Popularnost francuskog predsednika Nikole Sarkozija naglo je opala nakon što je obelodanjena njegova veza sa Karlom Bruni, bivšom manekenkom i pevačicom. Predsednik Sarkozi potvrdio je svoju naklonost prema Karli na prvoj konferenciji za novinare od kada je izabran, rekavši da je veza "ozbiljna" i nagovestivši skorašnje venčanje. "Karla i ja smo odlučili da ne lažemo", rekao je pred okupljenim novinarima i objašnjavao da želi da raskine sa "tradicijom licemerja", praveći aluzuju na vanbračnu kćerku predsednika Miterana, za koju javnost godinama nije znala. Na konferenciji je još izjavio i da je prethodna godina za njega bila teška "godina razvoda", a na optužbe da se razvodio kako bi skrenuo pažnju javnosti sa štrajkova u zemlji, odgovorio je da "onaj ko to tvrdi očigledno nije prošao kroz razvod". Otkako su se sreli u novembru prošle godine, bivša vrhunska manekenka, pevačica i bogata naslednica Karla Bruni (39) i predsednik Nikola Sarkozi (52) stalno provode vreme zajedno. Predsednik Sarkozi zbližio se sa prelepom Karlom samo dva meseca nakon razvoda od supruge Sesilije, sa kojom ima jednog sina (i još dvojicu iz prvog braka) – najpre su viđeni početkom decembra prošle godine u Diznilendu, što je zahvaljujući paparacima dospelo na naslovne strane. Zaljubljeni par nedavno je posetio Egipat i Jordan u pratnji njenog šestogodišnjeg sina Aurelijena, rođenog u vezi sa filozofom Rafaelom Enthovenom. Kada je predsednikova romansa izbila na videlo, kritičari nisu štedeli reči kako bi izrazili zabrinutost što predsednik šeta po piramidama i arheološkim nalazištima umesto da brine o državnim poslovima i počne sa ostvarivanjem svojih predizbornih obećanja. Prema pisanju tabloida, predsednik Sarkozi je navodno poklonio svojoj izabranici Diorov roze dijamantski prsten u obliku srca, delo dizajnera Viktora de Kastiljana, a ona je njemu, navodno, pokonila Patek-Filipov sat. Karla Bruni je rođena u bogatoj porodici industrijalaca u Turinu, a slavu (i imetak) stekla je kao jedna od najbolje plaćenih manekenki, kasnije i kao pop pevačica.\nKolombo: Smrt na putu\nMinistar u vladi Šri Lanke umro je na operacionom stolu od posledica povreda zadobijenih kada je njegovo vozilo naletelo na bombu na putu severno od Kolomba. Ovu vest potvrdio je Lalini Gurusinge, zamenik direktora bolnice gde je bio prebačen D. M. Dasanajake, ministar za izgradnju zemlje i još 10 povređenih u tom napadu. Napad koji se dogodio u gradu Dža Ela, 20 kilometara severno od prestonice Šri Lanke, ima obeležja oružanih akcija Tamilskih tigrova, koji su rutinski odbacili svaku povezanost sa ovom nesrećom. "Ovo su definitivno učinili Tamilski tigrovi", rekao je portparol vojske. Na lokalnoj televiziji prikazan je snimak smrskanog automobiila u kome se vozio ministar i doktora koji je na licu mesta pokušavao da spase život raskomadanom ministru. Ovaj napad Tamilskih tigrova je poslednji u seriji napada na članove vlade i predstavnike vojske, jer Oslobodilačka vojska tigrova "Tamil Eelam" (kako oni sebe nazivaju) želi nezavisnu državu na severoistoku Šri Lanke. Ubistvo ministra desilo se neposredno po objavljivanju nastavka hitnih mera u parlamentu i nedelju dana nakon što je ugledni tamilski manjinski predstavnik u parlamentu ubijen u Hindu hramu u glavnom gradu. Predstavnici Vojske kažu da su ubili oko 100 "tigrova" posle povlačenja norveškog medijatora iz mirovnog procesa, što je bio potez koji je šokirao međunarodnu zajednicu kojoj ponestaje nade da će se 25-godišnji građanski rat ikad završiti.\nNapulj: Đubretarska posla\nGrađani Napulja praznike su proveli takoreći na deponiji, budući da đubretari štrajkuju već 15 dana i odbijaju da iznesu oko 5200 tona đubreta, koliko se do sada nakupilo, a svakim danom uvećava se za novih 800 tona. Najzad, kada je zdravlje Napolitanaca već počelo da biva ugroženo, a pacovi i ostala gamad ojačali svoje redove, uključila se vojska i počela da odvozi smeće. Prema saopštenju ministarstva odbrane, vojska je dobila zadatak da prvenstveno očisti prilaze školama, kako bi nastava mogla nesmetano da počne posle božićnog raspusta. Štrajk đubretara u Napulju počeo je 21. decembra kada su đubretari prestali da odvoze smeće zbog nedostatka prostora na postojećim deponijama. Izgleda da ih niko nije ozbiljno shvatio, pa tek kad su građani počeli da se sapliću o postpraznične gomile kesa, kutija i ostataka trpeze, problem je zapao vojsci. Pitanje je šta će ona sada da uradi sa tim otpadom, jer ogromna peć za spaljivanje đubreta, koja je trebalo da počne sa radom krajem 2007, i dalje nije gotova, što je bio jedan od razloga za štrajk. S druge strane, građani ne žele obližnju deponiju, koja je već godinama van funkcije: blokirali su prilaz do nje i sukobili se sa policijom koja je pokušala da ih rastera kućama, a nakon toga su održane demonstracije ispred gradske skupštine, na kojima je traženo da se odustane od ponovnog otvaranja deponije i što hitnije donesu ozbiljne mere za reciklažu i spaljivanje smeća. Stanje u gradu je tragično, a za to je, prema rečima Antonija Pekorara Skanija, italijanskog ministra za zaštitu okoline, kriva "eko-mafija". Naime, komunalne usluge je preuzela mafija – prema nekim procenama, ilegalno odnošenje smeća prosečno godišnje "vredi" oko 5,8 milijardi evra.


Pronađene torbe sa 42 kilograma marihuane pored puta - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Hronika > Pronađene torbe sa 42 kilograma marihuane pored puta\nчетвртак, 10. марта, 2022.\nCarinici su zajedničkom akcijom sa policijskim službenicima 9. marta 2022. godine, tokom dubinske kontrole, u kojoj je učestvovao i službeni pas, u pograničnom pojasu sa Crnom Gorom kod mesta Slatina, presekli lanac krijumčarenja i zaplenili preko 42 kilograma marihuane. Foto Uprava carina Republike Srbije\nDroga je otkrivena sinoć oko 22 časa detaljnom pretragom terena na putnom pravcu Brodarevo-Slatina, uz korito istoimene reke.\nFoto Uprava carina Republike Srbije\nUz pomoć carinskog službenog psa, specijalno obučenog za otkrivanje narkotika, carinsko-policijski tim je sa leve strane puta pronašao četiri velike torbe pune paketa marihuane. Foto Uprava carina Republike Srbije\nNakon merenja utvrđeno je da se u 40 paketa, obmotanih pvc folijom, nalazi oko 42,3 kilograma ove droge.\nDroga je predata u dalju nadležnost policiji i tužilaštvu, koji će sprovesti ospežnu istragu o ovom slučaju.\nIzvor Uprava Carina\nHapšenje kod graničnog prelaza: Zaplenjeno 18 kilograma marihuane i preko kilogram hašiša\nPolicija iz Prijepolja sinoć je blizini graničnog prelaza "Jabuka" zaplenila 18 kilograma marihuane i 1,2 kilograma hašiša i za krijumčarenje...


15. oktobar 2000. - BOSS - Bosanska stranka\nYou are here: Home / Press 2000. / 15. oktobar 2000.\nu povodu ponovnog sazivanja vanredne sjednice Parlamenta F BiH – u cilju nehumanih izmjena Zakona o PIO\nBosanska stranka smatra da je ponovno sazivanje vanredne sjednice Parlamenta F BiH, u cilju nehumanih izmjena Zakona o PIO, još jedan pokušaj podvale penzionerima, poslanicima i Međunarodnoj zajednici od strane Vlade F BiH.\nPrvo – Vlada F BiH je isključivi krivac što MMF insistira na izmjenama Zakona o PIO, čime se drastično narušavaju prava penzionera.\nDrugo – Vlada nije na adekvatan način informisala MMF da se penzije isplaćuju iz doprinosa a ne iz budžeta, kao što se to praktikuje u RS-u, pa su ovom podvalom penzioneri ispali glavni krivci i žrtve što u budžetu nedostaje 140 milona KM – što je osnovni razlog zbog kojeg Međunarodna zajednica insistira na izmjenama Zakona o PIO.\nTreće – Obećanje Vlade da će iz budžeta finansirati nedostatak sredstava u fondu PIO predstavlja apsurd – jer MMF insistira na izmjenama Zakona o PIO zbog deficita u budžetu, a Vlada koja nije sposobna prikupiti budžetska sredstva – obećava da će praviti nove deficite vezivanjem penzija za budžet.\nČetvrto – Insistiranjem na izmjenama Zakona o PIO Vlada negira zaključke Parlamenta F BiH kojim se obavezuje da usklađuje rast penzija sa rastom plata i poštuje važeći Zakon.\nPeto – Zakon o PIO propisuje da penzije prate rast plata, prema tome, porast plata izaziva porast doprinosa, što na kraju rezultira dodatnim sredstvima u Fondu PIO – čime se omogućava isplata većih penzija.\nŠesto – Ako se tvrdi da izmjenama Zakona o PIO neće doći do smanjenja penzija, zašto se insistira na donošenju zakona kojim se isplata penzija uslovljava raspoloživim sredstvima u Fondu PIO – i narodnoj poslovici “KOLIKO PARA TOLIKO MUZIKE”.\nSedmo – Logično je da se ne može isplatiti nešto čega nema, ali predložene izmjene Zakona o PIO ne garantuju isplatu uopšte, jer će se penzije isplaćivati na osnovu prikupljenih sredstava iz doprinosa, čime je Vlada oslobođena bilo kakve obaveze za priliv sredstava i odgovornosti za nedostatke sredstava u Fondu PIO.\nOsmo – Poznato je da Vlada nije ispunila nijedno obećanje – te je prijedlog vezivanja penzija za budžet – obmana, odnosno alibi za nepoduzimanje mjera koje osiguravaju da Fond PIO ima dovoljnu količinu sredstava za isplatu penzija.\nDeveto – Izmjenom Zakona penzije neće biti redovnije jer se daje legitimitet nesposobnoj Vladi – da ne poduzima akcije na pokretanju privrede, smanjenju propustljivosti granica, smanjenju poreza i njihovoj efikasnijoj naplati koja podrazumijeva i adekvatniju borbu protiv šverca, korupcije, rada na crno itd.\nDeseto – Vlada se oslobađa obaveze da sa međunarodnim organizacijama u BiH reguliše plaćanje doprinosa na plate uposlenika iz reda lokalnog osoblja.\nBosanska stranka poziva federalne poslanike da ne prihvate obmane Vlade kojima se žrtvuju penzioneri.\nhttp://arhiva.boss.ba/wp-content/uploads/2020/05/Logo.jpg 0 0 admin http://arhiva.boss.ba/wp-content/uploads/2020/05/Logo.jpg admin2011-08-23 07:51:062011-08-23 07:51:0615. oktobar 2000.\n12. oktobar 2000. 16. oktobar 2000.


Kula i američki Atis potpisali memorandum: Posao za 160 ljudi, prosečna plata 1.500 evra\nKula -- Opština Kula potpisala je Memorandum o razumevanju sa kompanijom Attis Industries čije je sedište u Sjedinjenim Američkim Državama.\nAmerička kompanija zainteresovana je za izgradnju i otvaranje novog proizvodnog pogona u našoj zemlji.\nFirma posluje u tri oblasti, proizvodnji biogoriva, tehnoloških inovacija u tom sektoru, kao i u oblasti zdravstva.\nPlan kompanije je da investira između 60 i 80 miliona evra u periodu od 24 meseca od momenta dobijanja svih neophodnih dozvola, a prosečna zarada u fabrici, kako se navodi, trebalo bi da iznosi oko 1.500 evra.\nPredsednik opštine Kula Damjan Miljanić je rekao da je zainteresovanost kompanije, koja je postojala od ranije, ostvarena potpisivanjem Memoranduma.\n"U ceo posao je bilo uključeno Ministarstvo poljoprivrede, lokalna samouprava i Razvojna agencija Vojvodine kao partnerska organizacija koje će i ubuduće biti značajna za realizaciju svih investicija", rekao je Miljanić, navodi se na sajtu Opštine.\nKako se navodi, Vanesa Begeto, zastupnica kompanije Atis, rekla je da su razmatrali nekoliko lokacija u Evropi i našli ekonomski razvijenu zemlju, koja odgovara investiciji koju planiraju da ulože.\nOna je dodala je plan da zaposle oko 160 ljudi koji će biti u samom procesu i koji će sortirati sirov materijal, a da se planovi za početak gradnje mogu očekivati u narednih šest meseci, nakon čega će im trebati 18 meseci da izgrade sve što je potrebno.\nMemorandum su juče potpisali Damjan Miljanić, predsednik opštine Kula i Vanesa Begeto, zastupnica kompanije Atis. Potpisivanju su prisustvovali i Nikola Žeželj, direktor Razvojne agencije Vojvodine i Jelenković Željko, predstavnik kompanije Atis.


Čelsi u trci za jednom od najvećih fudbalskih zvijezda\nČelsi će ovog ljeta ući u trku sa Mančester junajtedom i Liverpulom za potpis zvijezde Borusije iz Dortmunda, Erlinga Halanda.\nKako navodi “TheAthletic” Čelsi je Halanda stavio kao glavni prioritet kluba i službeno će objaviti ponudu ovog ljeta.\nNjegova klauzula o slobodi od 68 miliona funti postaje aktivna na ljeto 2022. godine, ali Čelsi prije toga želi potpisati sjajnog norveškog golgetera.\nU transfer trci za Halanda, “Plavi” iz Londona bi mogli potrošiti više od 100 miliona funti, što bi ga učinilo jednim od najskupljih igrača u istoriji. Čelsi želi potpisati napadača kako bi poboljšao svoje šanse za osvajanje Premijer lige i Lige šampiona.\nPrethodni članakZrinjski predstavio novog fudbalera\nNaredni članakAito Garsija Reneses se vraća na klupu Albe


Ombudsman u "kontroli obaveštajaca"\nSrpski ombudsman je prvi put ušao u Bezbednosno informativnu agenciju kontrolišući rad agencije u oblasti poštovanja sloboda i prava građana. Izveštaj sa preporukama se očekuje narednih dana, a zaštitinik garađana za sada samo kaže da mu je omogućen uvid u sve što je tražio.\nIstraživanja pokazuju da služba, koja se u Miloševićevom režimu, nije libila ni ubistava niti progona političkih protivnika, i formiranja paravojnih jedinica za ratovanja u Hrvatskoj i BIH, danas želi da menja sliku o sebi.\nNakon prve kontrolne posete Bezbednosno – informativnoj agenciji zaštitnik građana Saša Janković kaže za RSE da su zaposleni u potpunosti poštovali zakonsku obavezu saradnje sa ombudsmanom, i pružili sve potrebne informacije i podatke, i omogućili neposredan uvid u dokumentaciju.\n“Tokom višednevne kontrolne posete proveravano je kako agencija vrši poslove iz svoje nadležnosti, poslove u kojima se ograničavaju, suspenduju, Ustavom garantovana prava, pre svega pravo na privatnost, komunikaciju, nepovredivost stana, i druga prava. Koristili smo metode slučajnog uzorka, i sva druga saznanja i dostignuća koja se u savremenom svetu koriste. S moje tačke gledišta, sve ono što smo tražili, a\ntražili smo samo ono što je potrebno da bi bila ostvarena svrha posete, to nam je i omogućeno da vidimo. I to na način koji nikako nije ostavio mogućnost bilo kakve manipulacije s tim podacima”, kaže Janković.\nI u Bezbednosno informativnoj agenciji nam je rečeno da je ombudsmanu i njegovim saradnicima bilo omogućeno da vide sve što su hteli. Ali za svaki dalji komentar zamolili su nas da sačekamo objavljivanje izveštaja. Izveštaj o sprovedenoj kontroli sa preporukama za eventualno unapređenje rada biće objavljen krajem sledeće nedelje, a sada zaštitnik građana Saša Janković, koji se i pre ove funkcije bavio civilnom kontrolom tajnih službi, samo kaže\nda sa sigurnošću može reći da nema puno zemalja u Evropi koje mogu da kažu da se na ovakav način spoljna kontrola rada bezbednosne službe vrši u njihovim zemljama.\nU međuvremenu je dostupno istraživanje Centra za civilno – vojne odnose o reformi sektora bezbednosti, koje je uključivalo i Bezbednosno informativnu agenciju. Predrag Petrović, istraživač u centru kaže da su u razgovoru sa pripadnicima agencije stekli utisak da oni žele da promene sliku o sebi i da se značajno otvore prema javnosti.\nDOBRO ISKORIŠĆENA OVLAŠĆENJA\nKoliko je služba, za koju su u 90-im, tada pod nazivom Državna bezbednost, bila karakteristična ubistva i progoni političkih protivnika Slobodana Miloševića, kao i formiranje paravojnih jedinica za učešće na ratištima u Hrvatskoj i Bosni I Hercegovini, uspela da se reformiše. Bila je umešana u ubistvo nekadašnjeg predsednika Srbije Ivana Stambolića, novinara Slavka Čuruvije, trojice funkcionera Srpskog pokreta obnove, dva pokušaja ubistva lidera SPO-a Vuka Draškovića. Imajući u vidu svo nasleđe ipak se može reći da se promene vide, kaže nam Predrag Petrović iz Centra za civilno vojne odnose.\n“Može se reći da su stvorene sve normativne pretpostavke za kontrolu i nadzor nad institucijama bezbednosti ali naravno, sad je stvar kontrolnih nadzornih tela da vrše tu kontrolu. I zaista je za svaku pohvali to što je Saša Janković iskoristio ta svoja zakonska ovašćenja i uradio tu kontrolu”, kaže Petrović.\nA koliko danas postoji interesovanje za rad BIA, pokazuje i to što se na sednici Odbora za bezbednost Skupštine Srbije, na kojoj je ditrektor agencije predstavljao izveštaj o radu, čulo tek pokoje poslaničko pitanje. Poslednji put je BIA bila u žiži javnosti kada je ministarka pravde izjavila da su prilikom izbora sudija korišćeni podaci ove agencije. A ono što službu očekuje, barem po iskustvima istočno evropskih zemalja, je otvaranje tajnih dosijea, za šta je prvo potrebna politička odluka.


CBBiH organizuje međunarodnu konferenciju pod nazivom „20 godina stabilnosti“\nPovodom obilježavanja 20 godina rada, Centralna banka BiH (CBBiH) organizuje konferenciju međunarodnog karaktera pod nazivom „20 godina stabilnosti“, koja će biti održana u petak, 22. septembra 2017. godine u Sarajevu.\nPrisustvo konferenciji potvrdili su najviši domaći i međunarodni zvaničnici, guverneri i drugi predstavnici centralnih banaka iz Evrope i regiona, te kreatori politika i eksperti iz Evropske unije i međunarodnih finansijskih institucija.\nPrigodnim govorom prisutne će pozdraviti guverner CBBiH dr Senad Softić, a uvodna obraćanja imaće član Predsjedništva BiH dr Mladen Ivanić, predsjedavajući Vijeća ministara BiH dr Denis Zvidić, član Izvršnog odbora Evropske centralne banke gosp. Benoit Coeuré, i šef Delegacije Evropske unije u BiH i specijalni predstavnik Evropske unije, ambasador Lars-Gunnar Wigemark.\nKonferencija je strukturirana u tri sesije. U okviru prve sesije, na proteklih 20 godina CBBiH, osvrnuće se bivši guverneri i aktuelni guverner CBBiH. Posebna obraćanja na početku ove sesije imaće Nadeem Ilahi, šef Misije Međunarodnog monetarnog fonda za BiH i Linda van Gelder, direktor Svjetske banke za Zapadni Balkan.\nDruga sesija biće posvećena novim izazovima za centralne banke u procesu pridruživanja Evropskoj uniji, dok se tema treće sesije odnosi na ključne makroekonomske aspekte u procesu pridruživanja Evropskoj uniji. U ove dvije sesije učestvovaće čelnici centralnih banaka Makedonije, Srbije, Crne Gore, Albanije, Rumunije, Slovenije, Hrvatske, Bugarske, te visoki predstavnici Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Direkcije za ekonomske i finansijske poslove Evropske komisije.\nTokom konferencije, guverner Softić promovisaće monografiju izdatu u povodu obilježavanja godišnjice Centralne banke Bosne i Hercegovine. Dan konferencije je i zadnji dan numizmatičke izložbe koja je pod nazivom „Tragom novca“, postavljena u Zemaljskom muzeju Bosne i Hercegovine u Sarajevu, od 11. augusta 2017. godine.


Rekonstrukcija mosta i izgradnja kružnog toka u Goraždu nije započela u najavljenom roku - Istinomjer\nGovoreći o planovima za 2020. godinu u Goraždu iz JP Ceste Federacije BiH najavili su dva značajna projekta za ovaj grad, a radovi su trebali započeti početkom marta 2020. godine.\nDva pomenuta projekta planirana za 2020. godinu odnosila su se na potpunu rekonstrukciju Mosta žrtava genocida u Srebrenici, kao i izgradnju kružnog toka u Ulici Maršala Tita, koja se spaja sa Mostom žrtava genocida u Srebrenici i Ulicom Muhidina Mašića Munje na magistralnom putu M20, a ukupna vrijednost radova iznosi oko 3,5 miliona KM.\nPotpisan je ugovor za novi lot u okviru kojeg će se realizovati dva nova projekta koji se odnose na potpunu rekonstrukciju Mosta žrtava genocida u Srebrenici i kružni tok u ulici Maršala Tita koja se spaja sa Mostom žrtava genocida u Srebrenici i ulicom Muhidina Mašića Munje na magistralnom putu M20. Vrlo je važno da ćemo dobiti moderni kružni tok i novi most, jer je ovaj dotrajao.\nMuhamed Ramović, 16. decembar 2019.\nNakon što je krajem januara 2020. godine održan sastanak između predstavnika Grada Goražda i JP Ceste Federacije BiH, javnost je obavještena da će realizacija projekta rekonstrukcije Mosta žrtava genocida u Srebrenici i izgradnje kružnog toka početi 03. marta 2020. godine.\nZa 03. mart planiran je zvanični početak radova i ovom prilikom molimo naše građane da imaju razumijevanje tokom izvođenja radova.\nMuhamed Ramović, 23. januar 2020.\nKako se u javnosti nisu pojavile informacije o početku radova na rekonstrukciji pomenutog mosta Istinomjer je kontaktirao Gradsku upravu Goražda. Tom prilikom za Istinomjer je potvrđeno da radovi nisu započeli 03. marta 2020. godine kako je ranije najavljeno, a razlog kašnjenja početka radova je eksproprijacija zemljišta. Iz Gradske uprave Goražde naveli su da će se projekat realizirati po okončanju postupka eksproprijacije.\nS obzirom na to da radovi nisu započeli 03. marta 2020. godine kako je to u januaru ove godine najavio gradonačelnik Goražda, Muhamed Ramović, Istinomjer će njegovo obećanje vezano za početak radova na rekonstrukciji Mosta žrtava genocida u Srebrenici ocijeniti kao neispunjeno.


Danas se navršava 15 godina od kada je premijer Srbije i lider Demokratske stranke Zoran Đinđić ubijen ispred zgrade Vlade Srbije u Beogradu.\nMinistar inostranih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da je Beograd za nastavak dijaloga sa Prištinom, ali da na osnovu svog dosadašnjeg iskustva smatra da dio međunarodne zajednice i Albanci sa Kosova lažu predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i da ne žele kompromis, već priznanje nezavisnosti. "Ne postoji ucjena koja može Srbiju da natjera da prizna nezavisno Kosovo", rekao je Dačić za RTS.\nDodao je da Priština, kao i međunarodna zajednica treba da se izjasne da li postoji ili ne Briselski sporazum. "Ja sam ga potpisao sa Ketrin Ešton i Hašimom Tačijem, a ne bih ga nikada potpisao da u njemu nije stajala odrednica o Zajednici srpskih opština (ZSO)", kazao je Dačić. On je podsjetio da je zbog toga Srbija napravila niz ustupaka, pored ostalog i integraciju srpskih institucija u kosovske institucije, što se sada, kako je ocijenio dovodi u pitanje nakon odluke Prištine da ne primijeni dogovor o izradi statuta o ZSO. "Neprihvatljivo je da poslije pet godina i dalje raspravljamo da li će neko primijeniti Briselski sporazum", kazao je Dačić.\nEK podnijela dvije tužbe protiv Hrvatske\nEvropska komisija je Sudu Evropske unije (EU) podnijela tužbe protiv Hrvatske, jer nije obezbijedila odgovarajući nivo zaštite zdravlja ljudi i okoline na lokaciji “Crno brdo” u Biljanama Donjim i nije sprovela neka od zajedničkih evropskih pravila u zaštiti vazdušnog saobraćaja.


Redovno vežbanje, vežbe aerobika\n(2.87 / 68)\nVežbanje ne samo da jača vaše srce i mišiće, ono takođe jača i vaš mozak. Desetine studija pokazuju da vežbe aerobika mogu da povećaju veličinu ključnih moždanih struktura i poboljšaju kognitivne sposobnosti kod dece i starijih osoba.\nProfesor psihologije na Univerzitetu u Ilinoju Art Krejmer, čuveni stručnjak u oblasti dejstva fizičke kondicije na kognitivne sposobnosti, izneo je ove rezultate na sastanku Američke asocijacije za razvoj nauke u Bostonu. Krejmer je direktor Bekmanovog instituta za naprednu nauku i tehnologiju pri Univerzitetu u Ilinoju.\n"Ljudi u industrijskim zemljama imaju sve više sedentarni način života, usled promene prirode posla i aktivnosti u slobodno vreme. Zbog ovih društvenih promena, dolazi do porasta stope bolesti kao što su hipertenzija, dijabetes, osteoporoza i neke vrste karcinoma. Fizička aktivnost služi da se smanji podložnost ovim bolestima", kaže Krejmer.\n"Veća fizička aktivnost takođe ima direktan i relativno brz uticaj na kognitivne sposobnosti i zdravlje mozga. To pokazuju studije na životinjama u vezi sa fizičkom aktivnošću u proteklih nekoliko decenija", kaže on.\nStudije na ljudima, od kojih su mnoge sprovedene u Krejmerovoj laboratoriji, takođe pokazuju da redovno vežbanje, kao što je šetnja tri puta nedeljno, pozitivno utiče na mozak. Krejmer je predstavio istraživanja svoje i drugih laboratorija koja pokazuju da kod starijih osoba koje učestvuju na treninzima kondicije i fizičkoj aktivnosti dolazi do velikog poboljšanja moždane strukture i funkcije. On će detaljnije objasniti kako naučnici koriste i bihejvioralne mere i neinvazivne tehnike snimanja mozga kao što su magnetna rezonanca, funkcionalna magnetna rezonanca, potenijal mozga povezan sa događajima i optički signali povezani sa događajima za procenu kognitivnih sposobnosti. Svoju prezentaciju će završiti analizom velikih razlika u literaturi o ljudskom i životinjskom kognitivnom i moždanom zdravlju i opisati kako buduća istraživanja mogu da smanje tu razliku.\nGojaznost i fizička aktivnost\nAnticelulitna terapija eteričnim uljima\nFizička aktivnost kao prevencija i rehabilitacija malignih bolesti\nFizička aktivnost i metabolizam glikoze


Događaj "Digitalne Aplikacije 2018" | Noviteti - PPS Adriatic\nIza nas je uspešan događaj Digitalne Aplikacije, održan u hotelu Vrdnička kula 16. i 17. marta. Na ovom sajmu, posvećenom digitalnim tehnologijama, predstavljene su mogućnosti u proizvodnji suvenira, promotivnih proizvoda, ambalaže, etiketa i tekstila.\n(Promo štand kompanije Professional Printing Solutions, Vrdnik 16.-17.3.2018 )\n(Grid Studio, uzorci rađeni na mašini HP Indigo 5000, https://www.grid.rs/ )\n(Štamparija Službeni Glasnik, uzorci rađeni na mašini HP Indigo 7R, https://www.slglasnik.com/stamparija )\nŠtand kompanije Professional Printing Solutions bio je posvećen prezentaciji mogućnosti HP Indigo tehnologije i to na polju komercijalne štampe, etiketa i ambalaže. Pokazali smo posetiocima zašto je HP tehnologija superiorna u odnosu na konkurenciju i koje benefite pruža svojim korisnicima. Prezentovan je kvalitet i mogućnosti personalizovane štampe, kao i troškovna opravdanost malih i srednjih tiraža.\n(Amarula kampanja, uzorci radjeni na mašini HP Indigo 6800, https://amarula.com )\nDogađaj je svojim prisustvom uveličala i gospođa Giralt Begona, Marketing Manager kompanije HP Indigo za EMEA regiju, koja je održala prezentaciju na temu zašto brendovi biraju kompaniju HP Indigo za svog partnera, kao i koji su najnoviji trendovi u industriji štampe.


Laguna - Bukmarker - Knjige za decu sa nalepnicama i zadacima u prodaji od 20. februara - Knjige o kojima se priča\nKnjige za decu „Tri praseta“, „Zlatokosa i tri medveda“, „Patuljci i obućar“ i „Tri lukava jarca“ sadrže omiljene priče vaših mališana, zadatke na skoro svakoj stranici koje treba rešiti i slike koje treba dopuniti (olovkom, bojicama ili pomoću 200 nalepnica).\nTri praseta očekuju tvoju pomoć kako bi zaštitila kuću od strašnog vuka.\nPomozite Zlatokosi da odabere pravu činiju kaše dok ne dođu tri medveda.\nPomozite obućaru da otkrije ko su tajni pomagači koji noću prave cipelice i čizmice.\nTri jarca trebaju tvoju pomoć kako bi bezbedno prošli pored strašnog trola.\nBajke su odličan način da vaša deca počnu da uče da čitaju. Priče i junaci su im bliski i živopisni, a zadaci i nalepnice su tu da razviju priču i pomognu deci pri učenju prvih pojmova. Crtanje i bojenje razvijaju kreativnost i podstiču decu da razmišljaju o priči.\nKnjige za decu sa nalepnicama i zadacima možete pronaći od 20. februara u svim knjižarama Delfi, Laguninim klubovima čitalaca, onlajn knjižari www.delfi.rs i na sajtu www.laguna.rs.


Pitanje broj: #159104\nImam knedlu u glru koja traje već godinu i tri meseca. Počeo sam da je osećam prošle godine u vreme prolongiranog (esktremnog) stresa koji je trajao duže od tri meseca.\nNikada nisam osećao nikakavu bol, samo osećaj da mi nešto stoji u grlu. Kada jedem ili pijem, tog osećaja nema, zapravo, to su trenuci kada se osećam najnormalnije, zato volim da nešto grickam (recimo kokice) jer onda duže vreme ne osećam knedlu.\nTakođe, osecaj knedle nije uvek isti, nekada je jači (pogotovo ako sam u stresnoj situaciji), nekada slabiji, a ponekada gotovo i nestane. Dva do tri puta do sada, u poslednjih godinu dana, sam čak mislio da je knedla potpuno prestala, ali vrlo brzo, posle dan-dva, bih ponovo počeo da je osećam.\nOsećaj knedle u grlu se pogotovo smanjuje kada se potpuno opustim, recimo kada legnem da spavam i tonem u san. Nemam nikakvih promena u kilaži i fizicki sam prilicno aktivan. Nikada nisam bio kod doktora u vezi ovoga, a ljudi oko mene su me ubedjivali da su to i oni imali i da je to samo od stresa.\nMeđutim, ja nikako ne mogu da se otmem sumnji da se radi o nečemu lošijem, kao sto je rak grla. Jedino što me sprečava da u to potpuno poverujem je mišljenje da bi za godinu i tri meseca, koliko to traje, taj eventualni rak već uznapredovao i pokazao druge simptome kao i da ne bi "dolazio i prolazio" već bio konstantan.\nOdgovoreno: 13. 09. 2018.\nPotreban je razgovor sa psihologom, a pre toga pregled otorinolaringologa. Zakažite pregled ovde.


Sogelau Tuvalu - Sprinter koji to zapravo i nije\nHome » Featured » Sogelau Tuvalu – Sprinter koji to zapravo i nije\nU sportu nekada nije potrebno biti najbolji i trenirati svaki dan da biste stekli veliku popularnost i da bi vas upoznala cela planeta. Verovatno najpoznatiji primeri sportista koji su bili toliko loši da su zbog toga postali atrakcija i stekli veliku popularnost su Erik Musambani, Majkl “Edi Orao” Edvards i jamajčanski bob tim. Ipak, da i atletika ima čime da se “pohvali” i u toj konkurenciji pokazao je 2011. godine Sogelau Tuvalu.\nBilo je to vreme kada je atletskom stazom dominirao Jusein Bolt, pa uopšte nije bilo iznenađujuće što se pred start Svetskog šampionata u Daegu gotovo isključivo pričalo o Boltu. Ipak, već prvog dana takmičenja, Juseinu je bar na trenutak “ukradena slava” i to od strane do tada anonimnog atletičara iz Američke Samoe Sogelaua Tuvalua. Kada se njegovo ime pojavilo na startnim listama kvalifikacija u disciplini 100 metara to gotovo da nije izazvalo nikakvu pažnju, ali kada se Tuvalu pojavio u startnom bloku, tada su već svi obratili pažnju na njega.\nSogelau Tuvalu imao je jedan od najgorih nastupa u istoriji atletskih prvenstava planete.\nSogelau Tuvalu je nastupao u 7. stazi četvrte grupe preliminarne runde na 100 metara i već sam pogled na njega mnogima je delovao komično. Evidentno viši i gotovo dvostruko krupniji od svojih rivala Tuvalu je odmah svima “zapao za oči”, a znak za start trke samo je pojačao utisak o nastupu ovog atletičara iz Američke Samoe. I dok su njegovi konkurenti “izleteli” iz startnog bloka, korpulentni Tuvalu je prvo “jedva” ustao posle znaka za start, da bi potom trčao toliko sporo i komično, da je odmah bilo jasno da je to jedan od najgorih nastupa u istoriji atletskih šampionata. Iako su mu rivali odmah daleko odmakli, to nije obeshrabrilo Tuvalua, koji se maksimalno trudio u nameri da završi trku i ostvari što bolji rezultat. I uspeo je da završi trku i sa vremenom od 15,66 sekudndi popravi najbolji lični rezultat, ali i ostvari drugo najgore vreme na 100 metara u istoriji svetskih šampionata (lošiji od njega je bio Kim Kolins, koji je posle povrede samo ušetao u cilj).\nPotpuno očekivano mnogima nije bilo jasno kako se atletičar koji je 5 sekudndi sporiji od svojih rivala u prvoj rundi kvalifikacija uopšte i našao na šampionatu i kako je moguće da jedan sprinter izgleda kao Tuvalu. Odgovor je stigao vrlo brzo, pa se tako saznalo da je Sogelau Tuvalu zapravo bacač kugle iz Američke Samoe, koji zbog postojanja norme u svojoj disciplini nije mogao da se kvalifikuje za šampionat, pa je odlučio da ipak ispuni svoj san i da nastupi na svetskom šampionatu u disciplini za koju nije potrebna norma za po jednog atletičara iz svake zemlje koja nema predstavnika u drugim disciplinama. Mnogima je bilo čudno što Američka Samoa koja ima nešto više od 50.000 stanovnika nije imala boljeg atletičara da pošalje na šampionat, pa se odlučila da svoje pravo na jedno mesto iskoristi za učešće Tuvalua, koji je bio daleko sporiji od konkurencije.\nSogelau Tuvalu izjavio je posle trke da je ostvario svoje snove.\nZanimljivo je da je Tuvalu bio sporiji i od predstavnice svoje zemlje Savane Sanitoe, koja se takođe bavi bacanjem kugle i u Daegu je nastupila na 100 metara i zabeležila rezultat od 14,23 sekunde. Interesantno je i da je Tuvalu jedini trkač na 100 metara koji nije nastupio u sprintericama, već u običnim patikama (bez iglica sa donje strane), a koliko je on bio lošiji od konkurencije možda najbolje pokazuje podatak da je na jednoj svetskoj kladionici kvota da će on osvojiti prvo mesto u svojoj kvalifikacionoj grupi bila neverovatnih 50.000. Kada je posle trke nekako došao do daha, Tuvalu je intervjuisan za jednu francusku televiziju, gde mu je postavljeno pitanje o tome da li je sanjao da će jednog dana nastupiti na svetskom prvenstvu i kako je zadovoljan svojim nastupom u Daegu: “Trenirao sam za ovo zadnjih mesec dana po četiri sata dnevno, verovao sam u sebe i na kraju uspeo da ostvarim svoje snove!” – rekao je evidentno srećan zbog toga što je uopšte nastupio na atletskom šampionatu Sogelau Tuvalu.\nIako mnogi smatraju da ovakvim sportistima nije mesto na velikim takmičenjima, jer samo “prave gužvu” i ispadaju smešni, nije mali broj i onih koji smatraju da se baš kod ovakvih sportista vidi pravi sportski duh i prave sportske vrednosti po kojima je najbitnije učestvovati na velikim takmičenjima. Kakvo god bilo vaše mišljenje, verovatno će se većina složiti da nastupi ovakvih sportista često privuku veću pažnju medija nego nastupi nekih mnogo kvalitetnijih, što je svakako bio slučaj i sa za mnoge komičnim nastupom Sogelaua Tuvalua, koga možete da se podsetite na snimku koji je pred vama.


Home / Projekti / Kako podstaći dijalog o klimatskim promenama?\n3. Novembra 2021. 12. Aprila 2022. AdminLeave a Comment on Kako podstaći dijalog o klimatskim promenama?\nVelika Britanija domaćin je samita koji se smatra ključnim ukoliko zaista želimo da klimatske promene stavimo pod kontrolu. Sastanak u Glazgovu od 31. oktobra do 12. novembra mogao bi da dovede do velikih promena u našoj svakodnevici. Magazin zaključujemo na dan otvaranja klimatskog samita, i možemo samo da pogađamo u kom smeru će teći diskusije. Ipak, jedno je sasvim izvesno – svetski lideri, naučnici i aktivisi složni su u oceni da je klimatski dijalog dospeo u ćorsokak, te da je neophodno načiniti korake koji bi ga pokrenuli s mrtve tačke. Jedna od mogućnosti je dugo najavljivana finansijska pomoć zemljama u razvoju, koje bi na taj način bile motivisane da učestvuju u „spasavanju sveta” koji su industrijski najrazvijenije zemlje dovele na ivicu propasti.\nNaša planeta se zagreva zbog emisije fosilnih goriva koje izazivaju ljudi. Ekstremni vremenski događaji povezani sa klimatskim promenama – uključujući toplotne talase, poplave i šumske požare na širokim regijama – sve su intenzivniji. Prošla decenija bila je najtoplija u istoriji, i vlade se slažu da je potrebna hitna kolektivna akcija. Od 200 zemalja se zahteva da daju planove za smanjenje emisija do 2030. godine. Podsećamo da su se 2015. godine svi oni složili da izvrše promene kako bi se globalno zagrevanje održalo „dosta ispod” dva stepena Celzijusa u odnosu na predindustrijski nivo. Cilj je da to bude 1,5 ºC – kako bismo izbegli klimatsku katastrofu.\nOve kvode definisane su Pariskim sporazumom, a to znači da zemlje moraju nastaviti sa većim smanjenjem emisija sve dok 2050. godine ne dostignu neto nulu. Većina zemalja će izložiti svoje planove za smanjenje emisija pre početka samita – tako da bi trebalo da steknemo uvid u trenutne planove. Ipak, tokom dve nedelje samita mogu se očekivati korekcije i sasvim novi planovi.\nU Glazgovu se do 25.000 ljudi, uključujući svetske lidere, naučnike, pregovarače i novinare, očekuje da pregovore pokrenu u smeru koji će jednako biti povoljan i za privrede, ali i za Planetu. Desetine hiljada učesnika kampanja i preduzeća će takođe biti tu da održavaju događaje, umrežavaju se, ali i održavaju proteste. „Extinction Rebellion”, na primer, poziva na hitan prekid upotrebe fosilnih goriva. Na kraju konferencije se očekuje neka forma deklaracije i posebne obaveze za sve zemlje. Ipak, postoje signali da sve neće teći tako glatko.\nPlanirano je da najsiromašnije zemlje sveta imaju koristi od novog plana finansiranja za klimu koji će im pomoći da se izbore sa uticajima klimatske krize, a sve u nastojanjima da se dijalog o klimi izvuče iz ćorsokaka uoči samita UN COP26. Međutim, danas to više nije tako izgledno.\nVlada Velike Britanije, kao domaćin COP26, zajedno sa ministrima iz Nemačke i Kanade, koji su zaduženi za izradu plana za finansiranje klime, predstavila je predloge za dobijanje podrške brojnih zemalja u razvoju kako bi se dogovor na konferenciji pomerio. Međutim, plan za finansiranje klimatskog dijaloga COP26 verovatno se biti zasenjen svađom unutar britanske vlade oko pomoći u inostranstvu, budući da ministar finansija Riši Sunak priprema nove rezove britanskog budžeta. Priča se nastavlja na terenu zemalja u razvoju, koje i dalje imaju visoka očekivanja.\nNaime, siromašnim zemljama je od 2009. obećavano da će do 2020. dobijati najmanje 100 milijardi dolara godišnje iz izvora javnog i privatnog sektora u bogatijim zemljama kako bi im pomogli da smanje emisije gasova s efektom staklene bašte, kao i da pronađu načine da izađu na kraj s uticajima ekstremnih vremenskih prilika. Ali to obećanje nije ispunjeno i prošlomesečni izveštaj OECD-a pokazao je da je u 2019, poslednjoj godini za koju su dostupni podaci, obezbeđeno samo oko 80 milijardi dolara. Alok Šarma, ministar u britanskom kabinetu koji će biti predsednik COP26, rekao je da razvijene zemlje moraju platiti 100 milijardi dolara godišnje koje su obećane zemljama u razvoju. „Ovo je stvar poverenja, a poverenje je teško stečena i krhka roba u pregovorima o klimi”, zaključio je on.\n„Ako nešto ne preduzmemo sada, uskoro će biti kasno”, upozorava ser Dejvid Atenboro pred samit o klimatskim promenama. Slavni dokumentarista kaže da najbogatije zemlje sveta imaju „moralnu odgovornost” da pomognu najsiromašnijima, i bilo bi „zaista katastrofalno” ako bismo ignorisali njihove probleme, rekao je on u intervjuu za BBC Njuz.\n„Svaki dan koji prođe a da nešto nismo preduzeli je protraćen dan. Nažalost, i dalje postoje ljudi u Severnoj Americi, i dalje imate ljude u Australiji, koji kažu: ‘Ne, ne, ne, ne, naravno da je velika tragedija što je izbio taj šumski požar koji je uništio apsolutno sve, spalio do temelja to selo, ali to je samo izolovani incident”, kaže Atenboro.\nNjegov poziv na hitnu reakciju odražava najnovije naučne procene – da bi se izbegle najteže posledice rasta temperatura, globalna emisija ugljenika mora da se smanji ne kasnije od 2030. Zato su naredne godine opisane kao „odlučujuća decenija” i zato su pregovori COP26 toliko ključni za preusmeravanje sveta na bezbedniji put.\nDodatna sredstva najavile su SAD, Nemačka, Kanada, Japan i druge zemlje, ali potrebno je daleko više. Predstavljeni plan predlaže ispunjavanje 100 milijardi dolara, uzimajući u proseku obezbeđena finansijska sredstva od 2020. do 2025. godine, umesto pojedinačnih godina. Očekuje se da će više novca biti posvećeno adaptaciji, koja više pomaže najsiromašnijim zemljama, a ne smanjenju emisija, čemu teže zemlje sa srednjim prihodima.\nVelika Britanija je zadužila Nemačku i Kanadu da formulišu plan finansiranja za klimu u nastojanju da privuče što veći broj donatora. Ali takođe je bilo zgodno skrenuti pažnju sa sopstvenih akcija Velike Britanije, pre svega smanjivanja pomoći za razvoj u inostranstvu sa 0,7% BDP-a na 0,5%, što je smanjenje od najmanje četiri milijarde funti godišnje. Iako su britanska sredstva za finansiranje klime od 11,6 milijardi funti tokom pet godina ograničena, rezovi – najavljeni prošle godine, a potvrđeni u julu – ostavljaju loš utisak na saveznike među zemljama u razvoju i drugim zemljama donatorima. Glavne ličnosti u pregovorima o klimi opisali su smanjenje ulaganja kao „katastrofalno” i „neobjašnjivo”.\nDok se Velika Britanija nada da će neke od tih poteškoća biti otklonjene planom za finansiranje klime, nova kriza se nazire. Po pisanju Gardijana, ministar Sunak planira da koristi novac od Međunarodnog monetarnog fonda, čime siromašne nacije lišavaju novih očekivanih sredstava. Ovaj novac obezbedio je MMF svim zemljama kako bi im pomogao da se izbore sa posledicama Covid-19.\nOd drugih bogatih zemalja se očekuje da svoj novac od MMF-a ponude siromašnim državama, omogućavajući im jeftin pristup stranoj valuti, neophodnim otplatnim kreditima i izbegavaju dužničku krizu. Korišćenje ovih fondova umesto postojeće pomoći smanjilo bi potrošnju Velike Britanije na ime pomoći za nekoliko milijardi, procenjuju stručnjaci. Dalje smanjenje pomoći bilo bi veoma štetno na COP26.\nKao zemlja domaćin, Velika Britanija će verovatno želeti da sve zemlje podrže izjavu koja se ponovo obavezuje na neto nultu emisiju do 2050. godine – kao i na velika smanjenja do 2030. godine. Takođe će želeti posebne garancije o ukidanju uglja, benzinskih automobila i zaštiti prirode. Zemlje u razvoju će želeti značajan finansijski paket u narednih pet godina, koji će im pomoći da se prilagode rastućim temperaturama. Sve manje od ovoga će verovatno biti ocenjeno kao neadekvatno jer jednostavno nema više vremena da se održi cilj od 1,5 ºC. Kako će COP26 uticati na nas? Neke obaveze preuzete u Glazgovu mogle bi direktno da utiču na naš svakodnevni život. Na primer, koji automobil vozite, kako se grejete ili koliko i kako putujete.


Muzej primenjene umetnosti: Izložba „Moda u modernoj Srbiji“ - MediaSfera\nDie Modenwelt, Berlin, 12. maj 1895. Korišćena kao „mustra“ u krojačkoj radnji Matilde Kalef u Beogradu.\nProslava Dana Muzeja primenjene umetnosti u Beogradu, 6. novembra, proteći će u znaku mode. Tim povodom biće otvorena izložba Moda u modernoj Srbiji, čiji je kustos Draginja Maskareli, viši kustos Muzeja primenjene umetnosti. Na izložbi će biti predstavljen izbor od 81 modnog predmeta iz XIX i s početka XX veka koji se čuvaju u muzejskoj Zbirci tekstila i kostima, praćen reprodukcijama građanskih portreta i dokumentarne građe iz različitih javnih i privatnih zbirki.\nTokom XIX veka, u Srbiji su se odigrale velike promene u političkoj, društvenoj, kulturnoj i privrednoj sferi. Ustanci protiv viševekovne osmanske vlasti, podignuti 1804. i 1815. godine, doveli su do donošenja dva sultanova hatišerifa, 1830. i 1831. godine, i stvaranja autonomne Кneževine Srbije, kao i do konačnog sticanja nezavisnosti na Berlinskom kongresu 1878. i proglašenja Кraljevine 1882. godine. Prelazak sa feudalnog na kapitalističko društveno uređenje, pratila je izgradnja novih kulturnih modela s lokalnim specifičnostima i usvajanje kulturnih modela građanske Evrope.\nPortret Zore i Zorke Herstig, Milan Jovanović, Beograd, 1903–1906.\nTokom izložbe, u Muzeju primenjene umetnosti, biće organizovan bogat prateći program. Svake srede u 17:30 h, u okviru ciklusa Predavanja sredom, stručnjaci iz zemlje i inostranstva držaće predavanja na različite teme vezane za modu i odevanje u XIX i početkom XX veka, dok će svakog petka u 17:30 h, u okviru ciklusa Vođenja petkom, svoje utiske o izložbi sa posetiocima deliti gosti-vodiči, javne ličnosti iz sveta mode, novinarstva, književnosti, pozorišta i dr.\nTagovibeograd istorija mode izlozba moda Muzej primenjene umetnosti srbija


Firma Kontinetal u Nemačkoj zatvara pogone i otpušta radnike, zbog čega je u Ofenbahu protestovalo oko 1.000 ljudi, a istovremeno planiraju početak izgradnje novog pogona u Novom Sadu, piše Dojče vele.\nU prilogu posvećenom poslovnoj strategiji Kontinentala, Dojče vele navodi kako se slogan “Šta da radimo, da ostanemo!” čuje već nekoliko meseci kad god se protestuje zbog ukidanja radnih mesta.\nTo je dobrim delom i urađeno. Firma u Rumuniji već zapošljava 21.000 radnika, a u Novom Sadu je 2018. otvoren Centar za istraživanje i razvoj.\n“Viša liga investitora”, kako ih je okarakterisao predsednik Srbije Aleksandar Vučić 2018. na otvaranju tog Centra u Novom Sadu, dobila je tada, kako prenose mediji, subvenciju države Srbije u visini od 9,5 miliona evra za zapošljavanje 500 inženjera. Od tada je kompanija i zaposlila oko 500 ljudi.\n“Reč je o 500 visokokvalifikovanih inženjera”, izjavio je svojevremeno direktor Kontinental automotiv Srbija Saša Ćoringa i naglasio da su “završili svoju obavezu prema državi, zaposlili sve inženjere” i da i dalje rastu bez subvencija. On je takođe najavio “nove investicije”.\n“Nove investicije”, napominje se u tekstu, podrazumevaju još jednu fabriku u okolini Novog Sada, čija bi izgradnja trebalo da počne do kraja ove godine.\nĆoringa je najavio da će se tu proizvoditi “najmoderniji kompleksni sistemi za upozoravanje vozača osmišljeni u istraživačkom centru kompanije u Novom Sadu”.\n“Partneri u pregovorima iz centrale u Hanoveru očigledno nisu dobili ovlašćenje da donose odluke”, izjavila je predsednica Radničkog saveta Ane Nothing i dodala da “ne žele da im se išta poklanja, ali žele da ih shvate ozbiljno”, prenosi Dojče vele.\nMultinacionalna kompanija Kontinental je u 2019. godini ostvarili prihod od prodaje u iznos uod 44,5 milijardi evra i trenutno, u 59 zemalja sveta, zapošljava oko 240.000 ljudi.


U Opštini Nevesinje počela je realizacija više značajnih projekata - Akta.ba\n26.09.2021. 11:34 / Izvor: SRNA\nU opštini Nevesinje počela je realizacija više značajnih projekata koji se finansiraju iz pomoći Vlade Srbije, što je od velikog značaja i za ovu lokalnu zajednicu i njene stanovnike, izjavio je načelnik Milenko Avdalović.\nVlada Srbije za pomoć Nevesinju izdvojit će tri miliona eura, a u prvoj tranši uplaćena je polovina sredstava.\n"Što se tiče pomoći Vlade Srbije Nevesinju, u prvoj tranši smo dobili tri miliona KM i mi smo već rasporedili ta sredstva prema projektima koje smo kandidovali Vladi Srbije. Realizacija nekih projekata je već počela, a ostali počinju u narednih nekoliko sedmica. Sve javne nabavke su završene", rekao je Srni Avdalović.\n"Od sredstva Vlade Srbije za ovaj projekat je izdvojeno 400.000 KM, a kompletni radovi će biti veći od pola miliona, jer je građevinski materijal poskupio. Izdvojit ćemo dodatna sredstva iz budžeta da bi se projekat završio na vrijeme", naveo je načelnik.\nIz prve tranše radit će se i gradske saobraćajnice, kao i saobraćajnice u prigradskim naseljima Brežine i Lapčevine, ali i seoski putevi.\nVrijednost radova je 1.300.000 KM.\n"Završen je tender i za proširenje vrtića. Za radove na proširenju prostora za još jednu grupu djece obezbijeđeno je 150.000 KM. U tom projektu ide i sanacija male osnovne škole, koja je poklon Uneska i u dosta lošem stanju je, kao i rekonstrukcija zgrade Gimnazije", rekao je Avdalović.\n"Mi smo gotovo polovinu tih sredstava utrošili za stimulisanje otvaranja tekstilnog pogona u Nevesinju. U novom tekstilnom kombinatu "Mraz" sa Pala već su zaposlene 62 žene, a trebalo bi da bude zaposleno do 150 radnika", istakao je Avdalović.\n"Imamo i značajan projekat izrade kanalizacije u prigradskim naseljima Donja Šehovina-Šajbe i Miljevac. Taj projekat je vrijedan oko 400.000 KM. Nadam se da ćemo dio sredstava upotrijebiti i za samo gradsko jezgro", dodao je načelnik Nevesinja.\nAvdalović je naglasio i da počinje presvlačenje magistralnog puta Nevesinje-Mostar novim slojem asfalta, do granice sa Federacijom BiH, napomenuvši da je bilo dosta problema oko sistema javnih nabavki, ali je sve riješeno i ovih dana počinju radovi koje finansira Vlada Republike Srpske, odnosno "Putevi" u iznosu od oko tri miliona KM.


Sarajevski aerodrom i dalje jedan od rijetkih u regiji koji ne radi 24 časa\n04.12.2017 23:46 | klix.ba\nSarajevo - Sarajevski aerodrom jedan je od rijetkih u regiji koji ne radi 24 sata, što prouzrokuje poteškoće aviokompanijama prilikom kašnjenja noćnih letova te radnicima koji se moraju zadržavati na poslu nakon radnog vremena. Neograničeno radno vrijeme, saznajemo, zahtijevalo bi više radnika i veću potražnju aviokompanija.\nOsnovni razlog za rad sarajevskog aerodroma od 6:00 do 22:00 časa je slaba zainteresovanost aviokompanija za noćne letove prema glavnom gradu BiH. Sudeći prema riječima direktora ovog aerodroma Armina Kajmakovića, ovakva situacija vjerovatno se neće uskoro promijeniti.\n„Vrijeme rada aerodroma uslovljeno je potražnjom aviokompanija za obavljanje letova, dodatnim troškovima, prisustvom ostalih službi na aerodromu, njihovom spremnošću i osposobljenošću te dovoljnim brojem kadra ostalih subjekata involviranih u sigurno i zakonom propisano odvijanje zračnog saobraćaja. Pri tom mislim na Graničnu policiju BiH, Kontrolu letenja, Profesionalnu vatrogasnu brigadu, Carinsku ispostavu, Hitnu pomoć te dodatni angažman zaposlenika“, rekao nam je Kajmaković.\nU slučaju kašnjenja noćnih letova, radnici aerodroma u Sarajevu moraju ostati na poslu poslije 22:00 sata. S druge strane, turisti u Sarajevo mogu sletjeti poslije 22:00 sata samo u posebnim slučajevima. Svako kašnjenje mora biti najavljeno.\n„U dosadašnjoj praksi redovnim aviokompanijama je uvijek bilo omogućeno razumno kašnjenje. Veoma često se izvan propisanog radnog vremena obavljaju letovi u medicinske svrhe. Zaposlenici rade predviđeni fond radnih sati koji je zakonski propisan i u slučajevima produženog radnog vremena uslovljenog kašnjenjem letova koristi se zakonska osnova preraspodjele radnog vremena“, pojašnjava nam direktor Međunarodnog aerodroma Sarajevo.\nKajmaković dodaje kako otvorenost aerodroma 24 sata ne ovisi samo o ranicima aerodroma, nego i o drugim službama koje su većinom na budžetu. Da bi aerodrom radio 24 sata, potreban je mnogo veći broj zaposlenih aerodromskih radnika, graničara, carinika, kontrolora letenja...\n„Moramo biti otvoreni od 6:00 do 22:00 sata radi obavljanja javne funkcije bez obzira na broj letova, a zakonom smo obavezni osigurati propisani broj ljudi. Jedan od faktora koji utječu na radno vrijeme aerodroma je svakako poštivanje zakona o zaštiti od buke prema kojima je dozvoljeni nivo buke aviona u noćnim satima znatno niži nego tokom dana. Imajući u vidu sve navedeno, postavlja se pitanje isplativosti i finansijske opravdanosti neograničene otvorenosti aerodroma“, smatra Kajmaković.\nMeđutim, brojne aviokompanije danas imaju avione koji ne stvaraju buku, ali čini se kako nisu u velikoj mjeri zainteresovane za noćne letove prema glavnom gradu BiH i iz njega.\n„Aerodrom ne može diktirati aviokompanijama u kojem periodu i kojim tipovima aviona trebaju obavljati letove. Svaka aviokompanija se odlučuje za aviooperacije u skladu sa svojim potrebama. Naravno, vremena slijetanja i polijetanja aviona određuju se uz najmanje rizika za otkazivanje letova uz izbjegavanje ranog jutarnjeg i kasnog večernjeg slijetanja zbog vremenskih uslova“, kaže Kajmaković.\nSvaki aerodrom tokom dana ima periode koji su manje opterećeni, a radnici Međunarodnog aerodroma Sarajevo uglavnom su rasterećeni od 08:00 do 11:00 i od 16:00 do 19:00 sati.\nAerodromi u Splitu i Dubrovniku takođe rade od 6:00 do 22:00 sata. Polovinom ove godine ograničeno radno vrijeme dubrovačkog aerodroma prouzrokovalo je ozbiljan problem avionu Kroacia eirlajnsa koji je sa 124 putnika bio primoran sletjeti u Rim usljed jake bure. Slična situacija još nije zadesila sarajevski aerodrom, ali se letovi vrlo često otkazuju ili preusmjeravaju na Beograd ili Zagreb zbog guste magle.\nRukovodstvo Međunarodnog aerodroma Sarajevo redovno naglašava kako planira infrastrukturne projekte i druga ulaganja s ciljem širenja kapaciteta aerodroma. Međutim, iako bi se sarajevski aerodrom uskoro mogao pohvaliti milionskom posjetom, nadležni nisu sigurni kako bi uspjeli pokriti troškove produženja radnog vremena.


Lunaček: Nisam neprijatelj Srbije, ali priznanje Kosova je uslov za EU – NovostiDana.rs\nLunaček: Nisam neprijatelj Srbije, ali priznanje Kosova je uslov za EU\nLunaček: Kosovo je uslov za EU\nLunaček: Nisam neprijatelj Srbije\nPotpredsednica Evropskog parlamenta i izvestilac za Kosovo Ulrike Lunaček, izjavila je večeras Tanjugu da nije neprijatelj Srbije, ali da je sigurna da Srbija neće pristupiti EU bez priznanja Kosova, i to ne zbog toga što ona to tvrdi, već zbog iskustva koje je EU imala sa Kiprom.\nBEOGRAD – Potpredsednica Evropskog parlamenta i izvestilac za Kosovo Ulrike Lunaček, izjavila je večeras Tanjugu da nije neprijatelj Srbije, ali da je sigurna da Srbija neće pristupiti EU bez priznanja Kosova, i to ne zbog toga što ona to tvrdi, već zbog iskustva koje je EU imala sa Kiprom.\nLunačekova je na marginama „Foruma civinog društva – Beograd“, u organizaciji Evropskog fonda za Balkan i Erste fondacije, komentarisala to što je jedna od retkih visoko rangiranih političara EU koja insistira na tome da je priznanje Kosova uslov za Srbiju.\n„Tačno je da priznanje Kosova nije formulisano u pravnim tekovinama EU, kao i ni u jednom od poglavlja“, rekla je Lunačekova.\nOna je kazala da jeste jedan od glasova koji stižu iz EU, ali da je jedan od važnijih.\nLunačekova je naglasila da je EU u skorijoj istoriji odobrila ulazak Kipru, „zemlji koja nema jasno definisane granice zbog Turske okupacije“.\n„To je razlog zašto vidim da će bilo koja država članica EU prihvatiti državu koja nema jasno definisane granice prema susedima. U tom smislu, sigurna da neće biti pristupanja Srbije EU, bez priznavanja Kosova, ne zbog mene, već zbog toga što ćemo prihvatati samo zemlje koje imaju jasno definisane granice“, rekla je Lunačekova.\n„Ja volim da dolazim u Beograd, nisam, kako to neki vide, neprijatelj Srbije samo zato što sam takođe izvestilac za Kosovo u EP. Ja volim ovu zemlju i ljude i mislim da je učinjeno dosta napretka u pristupanju EU“, kazala je Lunačekova.\nOna smatra da će se „unutar EU te granice rušiti, u teritorijalnom smislu, kao i u umovima i srcima“.\nPovezanoEU, gradovi, Kosovo, novosti online, regioni, Srbija, vesti\nNagrade za najbolje prevode sa francuskog na srpski\nBritanski lovci presreli ruske avione


Bošnjaci po prvi put dobijaju zamjenika predsjednika RIK-a\nNaslovnica NAJNOVIJE Politika Bošnjaci po prvi put dobijaju zamjenika predsjednika RIK-a\nPoslanici skupštine Srbije razmatrali su danas izbor zamjenika predsjednika Republičke izborne komisije (RIK). Prijedlog Stranke pravde i pomirenja je da se na tu poziciju imenuje Usame Zukorlić.\n– Ono što hoću da istaknem jeste da je Izborna republička komisija ključno odgovorna za sprovođenje izbora i smatramo da će kadrovskim pojačanjem ona dobiti na još većem legitimitetu, na još većoj stručnosti. Trudili smo se da naši kandidat ispunjava sve uslove i mi smo ponosni na svakog našeg kandidata i siguran sam da će sve izmjene koje smo usvojili idu ka tome da više nikad i niko ne uperi prst u RIK i da iznese svoju sumnju kada je u pitanju izborni proces. Mislim da je to cilj svim političkim akterima, kazao je u ime predlagača Samir Tandir.\nLider SPP-a akademik Muamer Zukorlić kazao da se imenovanjem kandidata iz reda bošnjačkog naroda prezentovati politika zdravih odnosa.\n– Ovo doživljavamo kao još jedan važan iskorak u pogledu upotpunjenja kapaciteta RIK-a koja čeka ovu tačnu godinu dana, iako nije bilo nikakvih smetnji da se to učini ranije, evo to sada činimo sa određenim zakašnjenjem, ali bolje ikako nego nikako i time ćemo imati kompletiran sastav RIK-a. Ono što je još jedan iskorak je da će RIK za zamjenika predsjednika dobiti kandidata iz reda manjinskih zajednica, što predstavlja još jedan važan iskorak u pogledu same percepcije RIK-a koja treba da bude ogledalo cjelokupnog našeg šarenila u ovoj zemlji i etničkog i kulturološkog i konfesionalnog, ali svakako i političkog. Ovo predstavlja važan iskorak koji se svakako sa različitih stranačko-političkih pozicija može i različito tumačiti, ali ovo je nesporna činjenica i u tom pogledu za nas predstavlja još jedan korak u pogledu realizacije politike razumijevanja, politike dijaloga, politike pomirenja, politike zdravih odnosa unutar jedne zemlje.\nPoslanici su iskoristili svoje pravo da kroz govore analiziraju najnoviji sporazum o izbornim uslovima koji je potpisan u Skupštini bez prisustva stranaca. Iz SPP-a podsjetili da je na njihov prijedlog sa 10.000 na 5.000 smanjen broj potpisa za predaju lista stranaka nacionalnih manjina.


Džajić: Izvanredan uspeh, Zvezda ide pravim putem - Sportska centrala\nDžajić: Izvanredan uspeh, Zvezda ide pravim putem\n22 feb 2018. 10:35\nTenisMilos- 24 okt 2020. 15:29 0\nATP Beč: Đoković sa zemljakom na startu, težak žreb za svetskog broja 1\nObavljen je žreb za ATP turnir iz serije 500 u Beču, koji startuje u ponedeljak, 26. oktobra.\nFudbalZile- 24 okt 2020. 13:04 0\nStanković najavio promene za Javor i priznao: Nije bio faul pre gola Hofenhajma, ali takve stvari moraju da se sankcionišu\nTrener Crvene zvezde, Dejan Stanković, najavio je promene u sastavu za utakmicu sa Javorom.\nKošarkaZile- 24 okt 2020. 12:43 0\nŠćepanović: Cedevita ima veći fond igrača i u boljoj je formi, ali moji momci imaju karakter\nTrener Partizana, Vlado Šćepanović, izjavio je pred duel sa Cedevita Olimpijom da su Ljubljančani u mnogo boljoj...\nFudbalZile- 24 okt 2020. 10:06 0\nIliev oduševljen: Čuvajte se tandema Suma-Bajbek\nBivši sportski direktor Partizana, Ivica Iliev, izjavio je da će dva pojačanja kluba iz Humske tek ostaviti...\nFudbalZile- 24 okt 2020. 09:43 0\nNinković otpušten iz bolnice, lekari otklonili glavnu sumnju\nNekadašnji fudbaler Partizana, Nikola Ninković, oporavlja se nakon saobraćajne nezgode u Hrvatskoj. Podsećamo, ofanzivni...\nCrvena zvezda je ostvarila zapažen uspeh u Evropi u sezoni 2017/2018.\nNakon 25 godina crveno-beli su prezimeli na evropskoj sceni, a uz malo sreće i moskovski CSKA je mogao da bude eliminisan. Ipak, „armejci“ nastavljaju putešestvije po Evropi, a beogradski klub očekuje borba za trofeje u Srbiji.\nPočasni predsednik Zvezde Dragan Džajić imao je samo reči hvale za igre crveno-belih i rad stručnog štaba i uprave kluba.\n– Crvena zvezda treba da bude ponosna na ono što je urađeno u prethodnim mesecima, sadašnjom igrom i koncepcijom tima koju ima. Ono što je do sada pokazala naša ekipa zaista je za svako poštovanje. Zvezda ide dobrim putem, ovo je samo pokazatelj da će u budućnosti igrati još bolje i kvalitetnije. Nadam se da će se naši navijači koji dolaze na stadion uveriti u to, a siguran sam da su u dosadašnjem delu sezone videli da je naša ekipa na pravom putu da ponovo postane ono što je nekada bila, rekao je najbolji srpski fudbaler u 20. veku, a preneo klupski sajt.\nCrvena zvezda ima devet bodova viška u odnosu na drugoplasirani Partizan u Super ligi Srbije. Titula je prioritet kako bi se naredne sezone pokušao proboj u elitu evropskog fudbala, Ligu šampiona.\n– Za još veće uspehe u evropskim okvirima potrebno je strpljenje, ali izvanredan uspeh koji su ostvarili naši igrači je nešto čime se svi zvezdaši već ponose. Sada nastavljamo borbu u prvenstvu kako bismo osvojili šampionsku titulu i kako bismo se ovog leta borili i za uspeh u Ligi šampiona, dodao je Dragan Džajić.\nFudbalDarkoT- 24 okt 2020. 23:35 0\nAtletiko prati Real, Suarez ponovo strelac\nU poslednjem meču španske Primere Atletiko Madrid je kao domaćin savladao Betis sa 2:0.\nLiverpul do pobede posle preokreta (VIDEO)\nDarkoT- 24 okt 2020. 23:16 0\nFudbaleri Liverpula slavili su u Premijer ligi protiv Šefild Junajteda sa 2:1 posle preokreta. Poveo je Šefild sa bele...\nInter i Lacio do pobeda u Seriji A uprkos teškom rasporedu utakmica (VIDEO)\nDarkoT- 24 okt 2020. 22:46 0\nFudbaleri Intera savladali Đenovu kao gost u okviru 5.kola Serije A, sa 2:0. Bio je to meč koji će...\nIgokea slavila u Splitu posle neizvesne završnice (VIDEO)\nDarkoT- 24 okt 2020. 22:00 0\nKošarkaši Igokee uspeli su u neizvesnoj završnici da savladaju ekipu Splita u Splitu sa 79:78. Prvo poluvreme nije nagoveštavalo...\nTežak poraz Lokomotive u Moskvi, Srbi srušili Zenit (VIDEO)\nDarkoT- 24 okt 2020. 21:25 0\nLokomotiva iz Moskve, srpskog trenera Marka Nikolića, doživela je poraz na svom terenu od Rotora 1:2, koji je pre ovog kola bio...\nVulverhempton - Njukasl Junajted\n1 @ 1.75\nVulverhempton - Njukasl Junajted : Predlog tip\nVerder Bremen - Hofenhajm\nVerder Bremen - Hofenhajm : Predlog tip\nViše 2.50 @ 1.74\nJuventus - Verona : Predlog tip\nLion - Monako\nDa @ 1.60\nLion - Monako : Predlog tip\nBrajton - Vest Bromvič Albion\nBrajton - Vest Bromvič Albion : Predlog tip\nTip dana: Barselona – Real Madrid: Dovoljno je samo reći “El Klasiko”!\nTiket dana (subota, 24.10.2020)\nU poslednjem meču španske Primere Atletiko Madrid je kao domaćin savladao Betis sa 2:0. Posle prvog poluvremena koje je...\nFudbalDarkoT- 24 okt 2020. 23:16 0\nFudbalDarkoT- 24 okt 2020. 22:46 0\nFudbalDarkoT- 24 okt 2020. 21:25 0


Tri osobe povređene u saobraćajnoj nesreći kod Kuršumlije\nU saobraćajnoj nesreći koja se dogodila oko 18 časova u kuršumlijskom selu Rudaru na magistralnom putu Priština - Niš, povređene su tri osobe, prenose Večernje novosti.\nŽaljenje za Šuralom širom Evrope (FOTO)\nFudbalski velikani su se ujedinili oko tragično nastradalog fudbalera Josefa Šurala.\nTurska: Češki fudbaler poginuo, šestorica saigrača povređeni u udesu (FOTO)\nFudbalski reprezentativac Češke Josef Šural je poginuo u saobraćajnoj nesreći, pošto se prevrnuo minibus koji je prevozio fudbalere Alanjaspora.\nNoćas, oko 00.30 sati na auto-putu A3, nedaleko odmorišta Bošnjaci, u smeru Zagreba, dogodila se saobraćajna nesreća u kojoj su poginule četiri osobe, dok je jedna osoba povređena, javlja...\nTri osobe poginule, a četiri povređene u udesu kod Rume\nVranje: U saobraćajnoj nesreći povređena deca\nU saobraćajnoj nesreći na starom putu u Moštaničkom polju kod Vranja danas je povređeno osam osoba, od kojih je dvoje dece.\nNesreća u Portugaliji - poginulo 29, povređeno 27 Nemaca (VIDEO)\nTeška saobraćajka: Ima mrtvih, hrvatski nadbiskup u kritičnom stanju (FOTO)\nMladić star 24 godine poginuo je, a novi hrvatski nadbiskup Ante Jozić teško je povređen u frontalnom sudaru koji se u nedelju dogodio u tunelu Sveti Ilija.\nTežak udes na auto-putu, poginula jedna osoba, kilometarska kolona\nU saobraćajnoj nesreći koja se danas prepodne dogodila na auto-putu Beograd - Niš, nedaleko od Bubanj potoka poginula je jedna osoba, a dve su povređene.\n08:24 >> 12:04\nKamion uleteo u masu, poginulo 18 osoba\nNajmanje 18 osoba je poginulo u saobraćajnoj nesreći u Gvatemali kada je kamion uleteo u masu ljudi na autoputu, saopštile su vlasti te zemlje.


Izvor: B92, 15.Okt.2019, 10:20\nBeograd -- Litvanija je uspela da napravi preokret i od slabe ekonomije izgradi jaku i stabilnu, koja je doprinela boljem životu njenih građana.\nU tome su uspeli zahvaljujući nekolicini ključnih reformi, ali to nije bilo lako.\nPre pristupanja Litvanije EU, posebno u prvoj deceniji primene zakona o konkurenciji u zemlji, politika >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << konkurentnosti bila je usmerena na kontrolu cena i na cene koje su određivale dominantne kompanije.\n"Prvu deceniju devedesetih godina obeležila je visoka inflacija, spor ekonomski rast i slaba konkurencija", kaže Šarunas Keserauskas, predsednik Saveta za konkurenciju Republike Litvanije.\n"Pristupanje EU značajno je povećalo mogućnosti ekonomskog rasta zemlje, kao i uslove ekonomske podrške i raspoloživih sredstava i donelo osiguranje većih izgleda za izvoz i uvoz, što bi podstaklo ekonomski razvoj i povećalo konkurenciju u zemlji", kaže on za B92.\nUz to, diskusije o pridruživanju takođe su doprinele cilju uspostavljanja organa za konkurenciju koji bi bio nezavisan od vlade. To je, konačno,\nrezultiralo uspostavljanjem nezavisnog organa za konkurenciju 1999. godine.\n"Istovremeno, izmenjeno je zakonodavstvo o konkurenciji u skladu s pravno stečenim nacionalnim normama. To je imalo dvostruki efekat: prvo,\nusklađivanje je olakšalo primenu zakona o konkurenciji, jer su evropska pravila tržišnog takmičenja postala direktno primenljiva u zemlji, a mi se u našoj praksi možemo osloniti na brojne evropske slučajeve i sudske odluke, a drugo, ulaskom u EU mogli smo da učestvujemo u redovnim\nsastancima i radnim grupama EU za zaštitu konkurencije i razmenjujemo iskustva, što je naš rad učinilo još efikasnijim", priča Šarunaš.\nUlazak u EU osetio je svaki građanin Litvanije kroz promene koje su im olakšale svakodnevni život.\n"Većina građana Litvanije bi, najverovatnije, istakla prednost slobodnog kretanja ljudi, odnosno slobodnog putovanja u zemlje EU bez vize.\nEkonomisti bi, s druge strane, verovatno, skrenuli pažnju na tržište EU od 500 miliona potrošača koje je postalo otvoreno za litvanske kompanije, kao i na finansijsku podršku koju je država dobila", kaže on.\nOd pristupanja EU 1. maja 2004. godine, Litvanija je dobila oko 15 milijardi evra finansijske pomoći. Pomoć je korišćena za razvoj infrastrukture, jačanje poslovne konkurentnosti, smanjenje regionalnih i socijalnih razlika.\n"Podrška EU, kao i otvoreni izvoz tržišta rezultirala je povećanim rastom ekonomije i zaposlenosti. Članstvo u EU takođe je doprinelo poboljšanju\nimidža Litvanije među stranim investitorima. Pre pristupanja litvanski BDP iznosio je 46 procenata proseka EU. U 2011. godini je došao na 62 procenta, dok je u 2014. godini - 72 procenta i 78 procenata u 2017. godini", kaže on.\nIstraživanje Evrobarometra sprovedeno 2019. godine, takođe, je potvrdilo da 91 odsto Litvanaca smatra da je članstvo u EU donelo mnogo pozitivnih\npromena u zemlji.\n"Pored toga, nivo nezaposlenosti smanjio se sa 11 procenata u 2004. na 6,2 procenta u 2018. godini, dok je prosečna plata porasla sa 357 na 932 evra. Iako su cene proizvoda i usluga porasle za više od 50 odsto u poslednjih 15 godina. To pokazuje da su se kupovna moć i finansijski kapaciteti gotovo svih državljana Litvanije povećavali vremenom", priča Keserauskas.\nBrojne su prednosti članstva u EU koje su se osetile u svakodnevnom životu.\nNekoliko godina pre toga su na snagu stupila pravila koja regulišu cene rominga u EU. Kao rezultat ovih promena, građani mogu da plaćaju cene za\ntelefonske pozive, SMS i mobilni internet po tarifi svoje zemlje, gde god da otputuju.\nŠto se tiče pregovora o pristupanju u EU i poglavlju 8 oni nisu trajali duže od ostalih.\n"Međutim, po mojoj proceni, formalni pregovori o pristupanju po svim poglavljima trajali su dve godine. To je uključivalo diskusije u okviru\nsporazuma o pridruživanju sa EU, nakon čega je zemlja počela da menja zakone i druge propise kako bi ih uskladila sa zakonodavstvom EU još pet\ngodina. Sve u svemu, pregovori su trajali oko 7 godina", kaže.\n"Nije bilo naročito velikih izazova tokom pristupnih rasprava u odnosu na sprovođenje zakona o konkurenciji. Medutim, bilo je ograničenja konkurencije koja su morala biti uklonjena, kao što je, na primer, monopol nad pravima koja je nacionalnim zakonodavstvom dao telekom operateru fiksne mreže trebalo je postepeno uklanjati, otvaranjem tržišta za konkurenciju", opisuje Keserauskas put ka EU.\nU pogledu zakonodavstva o konkurenciji, zakon je bitno promenjen 1999. godine - pet godina pre ulaska u EU, a potom kasnije u godini\npristupanja da bi se potpuno uskladio sa onim EU.\n"Stoga je postojala snažna politička volja za pristupanje EU. Prema mojoj proceni domaći zadatak koji je zemlja morala da uradi pre nego što je pristupila, protekao je prilično glatko", rekao je.\nŠto se tiče pristupanja Srbije EU, ona kaže da treba da budemo spremni za ono što predstoji. Njegova zemlja je imala nacionalni zakon o državnoj pomoći pre ulaska u EU. Pre toga vlada je usvojila pravila o kontroli državne pomoći u zemlji. Iskustvo u izradi i primeni ovog zakonodavstva pomoglo je da se nauče glavni principi kontrola državne pomoći.\n"Moj savet za zemlje u postupku pristupanja je da svaka država kandidatkinja treba unapred da odluči kako će mehanizam kontrole državne pomoći funkcionisati nakon pristupanja EU: koja nacionalna institucija ce biti odgovorna za kontrolu državne pomoći i koja će biti njena uloga u ovom procesu. Kao što se vidi iz iskustva drugih država članica, mehanizam kontrole državne pomoći može raditi na različite načine", zaključuje Šarunas Keserauskas.\nKeserauskas je o ovome govorio i na konferenciji Državna pomoć i ekonomije Zapadnog Balkana na kojoj su učestvovali predstavnici tela za kontrolu državne pomoći Zapadnog Balkana, Evropske komisije, Saveta za zaštitu konkurencije Litvanije i evopski stručnjaci.\nKonferenciju je organizovao projekat Podrška Komisiji za kontrolu državne pomoći koji finansira Evropska unija, a sprovodi Ministarstvo finansija – Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije.\nKamatica.com: Sa 357 na 932 evra: Da li i kod nas može da se ponovi ovaj "bum" prosečne plate?


Zemljama zapadnog Balkana ovim tempom trebaće 200 godina da dostignu standard EU – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Zemljama zapadnog Balkana ovim tempom trebaće 200 godina da dostignu standard EU\nZemljama zapadnog Balkana ovim tempom trebaće 200 godina da dostignu standard EU\nDržavama zapadnog Balkana, gde spada i Srbija, ukoliko nastave usporenim tempom, biće potrebno i do 200 godina da dostignu životni standard zemalja EU, saopštila je Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD).\nPrema analizama EBRD-a, čak i po optimističkom scenariju, biće potrebne decenije da ovaj region stekne prosečan evropski standard.\nIstiče se da države zapadnog Balkana, gde spadaju i BiH, Crna Gora, Albanija, Makedonija i Kosovo, moraju ubrzati reforme.\nKako se navodi, slab rad institucija, korupcija i dominacija vlade u nekim industrijama usporava razvoj ovih šest država.\n“Osnovni problem usporenog ekonomskog razvoja jeste niska produktivnost u celoj regiji. To je rezultat malih investicija, slabih institucija i teškog poslovnog okruženja“, navodi EBRD u svom izveštaju objavljenom na Investicionom samitu za zapadni Balkan u Londonu.\nKako se dodaje, produktivnost privatnog sektora širom zapadnog Balkana iznosi tek 60 odsto ukupnog nivoa koji EU traži. Osim toga, prosečna godišnja stopa rasta između 2001. i 2016. godine iznosila 3,2 odsto za zapadni Balkan, što znači da šest zapadnobalkanskih zemalja može postići prosečni BDP po glavi stanovnika u EU tek za 60 godina.\nRegion je, stoji u izveštaju, ostvario prosečni godišnji rast u postkriznom periodu između 2009. i 2016. godine od samo 1,2 odsto, dok je između 2001. i 2008. godine iznosio 5,3 odsto. Optimistični scenario koji koristi stope rasta pre krize, kako se dodaje, ipak bi omogućio zapadnom Balkanu da za četrdesetak godina dostigne nivo EU.\n“Potpuno približavanje EU zahtevaće od država da implementiraju odlučan i sveobuhvatni program reformi u cilju povećanja produktivnosti i investicija“, zaključuje se u izveštaju.\nU EBRD-ovom najnovijem izveštaju o dijagnozi stanja ekonomija zapadnog Balkana dodaje se i da zapadnobalkanska šestorka ima snažan ekonomski potencijal za rast i konvergenciju sa EU, ali, kako stoji, mora da uradi više da unapredi ekonomske performanse.\nU izveštaju se ističe da je ohrabrivanje regionalne saradnje u poslednje dve decenije pomoglo Srbiji, BiH, Crnoj Gori, Albaniji, Makedoniji i Kosovu da napreduju ka eventualnom članstvu u EU.\nDržave Zapadnog Balkana EBRD\nNIS i Komercijalna banka u fokusu investitora na Berzi


BalkanMagazin :: Kineska firma SPIC planira gradnju super solarke od dva gigavata\nutorak, 30. januar 2018 11:11\nKineska firma SPIC (Shiijazhuang Dongfang Energy) planira da u autonomnoj oblasti Unutrašnja Mongolija sagradi supermodernu solarnu centralu kapaciteta od dva gigavata.\nElektrana će biti čudo savremene solarne tehnologije i neće koristiti standarne solarne panele već takozvanu tehnologiju koncentrovane solarne energije (CSP). Centrala će koštati oko 46 milijarde juana tj oko 7,3 milijarde dolara (jedan dolar vredi oko 6,3 juana)\nKina je sada ubedljive najveće tržište solarne tehnlogije u svetu. Cilj ovog projekta jeste ne samo da poveća korišćenje solarne tj obnovljive energije nego i da razvije stručna znanja i tehnologije u oblasti skladištenja energije što postaje sve važniji pravac daljeg razvoja čiste energetike.\nTehnolgija CSP se zasniva na koncentraciji sunčanih zraka i zagrevanju njima vode u cevima i velikim sudovima čime će se stvarati para i pokretati parne turbine. A toplotna energija bi se mogla čuvati u rastopljenoj soli ili sintetičkom ulju što će omogućti da se energija proizvodi i posle zalaska sunca.


Nema novih granica na Balkanu: Aleksandar Vučić i Angela Merkel\nNemačka nas je već "razgraničila" kad je priznala Kosovo, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, dan nakon što je nemačka kancelarka Angela Merkel podvukla da nema promena granica na Zapadnom Balkanu.\nPromenu granica i razmenu teritorija između Kosova i Srbije i Johana Dajmel (Johanna Deimel), nemačka ekspretkinja za Zapadni Balkan i zamenica direktora minhenskog Društva za jugoistočnu Evropu (Suedosteuropa Gesellschaft) odbacuje kao koncept koji bi imao veoma negativne implikacije po čitav region Zapadnog Balkana:\n„Smatram da bi za širi region i dalje bilo veoma opasno kada bi došlo do teritorijalne razmene – Preševo za sever Kosova. To bi zaista bio veliki izazov u teškom, politički osetljivom, trenutku pred referendum u Makedoniji, uz to bi bilo opasno i po Bosnu, gde se (Milorad) Dodik već izjasnio u svom očekivanom maniru, a prostor nije lišen ni velikoalbanskih snova, pa bi i to pitanje dobilo na zamahu“, upozorava Johana Daimel, ne krijući odobravanje zbog stava koji je iznela nemačka kancelarka:\n„Sa velikim olakšanjem sam dočekala konačnu, veoma jasnu, izjavu kancelarke Merkel da ne može biti promena granica na Zapadnom Balkanu i da to stalno treba ponavljati“, kaže nemačka ekspertkinja za Zapadni Balkan.\nPodsetimo, nemačka kancelarka Angela Merkel je poručila da nema promena granica na Zapadnom Balkanu i da se to, izgleda, mora svaki put ponavljati. Nakon sastanka u Berlinu sa predsedavajućim Saveta ministara Bosne i Hercegovine, Denisom Zvizdićem, Merkel nije ostavila prostor za dvosmislenost:\n„Usaglasili smo se o tri stvari. Prva i najvažnija činjenica je da je teritorijalni integritet balkanskih zemalja nedodirljiv. To mora stalno da se ponavlja jer se nastavljaju pokušaji da se razgovara o granicama. To je nešto što ne možemo da dozvolimo“, jasno je stavila do znanja Merkel, istučući da i dalje postoji "evropska perspektiva" za sve države Zapadnog Balkana.\nUpitan da prokomentariše ovaj stav nemačke kancelarke predsednik Srbije i glavni pregovarač Srbije u dijalogu sa Kosovom, Aleksandar Vučić koji je u javnost pre nedelju dana izašao sa predlogom razgraničenja Srbije i Kosova, rekao je da stav nemačke kancelarke nije nikakvo iznenađenje.\n„Ono što je rekla Angela Merkel, ako to smem da prevedem za sve naše građane, kada je rekla da je protiv razgraničenja – pa, ona nas je već ’razgraničila’, ali tako što celo Kosovo je odvojeno od Srbije, što je celo Kosovo nezavisna država, i za gospođu Merkel i za ceo zapadni svet, sa malim izuzecima, da svi oni smatraju Kosovo celovitom, suverenom i nedeljivom teritorijom, da to pripada, naravo, Albancima u Prištini i da to nikakve veze sa Srbijom nema“, kazao je Vučić.\n„Mi smo Kosovo priznali 2008. godine u ovim granicama, podržavamo dijalog Beograda i Prištine i time je za nas svako pitanje promene granica apsolvirano“, kaže za RSE i Johana Dajmel.\nUpitana kako čita ponovljene poruke američkih ambasada u Prištini i Beogradu da dve strane treba da ponude rešenje i da budu kreativne i fleksibilne, nemačka ekspertkinja kaže:\n„Čovek može u takvu jednu rečenicu mnogo toga da učita ili mnogo interpretacija da ponudi. Kao što sam rekla, to bi značilo, ili bi moglo implicirati, da su u Sjedinjenim Državama spremni da se saglase sa promenom granica ako su na to obe strane spremne“, kaže Dajmel, ističući da bi pozicija Evropske unije, pa time i Nemačke, bila oslabljena ukoliko bi Sjedinjene Države jasno pokazale da nisu protiv promena granica između Prištine i Beograda, što one još uvek nisu učinile.\nNeki bivši diplomati koji su bili aktivni na Balkanu imaju različite poglede na razmenu teritorija između Kosova i Srbije. Bivši švedski premijer Karl Bilt (Karl Bildt), primera radi, odbija promenu granica između Kosova i Srbije kao opasnu po čitav region, dok se nekadašnji austrijski diplomata Volfgang Petrič (Wolfgang Petritsch) ne suprotstavlja, kako je formulisao, kozmetičkoj korekciji granice, koja bi obuhvatila samo nekoliko sela sa obe njene strane.\nJohana Dajmel odlučno odbacuje Petričevo gledište kao opasno zbog negativnih posledica koje bi korekcija granica između Prištine i Beograda imala po čitav zapadnobalkanski region.


Prijavite se na ERMA master program: Dostupno je čak 30 stipendija! – STUDOMAT.ba\nŠest razloga zašto su putovanja najbolja investicija u životu -...\nGodišnje više od 30 mladih ljudi stiče diplomu ovog internacionalnog master studija.\nEvropski regionalni master Demokratija i ljudska prava u Jugoistočnoj Evropi zajednički organiziraju Univerzitet u Sarajevu i Univerzitet u Bolonji u suradnji sa 11 partnerskih univerziteta iz regije i Evropske unije.\nOn je najznačajnija aktivnost Globalnog kampusa Jugoistočne Evrope, jednog od 7 programa Globalnog Kampusa za ljudska prava. Finansiraju ga Evropska Unija i Agencija za razvojnu suradnju Republike Italije, uz podršku Ambasade Italije u Bosni i Hercegovini.\nGodišnje više od 30 mladih ljudi stiče diplomu ovog internacionalnog master studija. Namijenjen je studentima i studenticama koji žele kombinovati praktično iskustvo u polju ljudskih prava sa akademskim studijima. S obzirom na to da ljudska prava moraju biti promatrana kroz najmanje nekoliko studijskih polja, od prava i političkih nauka, sociologije, filozofije i društvenih nauka uopšte, program je usvojio interdisciplinaran pristup. Program potiče razvoj i zapošljavanje mladih generacija službenika/ca za upravljanje državom, međunarodnim i nevladinim organizacijama, aktiviste/ice u oblasti ljudskih prava, akademske radnike/ice i istraživače/ice za sveučilišta i istraživačke institute u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Sjevernoj Makedoniji, Srbiji, Crnoj Gori, kao i zemljama Evropske Unije, ostatka Europe i svijeta.\nRok za prijavu je 17. septembar. Za više informacija o programu posjetite stranicu programa ili preuzmite dokument.


Vlada vodi miroljubivu politiku prema susedima\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je zadovoljan što je vlada Srbije vodila miroljubivu politiku prema susedima, kao i dijalog sa Prištinom, ali je nezadovoljan činjenicom da Srbija mora da vraća stare dugove.\n„Ja sam zadovoljan brojem teških i hrabrih odluka, koje su je dovele do toga da bude jedna od najuglednijih zemalja Jugoistočne Evrope“, naveo je premijer.\nOn je rekao da je uveren da ova Vlada može bolje i posvećenije da radi, ali izrazio nezadovoljstvo jer Srbija mora da vrati stare dugove, kao što je dug za gas prema Rusiji.\nVučić je na konferenciji za novinare u Vladi Srbije rekao da je pre godinu dana kada je formirana Vlada imala četri osnovna cilja, medju kojima su politička stabilnost, zaustavljanje ekonomske propasti zemlje.\nOn je rekao da je očuvanje političke stabilnosti bio jedan od velikih izazova pred Vladom kako u vreme majskih poplava tako i danas kada je reč o migranstkoj krizi i borbi Srbije da Kosovo ne udje u Unesko.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Traže besplatnu sportsku rekreaciju barske djece\nBCG 22. 01. 2020. 11:53 >> 11:58 0\nTraže besplatnu sportsku rekreaciju barske djece\nPredsjednik odborničkog kluba BCG Stevo Novaković poručio je da odbornici Biram Crnu Goru iz Bara jedva čekaju sjednicu Skupštine Opštine kako bi diskutovali o predlogu da se izdvoji novac za besplatno bavljenje sportom sve djece u Baru.\nNovaković ističe da je sjednica SO odgođena iako su građani Bara sa velikom pažnjom očekivali nastavak.\n“Ne bi to bilo prvi put da se neka sjednica odgađa, ali je ova sjednica izuzetno bitna. Na ovoj sjednici trebalo da se donese dosta bitnih odluka za funkcionisanje javnih preduzeća u našem gradu”, navodis e u saopštenju.\nNovaković podsjeća da su na dnevnom redu Skupštine Opštine programi rada za 2020-tu godinu Vodovoda i kanalizacije, Komunalnih djelatnosti, Sportsko-rekreativnog centra, Lovstva, Kulturnog centra i Turističke organizacije Bar.\nNovaković naglašava da je za Biram Crnu Goru od izuzetnog značaja i tačka 9 ovog zasijedanja, a koja se tiče Strategije razvoja sporta na teritoriji opštine Bar u periodu od 2019. do 2021.\n“Naša odbornica Sonja Simonovska je već iznijela predlog kada smo diskutovali o budžetu grada da se izdvoji novac za besplatno bavljenje sportom sve djece u Baru i zato mi jedva čekamo nastavak sjednice za koju se nadamo da će konačno biti održana i završena", ističe Stevo Novaković.


HomePolitikaZeman nakon sastanka sa Vučićem: Postaviću pitanje mogućnosti preispitivanja stava o Kosovu\n11/09/2019Redakcija BALKAN TVPolitika, za slajder0\nOn je rekao da mu je „drago što je ministar (odbrane Lubomir) Metnar već izjavio da je greška što je priznata nezavisnost Kosova“. „Onda će on verovatno biti na mojoj strani. Pitanje je ko će biti na drugoj strani to ćemo za mesec dana videti“, dodao je.\nZeman je rekao i da „svaki političar treba prvenstveno da brani interese svoje države a ne da bude marioneta bilo koje strane vlasti“.\nGovoreći o sudjenjima za ratne zločine počinjene na Kosovu i ostavci premijera Kosova Ramuša Haradinaja, Zeman je rekao da je njegovo mišljenje da „država koju predvode ratni zločinci ne bi trebalo da se nalazi u zajednici demokratskih zemalja“.\nOn je zahvalio Srbiji što je „stala na stranu Češke 1938. i 1968. godine“.


Tanjug 25. oktobra 2020. 12:48\nADIS ABEBA – Premijer Etiopije Abij Ahmed izjavio je danas da njegova zemlja „neće ustuknuti pred agresijama bilo koje vrste“ nakon što je predsednik SAD Donald Tramp rekao da bi Egipat mogao da uništi kontroverznu etiopsku branu na Nilu.\nVelika etiopska renesansna brana vredna više milijardi dolara je ključna za energetsku politiku te države, u središtu je dugotrajnog između spora Etiopije sa Egiptom i Sudanom koji se nalaze u donjem toku Nila pa se ove zemlje plaše da će brana poremetiti vodostaj reke ključne za život obe zemlje, navodi BBC.\nEgipat se glavninom svojih potreba za vodom oslanja na Nil i zabrinut je da bi zalihe mogle biti prekinute i njegova ekonomija potkopana ako Etiopija preuzme kontrolu nad protokom najduže afričke reke.\nTramp je rekao da Egipat neće moći da funkcioniše s branom i da će možda „dignuti u vazduh“ konstrukciju, što je Etiopija shvatila da se SAD u tom sporu stavljaju na stranu Egipta.\nSAD su najavile u septembru da će smanjiti pomoć Etiopiji nakon što je u julu započela punjenje rezervoara iza brane.\nMinistar spoljnih poslova Etiopije juče je pozvao američkog ambasadora da pojasni komentare predsednika Trampa.


Šokantna analiza Ureda premijera FBiH: Najlošija godina BH Telecoma – Magazin Plus\nHome/Privreda/BiH/Šokantna analiza Ureda premijera FBiH: Najlošija godina BH Telecoma\nAnaliza stanja u telekomima u BiH, koju su sačinili ljudi iz Ureda premijera Federacije BiH, pokazala je da BH Telecom u 2016. godini bilježi najlošiji poslovni rezultat od 2010. godine, a plan Uprave od 2017. godine predviđa i dalje pogoršanje poslovanja, izvijestio je Dnevni list u štampanom izdanju.\nU analizi se navodi kako je upitna pouzdanost finansijskih izvještaja.\n– Stavke koje su sporne iznose nekoliko stotina miliona KM i spadaju u klasične stavke na kojima se vrše manipulacije, navodi se u izvještaju koji su sačinili premijerovi ljudi.\nPosebno je šokantan stav stručnjaka prema vođenju marketinga i sponzorstva medija. U Analizi stanja u BH Telecomu problematičnim su ocijenili to što preduzeće sponzorira medije koji pišu protiv Vlade FBiH, premijera Sarajevskog kantona i člana Predsjedništva BiH iz reda bošnjačkog naroda. Kao primjer navode tekstove koji otkrivaju “Gdje su zaposleni zetovi Fadila Novalića i Bakira Izetbegovića” ili intervju predsjednika SDP-a Nermina NIkšića u kome se našalio na račun “100.000 novih radnih mjesta”.\nU Analizi se navodi kako je uočena zloupotreba sredstava u marketinške svrhe.\n– Ukupno 11 miliona maraka se troši u ove svrhe. Posebno se finansiraju kampanje protiv Vlade FBiH, Sarajevskog kantona, predsjednika BiH, kroz produciranje i sponzoriranje političkih emisija koje nanose štetu ugledu vlasnika BH Telecoma, aktivnostima na provedbi Reformske agende što poprima dimenzije diplomatskog skandala, navodi se u analizi Ureda premijera FBiH.\nSrbija mora da se potpuno odveže od zločina koji su činjeni u njeno ime


Portali dobili oko pola miliona evra od Haradinajeve vlade - Radio Goraždevac\nPiše: Arta Beriša\nU sumnjivom pravnom postupku, Vlada Kosova nagradila je medije sa preko pola miliona evra, plaćajući im reklamni prostor i ugovore za reklamiranje i praćenje njenih aktivnosti. Potrošnja velikih svota novca izvršena je mimo Zakona o javnim nabavkama, na osnovu Vladine uredbe, u postupku koji, prema mišljenju glavnog revizora, ne bi trebalo primeniti.\nIstraživanje BIRN-a otkriva da je 16 od 21 ministarstva kosovske vlade na čelu sa Ramushom Haradinajem potrošilo oko pola miliona evra na portalima, kako bi izveštavali o aktivnostima Vlade i reklamirali njen rad.\nNa osnovu desetine analiziranih ugovora sa različitim portalima, otkriva se da je budžet bio nepravilno dodeljen.\nIstraživanje baca svetlo na sporazume ministarstava sa portalima u trajanju od tri meseca, šest meseci ili godinu dana, dok je postupak ugovaranja sumnjiv.\nNeka ministarstva su potpisala ugovore na osnovu Zakona o javnim nabavkama, a druga su mimoišla ovaj zakon potpisivanjem ugovora u sklopu drugih postupaka.\nMinistarstva se odupiru objavljivanju ugovora sa portalima\nRasvetljavanje ugovora usledilo je tek nakon intervencije ombudsmana, nakon što su ministarstva prvobitno odbila da pruže pristup ugovorima.\nIstraživanje pokazuje da Kabinet premijera sam nije potrošio mnogo novca na marketing, dok Ministarstvo za infrastrukturu i transport, na čelu sa Pal Lekajem iz Haradinajevog AAK-a, pripada grupi ministarstava koja su izdvojila najveći iznos budžeta za portale.\nSamo u 2018. godini, ovo ministarstvo izdvojilo je 111 hiljada evra na ime oglašavanja i praćenja aktivnosti Ministarstva i ministra Pala Lekaja.\nMinistarstvo za infrastrukturu i transport je odbilo da dostavi fizičke kopije ugovora, omogućavajući im pristup samo u prostorijama Ministarstva.\n(fotografija: Odgovor Kancelarije za informisanje MI-a, dat 2018. godine)\nU februaru 2019. godine, Ministarstvo infrastrukture postiglo je sporazum o saradnji sa jednim od glavnih portala kome će biti isplaćeno hiljadu evra za praćenje aktivnosti ministra, kao i za objavljivanje i emitovanje informativnih konkursa. Deo ugovora je takođe statičan baner i objavljivanje svih vesti i aktivnosti Ministarstva infrastrukture i transporta. Mesečna cena iznosi 1000 evra.\nMinistarstvo nije bilo toliko precizno kada je govorilo o konkretnoj pravnoj osnovi. Sporazum nosi potpis Betima Recice, generalnog sekretara Ministarstva infrastrukture i transporta.\nOdgovor o tome kako su otprilike sklopljeni ugovori sa online medijima, ipak je pronađen u nekim drugim vladinim kabinetima.\nPeriskop, Ministarstvo dijaspore\nNeka od njih su dozvolila pristup ugovorima, čineći ih u potpunosti javnim, a druga su objavila samo iznos troškova, uključujući vremenski period i imena portala. Ministarstvo obrazovanja, nauke i tehnologije prihvatilo je da objavi 17 ugovora sa različitim portalima. Prema rečima portparolke, Bese Bytyqi, ugovori se zasnivaju na Zakonu o javnim nabavkama, i to na pregovaračkoj proceduri.\nPrimer, ugovor Ministarstva za obrazovanje sa Insajderom\nIstraživanje otkriva da je Ministarstvo kulture, omladine i sporta potrošilo 117.000 evra na razne portale. U ovo vreme, Ministarstvom je rukovodio Kujtim Gashi iz PDK-a, bliski rođak lidera stranke Kadri Veseli.\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i seoskog razvoja je na listi sa 97.000 evra, za kojim sledi Ministarstvo obrazovanja, nauke i tehnologije sa 60.000 evra, kao i Ministarstvo trgovine i industrije koje je objavilo samo brojku za 2018. godinu, koja dostiže 47 hiljada evra.\nVlada zaobilazi preporuke glavnog revizora o poštovanju Zakona o nabavkama\nPodaci pokazuju da su tri ministarstva: Ministarstva infrastrukture, trgovine i kulture potpisala ugovore u vrednosti većoj od 200.000 evra mimo tenderskih postupaka i Zakona o javnim nabavkama.\nTab: Ministarstvo trgovine, ugovori 2018.\nU 2018. godini, glavni revizor Kosova otkrio je potpisivanje devet ugovora sa medijima od strane Ministarstva kulture, mimo bilo kakvih tenderskih postupaka. Izveštaj je utvrdio da ugovaranje usluga u nedostatku postupaka nabavke utiče na smanjenje konkurencije i diskriminiše druge pružaoce takvih usluga.\nPrema Zakonu o javnim nabavkama, ugovori za snabdevanje robom, uslugama i kapitalne investicije moraju se sklopiti i izvršiti kroz postupke javnih nabavki. Takođe, prema ovom zakonu, ove ugovore mora potpisati direktor za nabavke. U slučaju Ministarstva kulture, ugovore je potpisao Veton Firzi, generalni sekretar Ministarstva.\nGlavni revizor je za list objasnio da Finansijsko pravilo br .01 / 2013 predviđa da se prvo mora podneti zahtev za kupovinu, izdvoje sredstva, podnese nalog za kupovinu, zatim primi roba ili usluga i izvrši plaćanje po prijemu fakture. Prema revizoru, u testiranom uzorku u vrednosti od 3,999 evra, nalog za preuzimanje i kupovinu izvršen je nakon prijema računa, što je suprotno opštim postupcima isplate, predviđenim važećom uredbom. Nepridržavanje odgovarajućih postupaka kontrole, prilikom izvršenja isplata, je zapravo odstupanje od zakonskih zahteva i može rezultirati potencijalno neurednim isplatama, konstatuje glavni revizor.\nNakon ovog izveštaja revizora, data je preporuka da glavni sekretar Ministarstva kulture i drugi podređeni službenici ne potpisuju ugovore u suprotnosti sa Zakonom o javnim nabavkama.\nIstraživanje nije uspelo da utvrdi da li su novi ugovori Ministarstva kulture izrađeni u skladu sa preporukama revizora. Razlog za to je što nije dozvoljen pristup podacima.\nIako Ministarstvo kulture nije objavilo podatke za 2019. godinu, ustanovljeno je da su ugovori Ministarstva za infrastrukturu i Ministarstva trgovine za 2019. godinu u istom obliku.\nU aprilu 2019. godine Ministarstvo trgovine, na čelu sa Endritom Shalom iz NISME, postiglo je sporazume o saradnji sa 30 portala na nekoliko meseci trajanja i mogućnošću produžetka. Ministarstvo trgovine je odbilo da dostavi fizičke kopije ugovora sa opravdanjem da ti dokumenti sadrže lične i poslovne podatke i bez saglasnosti stranke nemaju pravo da ih obelodane. Ministarstvo je dozvolilo njihov pregled u prostorijama Ministarstva. Na osnovu ovih materijala i prema zvaničnim izvorima, potpis je na njih stavio Burim Rreci, generalni sekretar Ministarstva trgovine.\nIsto je učinilo i Ministarstvo infrastrukture. Garant sporazuma o saradnji sa portalima je Betim Recica, generalni sekretar.\nKada je reč o pravnom osnovu, u Ministarstvu trgovine kažu da se ugovori s privrednim subjektima temelje na Uredbi br. 02/2011 o oblastima administrativne odgovornosti Kabineta premijera i ministarstava. Betim Reçica, generalni sekretar Ministarstva infrastrukture, nije odgovorio na pitanja lista o postizanju dogovora sa medijima po tom pitanju, niti su se oglasili službenici Ministarstva kulture.\nAli, prema glavnom revizoru Kosova, kao i kod svih ostalih usluga i za marketinške usluge bi trebalo sprovesti procedure nabavki.\nSličan je i odgovor Regulatorne komisije za javne nabavke. „Za sve aktivnosti nabavke koje nisu izuzete članom 3 ZJN, sprovodi se jedna od procedura utvrđenih u ovom zakonu“, navodi se u odgovoru.\nBajram Shala, službenik za medije u Ministarstvu trgovine i industrije, kaže da je jedan od glavnih kriterijuma za sklapanje ugovora o oglašavanju dokument da je medij registrovan pri Agenciji za privredni registar.\n„Iliria Online“ na listi reklamnih portala Ministarstva trgovine za 2019. godinu\nKabinet premijera nije komentarisao postupke ministarstava na ovu temu, rekavši da sama ministarstva treba pitati o tome. Govoreći samo o Kabinetu premijera, portparolka Donjeta Gashi kaže da postoji simboličan ugovor sa medijima za objavljivanje konkursa Kabineta premijera. Ona nije obelodanila ime medija i iznos utrošenog budžeta.\nOsnovno tužilaštvo u Prizrenu podiglo je optužnicu protiv dvojice bivših funkcionera opštine Prizren zbog sumnje da su izvršili krivično delo, zloupotrebu službenog položaja ili ovlašćenja.\nPrema optužnici, Zenel Ahmetaj, vršilac dužnosti opštinskog direktora za finansije i privredu u 2015. godini, Ertan Simitci, opštinski direktor za finansije i privredu u 2016. godini, su sklopili ugovore za emitovanje reklamnih spotova na tri lokalne televizijske stanice u Prizrenu, neispunjavajući dužnost propisanu zakonom, tako što su to učinili bez ikakvog tenderskog postupka, suprotno Zakonu o javnim nabavkama, Zakonu o upravljanju javnim finansijama i Uredbi trezora.\nIznos koji je Opština Prizren navela za ove tri televizije u suprotnosti sa zakonom je 23.600 evra. Optužnica se takođe poziva na mišljenje finansijskog veštaka, Agima Sheqirija, koji je navodno zaključio da su okrivljeni, Zenel Ahmetaj i Ertan Simitci, obojica na istim pozicijama, u različitim vremenskim periodima, zaobišli tenderski postupak i da njihova dela sadrže elemente krivičnog dela, zloupotrebe službenog položaja i ovlašćenja, prema članu 422 Krivičnog zakonika Kosova.\nSa druge strane, Državno tužilaštvo nije navelo da li je preduzelo mere nakon objave glavnog revizora Kosova da je bar jedno ministarstvo zaobišlo tenderske procedure. Tužilaštvo uopšte nije odgovorilo u vezi sa ovom temom.\n“Ova publikacija je izrađena uz pomoć Evropske unije. Sadržaj ove publikacije je isključiva odgovornost Arta Berisha i ni na koji način se ne može smatrati kao stav Evropske unije ili BIRN-a I UNK-a”


Delegacija EU i zemlje centralne Azije razgovarali o Afganistanu\nJosef Borrell (desno), visoki predstavnik EU za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predvodi delegaciju EU u Dušanbeu 22. novembra 2021.\nDelegacija Evropske unije na visokom nivou održala je razgovore u glavnom gradu Tadžikistana s ministrima vanjskih poslova iz centralne Azije kako bi razgovarali o pitanjima kao što su regionalna saradnja, ljudska prava i situacija u susjednom Afganistanu.\nTurkmenistan je predstavljao zamjenik ministra vanjskih poslova.\nNakon što je 17. ministarski sastanak EU - Centralna Azija održan iza zatvorenih vrata u Dušanbeu 22. novembra, visoki predstavnik EU za vanjsku politiku i sigurnost Josep Borrell rekao je da nedavni događaji u Afganistanu, gdje su talibani preuzeli kontrolu nad zemljom u augustu, zahtijevaju nove pristupe pitanju sigurnosti u centralnoj Aziji.\nOn je takođe izrazio nadu da će se odnosi između EU i pet zemalja centralne Azije: Kazahstana, Kirgistana, Turkmenistana, Tadžikistana i Uzbekistana, dalje intenzivirati u budućnosti.\n„Otpornost, prosperitet i podrška regionalnoj saradnji – to su prioriteti postavljeni u Strategiji EU - Centralna Azija, koji su danas relevantniji nego ikada za usmjeravanje našeg regionalnog angažmana ka oporavku nakon pandemije“, napisao je u tweetu.\nU zajedničkom saopćenju koje je EU objavila nakon razgovora, učesnici su „potvrdili zajedničku opredijeljenost za stvaranje snažnog, ambicioznog i partnerstva okrenutog budućnosti, kao i „važnost napretka u oblasti vladavine prava, demokratije, upravljanja, rodne ravnopravnosti jednakosti i univerzalnim ljudskim pravima” u regiji u kojoj grupe za ljudska prava često kritikuju vlade zbog njihove represivne politike.\nUčesnici su obećali da će intenzivirati saradnju između EU i Centralne Azije u oblastima kao što su borba protiv terorizma, organizovanog kriminala, trgovine ljudima i krijumčarenja migranata.\nOni su također "izrazili zajedničku zabrinutost zbog regionalnih reperkusija razvoja događaja u Afganistanu",naglasili važnost sprečavanja da se afganistanska teritorija koristi kao "baza za smještaj, finansiranje ili izvoz terorizma u druge zemlje" i pozvali na uspostavljanje “ inkluzivne i reprezentativne” vlade u Kabulu.\nPrema Ujedinjenim nacijama, milioni ljudi u Afganistanu bi se mogli suočiti s glađu, a gotovo svo stanovništvo živi u siromaštvu jer ekonomija propada nakon što su talibani preuzeli vlast.\nProšlog mjeseca, predsjednica Evropske komisije, Ursula von der Leyen, rekla je da EU planira pružiti Afganistanu paket podrške od milijardu eura.\nUoči sastanka u Dušanbeu, Human Rights Watch (HRW) pozvao je EU da izvrši pritisak na vlade centralne Azije da okončaju kršenje prava i angažuju se u smislenim reformama.\nU saopćenju od 19. novembra, njujorška organizacija za zaštitu ljudskih prava navela je da su "obećanja reformi zaustavljena ili povučena u zemljama poput Kazahstana, Kirgistana i Uzbekistana, dok se represivni podaci o ljudskim pravima u Tadžikistanu i Turkmenistanu nastavljaju pogoršavati."


Urušavanje regulatornih mehanizama – put ka cenzuri i divljoj regulaciji – Biro za društvena istraživanja\nPoslednja dešavanja u slučaju izbora članova REAM samo su još jedan kamičak u mozaiku dokaza kako je medijska transformacija u Srbiji dospela u ćorsokak.\nArgumentacija za ovaj zaključak proizilazi iz dva izveštaja Saveta za borbu protiv korupcije, čije nalaze dodatno potkrepljuju nezavisni monitorinzi medija Biroa za društvena istraživanja, koji se sprovode od 2012. godine. Upozorava se, naime, na uobličavanje ambijenta koji je pogodan za (auto)cenzuru, što je, između ostalog, posledica neuspelih i nedovršenih promena u medijskom polju. U jednom takvom ambijentu mediji svoju održivost prvenstveno grade kao sredstva zabave, promocije, propagande i, najzad, odmazde.\nREAM je pasivno postupao u javnoj raspravi o tome da li ima ili nema cenzure, odnosno ako je ima u čemu se ona sastoji. Time se dodatno otvorio prostor da pojedini mediji, zaklanjajući se iza principa uredničke nezavisnost, vrše svojevrsnu cenzuru, objavljujući samo neke analitičke uvide o prirodi medijskog izveštavanja.\nKonkretno, Biro za društvena istraživanja je u okviru svog tematskog monitoringa objavio analizu kako su televizije sa nacionalnom frekvencijom izveštavale o Briselskom sporazumu. Pružen je uvid u to koliko, i na koji način, elektronski mediji predstavljaju sadržaj i samu primenu postignutih dogovora. Nijedna televizija nije našla za shodno da objavi tu informaciju.\nU isti mah, monitoring medija, sprovoden od strane Medijske arhive Ebart i Instituta za javnu politiku, dobija priliku da predstavi nalaze monitoringa štampe, i na osnovu toga generalno oceni ukupno stanje ovdašnjih medija.\nSve ovo govori o sistematskom generisanju stanja koje onemogućava uspostavljanje celishodne (samo)regulacije medija, čime se održava ambijet koji pogoduje kako cenzuri tako I njenoj posledici i dokazu da postoji, autocenzuri.\nSa ovakvim stanjem medija u direktnom razgovoru je upozant komesar Han prilikom nedavne posete Srbiji.