trenutku državi na ime poreza dugovao 89.720.000 dinara.\nPomenuti dug ni do danas nije naplaćen, baš zbog "dobre saradnje" u realizaciji novogodišnjeg uličnog kermesa. I ove godine vlast Beograda planira novogodišnju žurku, još raskošniju i skuplju od one prethodne. Najavljuju se čak tri bine, a sve njih će opet da "donira" Mitrović, zarad ekskluzivnih prava prenosa (na kome će da zaradi) i oproštaja poreskih dugovanja. "Skuplja dara nego mera", rekao bi narod.\nVulinova muzičko-scenska otimačina\nRekorder u izvlačenju para iz budžeta pomoću izigravanja propisa je Aleksandar Vulin, aktuelni ministar za rad, boračka i socijalna pitanja. Prvo je, nakon što je uhvaćen "sa prstima u medu" oko dodele dva miliona evra budžetskih para za, uglavnom, nebulozne projekte nevladinih organizacija iza kojih stoje njegovi partijski kadrovi, odlučio da nezakonito preusmeri pomenuta sredstva. Posle toga se dosetio da zakoni mogu da se izigravaju i na sasvim legalan način. Odlučivši da potroši u budžetu planiranih 1,4 miliona evra na kancelarijski nameštaj i kompjutersku opremu za ustanove socijalne zaštite Vulin pomenuta sredstva nije odmah stavio na raspolaganje socijalnim ustanovama. Svakoj je prvo namenio po 400.000 dinara, a odmah zatim je dao još po toliko para.\nNabavka u vrednosti od 400.000 dinara, naime, smatra se "nabavkom male vrednosti" za koju nije potrebno raspisati tender. Da je odmah svakoj ustanovi pustio svih 800.000 dinara Vulin bi ih primorao da raspišu javni oglas za izbor najpovoljnijeg dobavljača.\nMinistru se to nikako nije isplatilo, jer je zajedno sa novcem ustanovama poslao i spisak robe koju treba nabaviti, sa sve najdetaljnijim specifikacijama, kao i imena preduzeća od kojih pomenuta dobra treba nabaviti. Pošto ne mora da se ide na tender za javne nabavke, poslovi mogu da se sklapaju "u četiri oka", gde će određeni procenat biti odvajan za ministra.\nVulinov omiljeni dobavljač je Živorad Ajdačić, tvorac spiska "nepatriotskih" filmova koji propagiraju "belosvetske, a ne srpske vrednosti". Iako ministar poštuje "belosvetske vrednosti" u pogledu istopolne ljubavi, nimalo mu nije smetalo da Ajdačiću deli pare šakom i kapom.\n"Udruženje scenskih umetnika, stručnjaka i saradnika u kulturi Srbije", na čijem je čelu Ajdačić, dobilo je 50.000 evra od ministarstva na čijem je čelu Vulin, za nabavku cvetića "Natalijina ramonda" koji su samo jednom nošeni na reverima. Zašto je odabrano udruženje scenskih umetnika za ovu nabavku, a ne neko udruženje florista nije poznato. Ajdačićevo udruženje je od Vulina dobijalo još para. Za "muzičko-scenske aktivnosti" u vezi proslave 100 godina od Cerske bitke ministarstvo je Ajdačiću platilo 2,6 miliona dinara, dok je za slične aktivnosti u vezi obeležavanja godišnjice Kolubarske bitke plaćeno 2,7 miliona dinara. Za obeležavanje proboja Solunskog fronta Vulinovo ministarstvo je Ajdačićevom udruženju platilo 800.000 dinara, a za 85. godišnjicu smrti vojvode Stepe Stepanovića još 240.000 dinara.\nLicemerje vlasti u pogledu borbe protiv budžetskog deficita ogleda se upravo u takozvanom "solidarnom porezu" koji ionako ne plaća više od polovine funkcionera koji bi to trebalo da čine. Vlada Srbije je svojom Uredbom procenila da su mesečni prihodi državnih službenika do 60.000 dinara "pristojni", a da oni preko te granice predstavljaju neprimereno bogaćenje koje treba dodatno oporezovati.\n"Pristojni" prihod o 60.000 dinara mesečno predstavlja oko 500 evra. Istovremeno, po poslednjim dostupnim podacima Republičkog zavoda za statistiku za puko preživljavanje u Srbiji jednočlanom domaćinstvu je potrebno 150 evra, dvočlanom 250 evra, a četvoročlanom skoro 300 evra.\nSrbija je upravo po ovim podacima RZS-a svrstana na čelo liste najsiromašnijih zemalja Evrope, jer pomenute najniže prihode ili čak manje od njih ostvaruje oko 1,8 miliona stanovnika zemlje, odnosno svaki četvrti građanin.\n"Pristojnih" 500 evra mesečno je nedostižni san za 267.949 korisnika socijalne pomoći u Srbiji. Osnovna socijalna pomoć iznosi 7.704 dinara, koliko korisnik prima devet meseci, a zatim se pravi pauza od tri meseca, posle koje se, ako je korisnik još uvek živ i bez prihoda, nastavlja narednih devet meseci. Uvećanu socijalnu pomoć od 13.228 dinara (još uvek daleko ispod granice siromaštva po RZS-u) prima samo 446 korisnika u državi sa preko sedam miliona stanovnika.\nZa deficit u budžetu nisu kriva ni izdvajanja za penzije niti pomoć za najsiromašnije, već nekontrolisano razbacivanje parama onih u čijim su rukama.


Šest filmova osvojilo nagrade Green Festa – Srce Srbije\nŠest filmova osvojilo nagrade Green Festa\nU okviru takmičarskog programa 11. Green Festa, ukupno 49 filmova iz 24 države konkurisalo je za titule najboljih u šest takmičarskih kategorija, a odluku o pobednicima je doneo žiri u sastavu – Ana Injiho iz Španije, Frančesko Rasero iz Italije i Daniel Pavlić iz Hrvatske.\nNajbolji kratki film festivala je „Kratak film o ledu“ reditelja Adama Lajtija iz Velike Britanije, dok je nagrada za najbolji film o prirodi otišla u ruke italijanskog reditelja Stefana Petronija za film „Srž drveta“.\n„Bog je otišao dalje“ nemačkog reditelja Petera Bovinga je proglašen najboljim animiranim filmom ove godine, a nagradu za najbolji film do jedne minute je osvojio „Ninti“, španskog reditelja Huana Franciska Kalere.\nU regionalnoj selekciji filma iz jugoistočne Evrope, titulu najboljeg je osvojio film „Pepeo“, makedonskog reditelja George Lazova, dok je „Eko ljubav“ ruskog reditelja Dmitrija Georgijeva poneo nagradu za najbolji omladinski film festivala.\nŽiri je odlučio da dodeli i jedno specijalno priznanje za film „Dobar posao“, poljskog reditelja Pjotra Biedrona.\nPrvih sedam dana festivala proteklo je u velikom broju pregleda filmova na 100 odsto onlajn festivalskoj platformi www.greenfest.rs, i velikom interesovanju za panel diskusije o odeći i tekstilnom otpadu, kao i o zagađenju vazduha koje su bile prenošene uživo na Fejsbuk stranici festivala.\nKompletan filmski program može besplatno da se pogleda na festivalskoj platformi do 4. novembra, bez registracije, u vreme koje vama odgovara.\nOvogodišnje izdanje Green Festa su podržali Sekretarijat za zaštitu životne sredine grada Beograda, Delegacija Evropske unije, Francuski institut i ambasada Francuske, Hajnrih Bel fondacija i Mreža za klimatske akcije – Evropa, kao i mnogobrojni partneri i prijatelji festivala.


Spajanje EEU i "Puta svile": Rusija i Kina osnivaju novinsku agenciju i debatni klub - Vijesti.me\n"OBE PROJEKTA ĆE BITI REALIZOVANA 2016."\nRusija i Kina osnivaju zajedničku novinsku agenciju koja će raditi u obije zemlje, kao i debatni klub privremeno nazvan Amur dijalog, prenosi danas RT.com.\n"Osnivanje zajedničke novinske agencije predloženo je na rusko-kineskom forumu koji se održava u Pekingu. Takođe, postoji inicijativa za uspostavljanje ekspertskog panela za stalni dijalog zemalja pacifičkog regiona", rekao je šef Odbora za medije ruske Državne dume Jurij Šuvalov za dnevnik Izvestija.\nŠuvalov je rekao da će oba projekta biti realizovana 2016. godine koja je proglašena godinom ruskih i kineskih medija. On je ocijenio da su ruski i kineski mediji "u fazi rasta kvaliteta" i da će novi zajednički projekti doprinijeti uzajamnom povjerenju, adekvatnoj procjeni događaja širom svijeta i preciznom razumijevanju stavova dvije zemlje po raznim pitanjima, prenosi RT.com.\n"To se odnosi na čitav spektar pitanja međunarodne politike, ekonomskog razvoja Evroazijskog kontinenta i spajanja Evroazijske ekonomske unije (EEU) i ekonomskog regiona 'Put svile' jer su ta dva projekta razvijena u dvije zemlje, ali rade u sinergiji", dodao je Šuvalov.\nEvroazijska ekonomska unija pokrenuta je 2015. kao carinska unija Rusije, Kazahstana i Bjelorusije. Kasnije su joj se priključile Jermenija i Kirigstan, a veći broj zemalja pokazao je interes za uspostavljanje zone slobodne trgovine sa EEU.\nNovi "Put svile" je projekat Kine čiji je cilj da se uspostavi ekonomski koridor sa Rusijom i Mongolijom.\nU maju su ruski predsjednik Vladimir Putin i kineski lider Si Đinping potpisali sporazum o saradnji u povezivanju razvoja EEU sa ekonomskim projektom "Puta svile", uz niz drugih sporazuma iz oblasti energetike, trgovine i finansija.


Bez odgovora ko su članovi istražnog tima | Autonomija\nBez odgovora ko su članovi istražnog tima\nNovosadski pravnik izjavio da sumnja da se iza istražnog tima MUP-a kriju politički motivi\nNovinar Radio-televizije Vojvodine nije dobio danas u Birou za informisanje Ministarstva unutrašnjih poslova informaciju o tome ko su članovi specijalnog tima za istrage rada pokrajinskih institucija.\nKako je ranije najavio ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović ovaj istražni tim oformljen je na njegovu inicijativu sa zadatkom da istraži rad pokrajinskog sekretarijata za nauku i tehnološki razvoj, pokrajinskog Fonda za kapitalna ulaganja i ugašene Razvojne banke Vojvodine.\nNovosadski pravni ekspert Slobodan Beljanski rekao je da sumnja da se iza obaveštenje MUP-a o fomiranju ovog tima kriju politički motivi.\nOn je za RTV ocenio da ovakva obaveštenja nisu uobičajena za rad policije i ocenio da ona predstavljaju određenu vrstu pritiska na sud i tužilaštvo.\nSa najavljenom istragom danas su se složili predstavnici i drugih stranaka, odnosno LSV i DSS.\nIz DS su ocenili da je to prilika da se dokaže da je sve rađeno po zakonu.


„AL DAHRA” BI 20.000 HEKTARA U SRBIJI\nBeograd (21. mart 2017.) - Kompanija „Al Dahra” iz Ujedinjenih Arapskih Emirata planira da izdvoji milione dolara ove godine da bi poboljšali bezbednost hrane. Samo u Srbiji žele da kupe čak 20.000 hektara oranica.\n– Planiramo da potrošimo oko 130 miliona dolara ove godine da kupimo njive širom sveta da bismo ulagali u projekte koji bi obezbedili veću bezbednost hrane – rekao je predsednik kompanije „Al Dahra” Al Darei.\n„Al Dahra” je kompanija specijalizovana za uzgoj, proizvodnju i promet prehrambenih proizvoda. Poznata je srpskoj javnosti, a po predsednikovim rečima, „Al Dahra” planira da proširi dugogodišnje partnerstvo s našom zemljom. Kako je rekao, u Srbiji već imaju 1.000 hektara zemlje i planiraju da kupuju još, jer im je cilj 20.000 hektara.\n– Mi ćemo izdvojiti gotovo 130 miliona dolara na zakup i sticanje vlasništva nad zemljom – rekao je Al Darei na Svetskom forumu za inovacije i poljoprivredu, na kojem učestvuje više od 300 kompanija iz celog sveta.\nPredsednik „Al Dahre” je takođe rekao da kompanija dobro napreduje u Egiptu, gde poseduju više od 54.000 hektara. Osim u Egiptu i Srbiji, kompanija ima i 4.000 hekatara u SAD, isto toliko u Španiji i nešto oko 2.000 hektara u Australiji.\n“Al Dahra” je u Srbiju i našu poljoprivredu stigla kupovinom kompanije Rudnap agrar biznismana Vojina Lazarevića 2014. godine. Radi se o firmi koja je 2010. godine počeo u opštini Irig, na južnim obroncima Fruške gore, podizanje jednog od najvećih voćnjaka u regionu, na više od 500 hektara.\nPrvi na spisku PKB?\nIako predsednik kompanije „Al Dahra” Al Darei nije precizirao šta će tačno pazariti u Srbiji, može se pretpostaviti da je prvi na spisku beogradski PKB.\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović je najavio da će uskoro biti raspisan prvi obavezujući poziv za privatizaciju Poljoprivrednog kombinata „Beograd” .\n– Imali smo prethodni poziv da vidimo kakve su uopšte inicijative kompanija koje žele da uđu u PKB – rekao je Nedimović novinarima. – Imamo osam takvih ponuda. Sada će biti raspisan prvi poziv koji će biti obavezujući.\nMeđu zainteresovanima, osim „Al Dahre”, bili su i domaći biznismeni Miodrag Kostić i Petar Matijević...\n:: AgroVizija Portal :: „AL DAHRA” BI 20.000 HEKTARA U SRBIJI ::


PRODAJA: Vojska se odriče zemlje! - Zrenjaninski\nZRENJANIN – Republička direkcija za imovinu raspisala je oglas radi prodaje vojnih nepokretnosti koje nisu neophodne za funkcionisanje Vojske Srbije.\nKasarna u naselju “Mala Amerika”\nNa spisku nepokretne imovine izdvojene za prodaju našlo se i zemljište na vojnom kompleksu u zrenjaninskom naselju “Mala Amerika”, u Ulici Stevice Jovanovića, gde je smeštena i ovdašnja kasarna. Zemljište, ukupne površine 6 ari i 77 kvadratnih metara, nudi se po sniženoj početnoj kupoprodajnoj ceni od 20.648 evra.\nPravo učešća na oglasu imaju sva pravna i fizička lica koja uplate depozit od 20.000 dinara i dostave pismene ponude u roku od 15 dana od dana objavljivanja oglasa.\nInače, ukoliko potencijalni kupci žele na licu mesta da vide gde se nalazi vojno zemljište, i u kakvom je stanju, 15. i 16. juna će im biti omogućeno razgledanje, u periodu od 12 do 14 časova.\nDirekcija za imovinu je i pre nekoliko godina raspisala oglas za prodaju imovine Vojske Srbije u Zrenjaninu, a tada se u ponudi našla i napuštena kasarna “Svetozar Marković Toza”. Ova kasarna smeštena je na zemljištu površine 3,2 hektara, sa 23 objekta visokogradnje, ukupne površine 11.760 kvadratnih metara, a po tadašnjoj proceni Poreske uprave Ministarstva finansija, tržišna vrednost te imovine iznosila je blizu deset miliona evra. Direkcija je ponudu prvo dostavila lokalnoj samoupravi, kao prioritetnom kupcu, mada posao oko preuzimanja kasarne nikada nije finalizovan, iako je postojala načelna zainteresovanost grada da postane vlasnik ove atraktivne lokacije, u blizini najužeg dela grada.\nU međuvremenu, Vojska Srbije je odlučila da oživi zrenjaninsku kasarnu, koja je bila ugašena 2006. i koja se već naredne godine našla u takozvanom “master planu”, kojim je Vlada Srbije utvrdila višak vojnih objekata. Odlukom ministra odbrane pokrenuta je procedura za povratak vojske koja je od 30. juna prošle godine ponovo prisutna u kasarni.\nTagoviKasarna "Svetozar Marković Toza" Mala Amerika Portal "Zrenjaninski" Vojska Srbije Zrenjanin\nPO ŠINAMA DO MORA: Krenuli vozovi ka Baru


Press Online :: Fudbal :: Medvedev razgovarao sa Sakašvilijem\nMedvedev razgovarao sa Sakašvilijem\nPredsednika Rusije Dmitrij Medvedev izjavio je danas u susretu sa gruzijskim kolegom Mihailom Sakašvilijem da Moskva i Tbilisi mogu da reše sve teškoće u bilateralnim odnosima.\n"Mislim da smo sposobni da rešimo sva pitanja, teškoće koje postoje i da izgradimo odnose na duži period. Šta vi mislite?", kazao je Medvedev na početku razgovora, na šta je Sakašvili odgovorio potvrdno.\nGruzijski predsednik je rekao da se nada "plodnoj, dugotrajnoj saradnji" i rešenju "svih gorućih pitanja".\n"Uz dobru volju i uzajamno razumevanje, praktično sva pitanja se mogu rešiti", kazao je Sakašvili.\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov je izjavio da je razgovor bio otvore i konstruktivan.\nRusija je "zainteresovana da konflikti u Abhaziji i Južnoj Osetiji budu što pre rešeni. Veoma je važno da Tbilisi uspostavi dijalog sa Suhumijem i Ćinvalijem na osnovu principa za rešavanje tih konflikata i da poštuje postignute dogovore", kazao je Lavrov.


Vučić: Za mene bi bio najveći poraz da se SNS pretvori u DS - Sputnjik Srbija\n11:23 10 Maj 2021\n11:59 28.05.2016 (osveženo 14:58 28.05.2016) Preuzmite kraći link\nVučić: Sledeće sedmice razgovori o vladi\n„Pre sopstvenog povlačenja, neću to da dozvolim, sami ćemo da pokažemo da je SNS stranka za godine i decenije u budućnosti“, rekao je Vučić na izbornoj skupštini stranke.\nVučić je rekao da SNS ne sme da ima sudbinu drugih političkih stranaka u Srbiji kad se dočepaju vlasti, jer se same urušavaju od mržnje, sujete, ogovaranja, loših međusobnih reči i zbog toga što se sami nikad ne menjaju.\nZato hoćemo da osvežimo stranku i podmladimo je“, rekao je Vučić.\nPredloženi novi potpredsednici SNS\nLider SNS predložio je za potpredsednike stranke Milenka Jovanova, Miloša Vučevića, Marka Đurića i Mariju Obradović. Najavljeno je da će dva potpredsednička mesta ostati upražnjena za one koji se dokažu.\nZa predsednika IO predložen je Darko Glišić.\nVučić: Evo vam sve televizije, opet ništa nećete uraditi\nEvo vam sve televizije, opet ništa nećete uraditi, poručio je danas lider SNS Aleksandar Vučić političkim i drugim oponentima koji neprestano govore o nedostatku medijskih sloboda u Srbiji.\n„Vi samo govorite, a mi ćemo rezultatima rada da vas pobeđujemo, ne možete vi u pet da ustajete i do dva da radite, kao što mi možemo do deset. To je ono što ne mogu da pobede“, primetio je Vučić na izbornoj skupštini stranke.\nKako je rekao, o medijskoj blokadi, diktaturi i autokratiji govore oni licemeri koji su menjali ljude na javnom servisu preko noći.\n„Govore nam, a ja obično ćutim o tome, o medijskoj blokadi, a pogledajte kakvo je to licemerje, kažu diktatura, autokratija, a sad kažu menjate nešto na javnom servisu. Menjao je UO u skladu sa zakonom, a kada su oni dolazili menjali su sve novinare i urednike za jednu noć. Mi nismo nijednog novinara i urednika“, rekao je Vučić i dodao da je svemu tome cilj samo da se kaže sve najgore o njemu.\nKritike će, međutim, samo da ojačaju SNS, rekao je Vučić i dodao da je njihov ideal slobodna i demokratska Srbija.\nVučić jednoglasno izabran za predsednika SNS-a\nSkupština SNS jednoglasno je danas izabrala Aleksandra Vučića za predsednika stranke.\nDanašnjoj izbornoj skupštini, koja bira novo rukovodstvo, prisustvuje 3.862 delegata, od ukupno 4.000.\nizborna skupština, SNS, DS, Beograd


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske partije socijalista za 2016. godinu\nsreda, 31 maj 2017 05:15\nPodgorica, 31.05.2017.godine - Državna revizorska institucija izvršila je finansijsku reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti Demokratske partije socijalista Crne Gore za 2016. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije (br. 06-933 od 25.05.2017. godine) na Preliminarni izvještaj DRI (br. 04-70/17 od 19.05.2017.), nadležni Kolegijum u sastavu član Senata Nikola Kovačević, rukovodilac Kolegijuma i predsjednik Senata dr Milan Dabović, član Kolegijuma, izražava pozitivno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj i pozitivno mišljenje na reviziju pravilnosti.\nFinansijskom revizijom je utvrđeno da je Godišnji finansijski izvještaj Demokratske partije socijalista za 2016. godinu u svim bitno materijalnim aspektima sastavljen i prezentovan na fer i objektivan način u skladu sa važećim okvirom finansijskog izvještavanja.\nVezano za realizaciju preporuka datih u Izvještaju o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske partije socijalista Crne Gore za 2015. godinu, Državna revizorska institucija je utvrdila da je subjekt revizije realizovao datu preporuku, koja se odnosila da subjekt revizije treba da sva usaglašena potraživanja sa lokalnim samoupravama evidentira u poslovnim knjigama i da evidentiranje istih vrši hronološki tokom finansijske godine.\nIzvještaj o reviziji Konsolidovanog Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske partije socijalista za 2016. godinu je objavljen na zvaničnoj internet stranici Državne revizorske institucije Crne Gore.\nIzvještaj o reviziji konsolidovanog Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske partije socijalista za 2016. godinu\nMore in this category: « Delegacija Državne revizorske institucije Crne Gore učestvovala na X EUROSAI Kongresu\tObjavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Albanske alternative za 2016. godinu »


60 godina od stupanja na snagu Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava – dokle smo sa ljudskim pravima u Bosni i Hercegovini? | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 4.11.2013. u 14:10\nPrije tačno 60 godina, 3. novembra 1953, na snagu je stupila Evropska konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda, revolucionarni pravni dokument koji je u ovih 60 godina promjenio tumačenje i pogled na ljudska prava u Evropi.\nU periodu od 1950, kada je Konvencija usvojena, pa do 2004. godine, Konvenciju je potpisalo 46 zemalja. Potpisivanje je označilo prihvatanje obaveze poštovanja prava i sloboda, kao i priznavanje nadležnosti Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu koji je ustanovljen Evrposkom konvencijom. Tekst je zvanično preveden i objavljen na 30 jezika, a ratifikacija je izvršena u svim državama Vijeća Evrope.\nEvropska konvencija za zaštitu ljudskih prava je sastavni dio Ustava Bosne i Hercegovine te se kao takva direktno primjenjuje u pravnom sistemu i ima prioritet nad svim zakonima na svakom nivou vlasti. Takođe, članstvom Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope, naša država je od 2002. godine obavezna da uskladi svoj Ustav i sve druge pravne akte sa Evropskom konvencijom.\nI pored aktuelnog slučaja Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine, važno je naglasiti da ovaj dokument pruža minimum zaštite ljudskih prava u svim oblastima života, ali da i dalje, građani i građanke Bosne i Hercegovine ne ostvaruju niti ovaj minimum. Mnogo je izgovora, ali nedostatak finansijskih resursa i komplicirana administrativna i politička struktura ne smiju biti izgovor za stanje u kojem se marginalizirane, ranjive i deprivilegirane grupe danas nalaze. Pri tome posebno mislimo na: žene i mlade djevojke, žrtve rata, povratnike/ce i raseljena lica, osobe sa invaliditetom, mlade osobe i djecu, nacionalne i vjerske manjine, lezbejke, gej muškarce, biseksualne i transrodne (LGBT) osobe i mnoge druge.\nStoga, a u povodu “rođendana” ovog pravnog akta, Sarajevski otvoreni centar (SOC) i Inicijativa mladih za ljudska prava Bosne i Hercegovine (YIHR BH) napominju sve izvršne i zakonodavne organe i sudska tijela vlasti na svim nivoima u BiH na obavezu koje su preuzete. Ne bismo trebali čekati još 60 godina za poštivanje ljudskih prava svih građana i građanki.\nTagovi: Evropska konvencija za zaštitu ljudskih pravaSaša Gavrić


Tegeltija: Savjet ministara će biti pod stalnim pritiskom | Info | Politika\n7. December, 06:09\nTegeltija: Savjet ministara će biti pod stalnim pritiskom 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nPredsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija izjavio je da je za rješavanje problema koji se nalaze pred Savjetom potrebna saradnja sa vladama entiteta i kantona, ali da će prostora za saradnju biti malo ukoliko se budu bavili dnevno-političkim temama.\n"Ministri razumiju šta je naš zadatak. Naravno, kada dođe do političkih tema onda smo ponekad u blokadi, ali nikada ne insistiramo na tim rješenjima, niti opterećujemo rad Savjeta ministara pitanjima koja su stvar političkih dogovora", rekao je Regeltija.\nOn smatra da će Savjet ministara biti pod stalnim pristiskom raznoraznih većina u kantonima, entitetima, "preslagivanjima", odlaskom jednog poslanika u drugi klub i sličnim situacijama.\n"Savjet ministara ponovo potvrđen u Predstavničkom domu BiH"\n"Zbog toga očekujem turbulentno vrijeme pred Savjetom ministara. Mnogo je otvorenih, problematičnih pitanja i pred vlašću i pred opozicijom i najlakše je pokušati tražiti problem u onome ko nema ni nadležnost da to radi, pa onda Savjet ministara traže kao problematičnu tačku u svemu", rekao je Tegeltija za "Večernji list", izdanje za BiH.\nTegeltija kaže da će biti ozbiljnih problema pred cijelim društvom, a da bi se oni rješavali potrebna je saradnja Savjeta ministara, vlade entiteta i kantona, ali bez nametanja dnevnopolitičkih tema.\n"To neće biti do Savjeta ministara, niti do Zorana Tegeltije, ali mi ćemo morati raditi u zadatim uslovima", rekao je Tegeltija.\nOsvrćući se na istupe ministra inostranih poslova Bisere Turković, predsjedavajući Savjeta ministara je rekao da njeni pojedini istupi nisu bili u skladu ni sa spoljnom politikom BiH za koje je zaduženo Predsjedništvo, a ni sa stavovima koji su usvojeni u Savjetu ministara.\n"NJeni istupi postaju tema dnevnopolitičkih prepucavanja, rasprave...to nikome ne pomaže, ali sreća da je u Savjetu ministara jako malo onih koji imaju potrebu da iznose svoje lične stavove i zastupaju politike izvan onih koji utvrđuje Savjet ministara", konstatovao je Tegeltija.\nNa pitanje kako radi u kontekstu činjenice da se u Parlamentarnoj skupštini BiH donose odluke koje ne odražavaju stav parlamentarne većine, Tegeltija je rekao da se parlament BiH bavi svim, uglavnom onim što nije njihova zadatak.\n"Tamo postoje ljudi koji stalno nameću neke inicijative koje nisu mogli da se izbore kada su oni bili izvršna vlast. Ne mogu se pokretati inicijative za koje je jasno da nema minimum saglasnosti u BiH da se usvoje. Kao da očekuju da će neko da nametne rješenje na osnovu njihove inicijative", rekao je Tegeltija.\nOn je pojasnio da je nezahvalno raditi u uslovima kada se ne zna da li će ono što se uputi u parlament biti usvojeno ili neće ili će se u toku sjednice tražiti neki izvještaji na osnovu prijedloga koji je tražila opozicija.\n"Onim političkim partijama koje čine parlamentarnu većinu bilo dobro da to malo poslože, jer na ovaj način daju nepotreban prostor opoziciji što će djelimično uticati na sam izborni rezultat", rekao je Tegeltija.


Broj novozaraženih danas ispod 5.000 | Red Portal\nNa respiratoru sve veći broj ljudi\nU poslednja 24 časa u Srbiji je registrovano još 4.810 slučajeva zaraze koronavirusom. Toliko je, naime, bilo pozitivno od ukupno 16.693 osobe testirane u prethodnom danu.\nOd prethodnog preseka, od posledica izazvanih koronavirusom na teritoriji Srbije preminulo je, nažalost, još 37 osoba.\nPrema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta Batut, u zdravstvenim ustanovama širom Srbije trenutno se na respiratoru nalazi 291 pacijent.\nPodsećamo da su dosadašnji crni rekordi 7.999 pozitivnih, 353 pacijenta na respiratoru i 69 preminulih ljudi u jednom danu, dok su juče brojevi iznosili: 5.107 pozitivnih slučajeva, 290 pacijenata na respiratoru i 38 preminulih osoba.\nDanas je policija otpočela veliku akciju privođenja ljudi koji su u javnosti širili lažne vesti i paniku o vakcinama. Ovu akciju potvrdilo je i tužilaštvo za visokotehnološki kriminal.\nJedna od privedenih je i predsednica pokreta Živim za Srbiju Jovana Stojković, koja je već godinama jedan od glasnogovornika antivakcinaškog pokreta u Srbiji. Policija je u njen stan ušla sa nalogom za pretres, nakon čega je i odvedena na saslušanje u SBPOK.\nNa isto mesto privedena je i Jelena Dabović, rođena sestra košarkašica Milice i Ane Dabović, koja je po izlasku iz SBPOK-a rekla kako je razlog za njeno privođenje zapravo sumnja da je na društvenim mrežama stavljala objave protiv vakcinisanja.


Održan Okrugli sto na temu „Izrada jedinstvenog kantonalnog Registra informacija“\nPravilan pristup informacijama od izuzetne važnosti!\nCilj sastanka bio je da se službenicima objasni primjena ovog zakona kao i način izrade jedinstvenog Indexa ili Registra informacija u kojem će se naći spisak informacija sa kojima raspolažu navedeni subjekti.\nViše detalja o svemu ovome učesnicima Okruglog stola iznijeli su Victor Manic, službenik za demokratizaciju iz OSCE-ove terenske kancelarije na Palama i Anka Ćurovac, direktor Službe za odnose sa\njavnošću BPK – a Goražde. Ova Služba će prema nedavnom dogovoru OSCE-ovih službenika za demokratizaciju sa Premijerom kantona, pored informacija iz svoje nadležnosti i nadležnosti Vlade, sačiniti kompletan Registar informacija za sve kantonalne institucije.\nPrema procjenama, prikupljanje ovih podataka trebalo bi da se završi do kraja mjeseca oktobra do kada bi se Registar\ntrebao odštampati i dati na uvid javnosti. Primjerci kantonalnog Registra informacija nalaziće se i kod općinskih službenika za informisanje radi što cjelovitije primjene Zakona o slobodi pristupa informacijama. Pri tome, kako je naglašeno, za građane je veoma bitno saznanje ko je nadležan u kojoj oblasti i ko im može pravilno odgovoriti na postavljene upite.\nKad se okonča ovaj posao, Bosansko-podrinjski kanton biće među prvim kantonima u Federaciji u kojem je započela realizacija Zakona o slobodi pristupa informacijama na kantonalnom nivou.


Najniža plata u Republici Srpskoj iduće godine iznosit će 410 KM - Istinomjer\nNajniža plata u Republici Srpskoj iduće godine iznosit će 410 KM\n27. Decembra 2017.\t Selma Ašćerić\nVeliki broj građana/ki cijele BiH žive u teškom siromaštvu. U Republici Srpskoj, najniža plata u prethodnih 6 godina iznosila je 370 KM, a krajem prošle godine povećana je na iznos od 395 KM, nakon što je Ekonomsko-socijalni savjet Republike Srpske uspio sa resornim ministarstvom postići dogovor o povećanju visine najniže plate za simboličan iznos od 15 KM. U 2018. godini najniža plata u RS iznosit će 410 KM.\nJuče je Ekonomsko-socijalni savjet Republike Srpske postigao dogovor, odnosno kompromis između Vlade RS i resornog ministarstva, s jedne strane, te Saveza sindikata i Unije udruženja poslodavaca RS s druge strane, da najniža plata u Republici Srpskoj u narednoj godini iznosi 410 KM.\nIako se radi o minimalnom povećanju u odnosu na svakodnevni rast troškova života, Istinomjer najavu premijerke Cvijanović da će u 2018. biti povećana najniža plata u RS, za sada, ocjenjuje sa radi se na tome. Konačna ocjena ispunjeno obećanja ipak će sačekati isplatu prve uvećane najniže plate u 2018. godini.\nLjetos je KJKP Park Sarajevo prezentovalo javnosti ideju i projekt izgradnje kompostane, odnosno mjesta na kojem će se...\nVlada Kantona Sarajevo započela je kompletnu reformu zdravstva, doneseni su strateteški dokumenti, usvojeni akcioni planovi, ali provedba je otežana, jer “određeni ljudi gube komoditete i benefite na...\nMilenko Savanović ima još 0 članak/a na Istinomjeru, više informacija o ovom akteru možete naći ovdje\nMinistar Jusko i BHNASA obećali su “kontrolu bh. neba” do kraja 2019. godine\nIsmir Jusko ima još 7 članak/a na Istinomjeru, više informacija o ovom akteru možete naći ovdje\nPrije nekoliko dana, u Parlamentu FBiH održana je burna rasprava o brisanju imena Herceg Bosne i nacionalnog prefiksa iz naziva javnih preduzeća. Komentirajući inicijativu za ukidanje naziva...\nDragan Čović ima još 108 članak/a na Istinomjeru, više informacija o ovom akteru možete naći ovdje


Press Online :: Hronika :: Optuženi priznali krivicu\nSuđenje pripadnicima takozvane GSP mafije, koji se terete da su falsifikovali karte za prevoz i time oštetili to beogradsko javno preduzeće za 128 miliona dinara, počelo je danas u Specijalnom sudu u Beogradu\nDvojica prvooptuženih priznali su pred sudom da su falsifikovali karte, ali su to objasnili potrebama da skupe novac za operaciju.\nPrvooptuženi Gojko Samardžić, koji je označen kao vođa grupe, rekao je na suđenju da se oseća krivim za falsifikovanje karata, ali da ne priznaje da je organizovao zločinačko udruženje.\nOn je kazao da je bila njegova ideja da se falsifikuju karte, ali da je to učinio samo da bi skupio novac za operaciju u inostranstvu, pošto je srčani bolesnik.\nSamardžić je naveo da se sa drugooptuženim Goranom Karovićem dogovorio da falsifikuju karte za prevoz, dok većinu ostalih optuženih ne poznaje.\nOn je kazao da je u oktobru i novembru 2005. godine Karović u svojoj privatnoj štampariji odštampao oko 65.000 karata nominalne vrednosti od 20 dinara.\n"Ja sam karte, kada ih donese Karović, davao optuženom Radovanu Spasenoviću, a ne znam kome je on dalje prodavao karte", rekao je Samardžić u svojoj odbrani.\nOn je dodao da je od prodate karte uzimao 5,5 dinara, dok je Karović dobijao tri dinara.\nPosao se nastavio i u decembru 2005. godine, ali je tada izmenjena cene karte na trafici, pa je ona koštala 25 dinara.\n"Tada je porasla potrošnja i ja sam obezbedio po 50.000 karata nedeljno, sve do hapšenja dva meseca kasnije", ispričao je Samardžić.\nOn je naveo i da je od falsifikovanja karata zaradio 20.000 do 25.000 evra i da je falsifikovano oko 350.000 karata.\nMeđutim, specijalno tužilaštvo tvrdi da je ova grupa napravila ukupno 5,7 miliona falsifikovanih karata.\nDrugooptuženi Goran Karović naveo je da priznaje da je falsifikovao karte, ali da ne priznaje da je bio član zločinačkog udruženja.\n"Kajem se, grešku sam napravio. Ja sam čovek van kriminala, a bio sam zaslepljen, jer sam hteo da pomognem prijatelju koji je meni pomogao u lečenju oca", kazao je Karović.\nOn je priznao da je naparavio 350.000 falsifikovanih karata i dodao da navodi tužilaštva o milionskim brojevima falsifikovanih karata nisu tačni, jer on nije imao mašine koje bi to mogle da naprava u tom periodu.\nOn je zamolio sud da mu ukine pritvor, rekavši da će se uvek odazivati na suđenje.\nMeđu optuženima se nalazi i Borislav Ivanović kome se sudi u grupi jataka koja je pomagala haškom optuženiku Ratku Mladiću u bekstvu.\nSuđenje se nastavlja sutra kada će se o optužnici izjasniti ostali okrivljeni.


Šta Delta ne sme da radi sa Sava centrom, šta mora i koji je prvi sledeći korak\nZabranjena je promena namene Sava centra, ne može da se menja spoljašnji izgled, što znači da on ostaje mesto za kulturne i kongresne događaje. Prodat je Sava centar, jedan od simbola Beograda za 17,54 miliona evra. Novi vlasnik najvećeg kongresnog… »\n“Sava centar prodat za 15,8 odsto procenjene vrednosti” FOTO\nNovi vlasnik Sava centra je kompanija "Delta" Miroslava Miškovića. Prodaja najvećeg kongresnog centra u Srbiji javnim nadmetanjem obavljena je jutros i to je bio treći pokušaj prodaje ovog simbola Beograda. Miškovićeva "Delta" kupila je Sava centar… »\n"Prodaja Sava centra dobra vest, biće i nekoliko stotina novih radnih mesta"\nBeograd -- Prodaja Sava centra dobra je vest za Beograd, jer pokazuje da kompanije i dalje žele da investiraju u prestonicu, ocenio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić. Istakao je i da su u Gradskoj upravi zadovoljni zato što je pronađen partner… »\n"Delta kongresni centar", firma u okviru Delta holdinga Miroslava Miškovića, kupila je Sava centar za 17,5 miliona evra. Još 60 miliona evra novi vlasnik planira da uloži u njegovu obnovu. Na pitanje Nova.rs da li je sada, s ozbirom na pandemiju… »\nMišković kupio Sava centar\nBEOGRAD - Delta Holding novi je vlasnik kongresnog centra Sava. Miroslav Mišković i Delta holding ponudili su za Sava centra početnu cenu od 17,5 miliona evra, prenose mediji. Prodaja najvećeg kongresnog centra u Srbiji – Sava centra, javnim… »\nPotpredsednik Delte: Cena bila visoka, vratićemo Sava centru stari sjaj\nSava centar je gubitaš, gubi dva miliona evra, tamo ima samo 16 hiljada kvadrata komercijalnog prostora, tu su sve sale koje se iznajmljuju, a kada saberete prodajnu cenu sa potrebnim ulaganjima, nismo bili zadovoljni prvom cenom od 27, 5 miliona evra i… »\nHitno potrebna A+ Subotičanin Darko Kolar se bori sa leukemijom\nZA vrlo kratko vreme život Subotičanina Darka Kolara (34) dobio je potpuno drugi pravac. Poznatom di džeju i vaspitaču u Beogradu nedavno je dijagnostikovana leukemija i hitno su mu potrebni donori krvne plazme A+ grupe. - Dijagnostikovana mi je… »\n„Kupac je kompanija Delta koja je u vlasništvu Miroslava Miškovića, istog onog Miškovića koga je Vučić hapsio u svojoj kampanji navodne borbe protiv tajkuna za koju i dan danas tvrdi da je bila uspešna. Da stvar bude još gora, Sava Centar je… »\nSava centar prodat je danas kompaniji Delta Holding za 17,5 miliona evra. Jutros u 10 sati u Gradskoj upravi počelo je javno nadmetanje - pristigla je samo ponuda kompanije Delta Holdinga. Konstatovano je da se ponuđač slaže sa ponudom. Delta je… »\nOpozicija ocenjuje da je Sava centar prodat ispod cene\nU Inicijativi Ne davimo Beograd ocenjuju da je vrednost Sava centra mnogo vea od 17,5 miliona evra, za koliko je na javnom nadmetanju prodat kompaniji Delta Miroslava Miškovića, dok u pokretu Dveri tvrde da je vrednost najvećeg kongresnog centra u… »\n"To je bila Moja inicijativa": Vučić o proterivanju ambasadora Crne Gore: Život i prijateljstvo su važniji od konvencija\nBBC News pre 1 sata\nBBC News pre 14 satijoš 9 povezanih


Turska tekstilna kompanija Tay grupa kupila je imovinu kraljevačkog Autotransporta u stečaju za 260 miliona dinara. Investicija je počela da se realizuje nakon dogovora predsednika Srbije i predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana. Turski investitor je najavio da će u okviru fabrike otvoriti i vrtić za decu svojih radnika.\n"Očekujem Erdogana na otvaranju fabrike 2019."\nPredsednik Srbije rekao je i da je mnogo truda uloženo da bi ta turska investicija bila ostvarena, te da se očekuje da će na otvaranje fabrike, na proleće ili u rano leto iduće godine, doći i turski predsednik Redžep Tajip Erdogan. Izrazio je očekivanje i da će sve veći broj investitora iz Turske, ali i turista iz te države, dolaziti u Srbiju.\n- Nemamo ništa što bi nas razdvajalo. Uz poštovanje dolazi i poverenje. Imamo interes i jedni i drugi za još boljim odnosima - poručio je Vučić i dodao da je mnogo truda uloženo u dovođenje turskog investitora na čemu je zahvalio i turskom predsedniku i ministru trgovine, turizma i telekomunikacija Rasimu Ljajiću.\nPredsednik Srbije je u obraćanju prisutnima istakao da je reč o velikoj investiciji od 35 miliona evra, navodeći da su na mestu buduće fabrike ruševine. Ponosan je, navodi, jer je video 100 dama, divnih i vrednih srpskih žena koje se bore za bolju budućnost teškim i napornim radom.\n- Drago mi je naročito što ne rade samo devojke do 25 godina. Hvala ti, brate Turčine što si primio i žene od 50 godina. To su vredne i sposobne žene koje će pokazati lojanost - rekao je Vučić.\nSrećan je, ističe, zbog Kraljeva jer je prethodnih decenija, kaže, mnogo fabrika u tom gradu uništeno i fabrika vagona, Magnohrom, Jasen, Autotransport i niko nije hteoa da dođe u Kraljevo jer je prethodna vlast sve uništila. Govoreći o turskom investitoru, Vučić kaže da je reč o ozbljnim i vrednim ljudima.\n- Uveren sam u dobru budućnost fabrike - poručio je Vučić i naveo da će se graditi autoput u tom delu Srbije, da će do karaj juna iduće godine biti otvoren i aerodrom u Lađevcima, a da će država pomoći i oko transporta radnika.\nVučić prevodiocu: Kod mene može uvek da dođe, stvarno mislim\nVučić je danas u Kraljevu ponudio posao Nesibu Pepiću, Tutincu, prevodiocu za turski jeziku, koji, kako je rekao, perfektno govori i srpski. Na početku obraćanja Vučić ga je upitao kako se zove i ponudio mu da se vrati u Srbiju.\n- Evo, ja ti nudim da se vratiš da radiš kod nas. Perfektno si prevodio, samo malu grešku si napravio u komplikovanom prevodu. Ja ti čestitam. Ako budeš imao problema u Turskoj sa poslom dođi kod nas. Kod mene možeš uvek da dođeš - rekao je Vučić kroz osmeh.\n- I zato možemo da iskoristimo našu braću iz Tutina, Sjenice i Novog Pazara koji su ranije otišli, a koji su ovako perfektno naučili turski, a perfektno govore i srpski - rekao je Vučić.\n"Srbija će zauzeti važno mesto u proizvodnji tekstila"\nPredsednik Upravnog odbora turske Taj grupe Mesut Toprak je najavio danas da će izgradnja fabrike Juro taj u Kraljevu započeti prizvodnju u aprilu, kao i da će Srbija sa tom fabrikom zauzeti važno mesto u proizvodnji tekstila i konfekcije.\nToprak je zahvalio Vučiću što je posetio fabriku i naglasio da će fabrika u Kraljevu imati 30.000 kvadratnih metara zatvorenog prostora i zaposliti 2.500 radnika: "Srbija će zauzeti važno mesto među proizvođačima tekstila i konfekcije. Cilj je da naš izvoz dostigne 90 miliona evra". Kaže da će u martu biti završena izradnja fabrike, koja će započeti proizvodnju u aprilu. Fabrika će, kako je rekao, godišnje proizvoditi sedam miliona farmerki.\n- U fabrici ćemo uspostaviti sistem sa najsavremenijom tehnologijom, imaćemo integrisani objekat koji će objediniti sve proizvodne procese. U Srbiji se osećamo kao u svojoj kući - rekao je Toprak dodajući da imaju veliku podršku vlasti u Srbiji, kao i od samih građana.\nOn je istakao da će oko 10.000 ljudi živeti od nove fabrike u Kraljevu, zaposleni i njihove porodice, kao i partneri: "Od oktobra do danas 115 radnika je prisustvovalo našim edukativnim seminarima. Imaćemo i vrtić za decu naših zaposlenih". Podsetio je da je ta kompanija osnovana još 1977. godine u Istanbulu i da je danas jedna od najvećih kada je reč o tekstilu. Kaže da ta kompanija sklapa stateška partnerstva sa mnogim svetskim brendovima, kao i da su van Turske, prvo započeli investicije u Egiptu, a zatim i u Alžiru: "Proizvodimo godišnje osam miliona farmerki u Turskoj i šest miliona u Egiptu. U Turskoj, Egipitu i Alžiru imamo više od 10.000 zaposlenih".\nMinistar trgovine Rasim Lajić je naglasio da je ta fabrika rezultat najboljih odnosa Srbije i Turske, zahvaljujući i lično dobrim odnosima Vučića predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana. Ljajić je istakao da su dobri politički odnosi dve zemlje trasirali put za turske kompanije koje dolaze u Srbiju i dodao da sve one nameravaju da prošire proizvodnju u našoj zemlji, što govori o dobrom poslovnom ambijentu: "Mi radimo na ravnomernom regionalnom razvoju, ova fabrika predstavlja dokaz da se Kraljevo na velika vrata vraća na privrednu mapu Srbije i da će biti lokomotiva razvoja ovog dela zemlje".\nAmbasador Turske Bilgič je rekao da je veoma srećan zbog investicije te turske kompanije u Kraljevu i da će to biti jedna od najvećih investicija u Srbiji. Prema njegovim rečima, dosadašnje investicije u Srbiju iznose više od 200 miliona evra, a robna razmena dve zemlje je veća od milijardu evra: "Zahvaljujući i toj investiciji obezbedićemo posao za ukupno 10.000 ljudi, sve to zahvaljujući pozitivnom i toplom stavu predsednika Vučića prema saradnji Srbije i Turske. U ime naših biznismena želim da zahvalim Vučiću i njegovoj ekipi, nadam se da ćemo svi zajedno kada dođe predsednik Trske zvaično otvoriti ovaj objekat". On je izrazio nadu da će odnosi dve zemlje biti još više unapređeni.\nGradonačelnik Terzić je obećao turskom investitoru da će uvek imati dobre partnere u gradskoj vlasti i da će biti nastavljena dobra saradnja. On je zahvalio turskoj kompaniji što će zaposliti 2.500 ljudi u Kraljevu.


Naučni časopis može da se objavi u dva formata: u štampanom i u elektronskom formatu. Ako časopis izlazi u oba formata, obavezno je da elektronska verzija časopisa bude identična štampanoj i ne sme da se menja, već se ispravke objavljuju posebno.\nŠtampano izdavaštvo je tradicionalno objavljivanje časopisa u papiru. Elektronsko izdavaštvo je objavljivanje sadržaja na internet stranici. Ali, za naučno izdavaštvo nije dovoljno da sadržaj časopisa bude objavljen u bilo kom obliku, već mora da prati sve preporuke međunarodne izdavačke zajednice, odnosno indeksnih baza čiji deo časopis želi da bude. Na prvom mestu, svi bibliografski podaci moraju da budu mašinski čitljivi, što znači da moraju da budu zabeleženi nekim od standardnih jezika. Politika časopisa mora biti jasno definisana i postavljena u jasnom formatu. Proces objavljivanja naučnog rada, od prijave rada, preko recenzije, konačne odluke urednika, pripreme rada do njegovog objavljivanja, mora biti transparentan za učesnike u ovom procesu. Veliki izdavači razvijaju svoje sopstvene sisteme, odnosno platforme na kojima ovi zahtevi mogu biti ispunjeni. Neki od tih izdavača ostvaruju kontakte sa manjim izdavačima i obavljaju ovaj deo izdavaštva za njih, u okviru svojih platformi. Pored komercijalnih opcija, u ponudi je nekoliko besplatnih programa za elektronsko izdavaštvo naučnih časopisa. Open Access Directory je formirao listu besplatnih programa za elektronsko izdavaštvo otvorenog koda, gde možete saznati ponešto o svakom.\nViše izdavača naučnih časopisa u Srbiji se opredelilo za platformu Open Journal System. Open Journal System je softver otvorenog koda, koji je razvila neprofitna inicijativa istraživača Public Knowledge Project sa sedištem u Kanadi, s ciljem da se ponudi platforma za vođenje i izdavaštvo naučnih časopisa. Softver zadovoljava sve visoke međunarodne standarde i koristi ga preko 10.000 časopisa otvorenog pristupa. Ovaj sistem je predstavljen u okviru EIFL-ovog projekta "Revisiting Open Access Journal Policies and Practices in Serbia". U okviru projekta održane su dve radionice: o instalaciji i podešavanju softvera i o samom uređivanju časopisa u okviru radionice.\nOpen Journal System – Radionica za urednike naučnih časopisa, Vaso Manojlovic, ITNMS i Zorica Janković, Institut za biološka istraživanja "Siniša Stanković" (PDF na srpskom, 4907 KB)\nOpen Journal System - Instalacija sistema za izdavaštvo i menadžment naučnih časopisa, Vaso Manojlović, ITNMS (PDF na srpskom, 3203 KB)\nGoogle Scholar Indexing for OJS (Open Journal Systems) webinar, Monica Westin [video objavljen 08.11.2019]