Zainteresovana javnost u Srbiji traži ponavljanje javne rasprave o Predlogu programa upravljanja otpadom 2021.-2024.\nSlika: Balkan Green Energy News\nNevladine organizacije i eksperti zatražili su danas da se javna rasprava o tri godine očekivanom Predlogu programa upravljanja otpadom u Republici Srbiji za period od 2021. do 2024. godine ponovo zakaže jer je bila organizovana netransparentno i na brzinu. Rasprava će trajati do 8. oktobra. Osim Ministarstvu komentare na dokument možete poslati i našem portalu. Objavićemo svaki komentar.\nDobar deo zainteresovane javnosti je za javnu raspravu saznao tek pre dva dana kada je na sajtu Ministarstva zaštite životne sredine najavljena video konferencija u okviru Javne rasprave o Predlogu programa upravljanja otpadom u Republici Srbiji za period od 2021. do 2024. godine, koja se održala danas.\nUčesnici konferencije su postavili pitanje nedostupnosti samog dokumenta Predloga programa upravljanja otpadom jer u najavi ovog skupa nije bilo linka preko koga bi moglo da se dođe do dokumenta. Na kraju se ispostavilo da link i dokument mogu da se nađu, ali na stranici koja nije deo glavnog menija sajta i odnosi se na javne rasprave.\nJavnost je za javnu raspravu saznala pre dva dana kada je najavljena video konferencija u okviru javne rasprave\nUčesnici konferencije su, takođe, bili nezadovoljni veoma skromnom komunikacijom Ministarstva o ovako važnoj temi, i ukazali su da je o ovakvom dokumentu javnost trebalo da bude obaveštena kroz medije, društvene mreže i sam sajt Ministarstva, mnogo ranije i vidljivije, jer je reč o kompleksnom dokumentu sa više od 430 strana.\nPodsetićemo da je Predlog programa upravljanja otpadom u Republici Srbiji za period od 2021. do 2024. godine glavni dokument za planiranje upravljanja otpadom u zemlji koja ima preko tri hiljade divljih deponija, u kojoj su tokom leta gorele brojne nesanitarne deponije, u kojoj su tokovi opasnog otpada netransparentni, a rešenje za upravljanje ambalažnim otpadom i dalje ne postoji.\nOno što bude usvojeno kao pravac delovanja kroz ovaj dokument uticaće i na lokalne samouprave, i na javna-komunalna preduzeća, kao i na građane i firme, te je bilo za očekivati da u ovoj raspravi učešće uzme što veći broj predstavnika različitih zainteresovanih javnosti, a pre toga da budu i propisno obavešteni.\nTanasković: ispoštovali smo zakonskih 20 dana za javnu raspravu\nJelena Tanasković, državna sekretarka u Ministarstvu zaštite životne sredine, na konferenciji je priznala da je trebalo ovaj skup najaviti i ranije, ali da je bilo dovoljno vremena da se svi zainteresovani upoznaju sa Predlogom programa jer je dokument postavljen na sajt Ministarstva 16. septembra. Ona je istakla da se javna rasprava završava 5. oktobra, ali da će biti produžena do 8. oktobra.\nU svojevrsnoj krizi koja je nastala povodom javne rasprave, a sa ciljem da omogućimo da se glas zainteresovane javnosti čuje i da doprinesemo transparentnosti samog procesa, portal Balkan Green Energy News poziva sve zainteresovane strane da ukoliko žele, svoje komentare, osim Ministarstvu, dostave i nama, te da će svi komentari biti objavljeni na našem portalu.\nArhus centar: ponoviti javnu raspravu\nArhus centar Južne i Istočne Srbije i Mreža Arhus centara Srbije saopštili su da je u organizaciji današnjeg onlajn događaja napravljeno niz propusta, pre svega jer je zakazan samo dva dana ranije, kao i da je program javne rasprave bio manjkav i objavljen nedovoljno transparentno, čime je prekršen niz pravno obavezujućih dokumenata koje je usvojila Srbija.\nZakonom o potvrđivanju Arhuske konvencije ova konvencija je inkorporirana u pravni sistem Srbije, a Mreža Arhus centara Srbije smatra da su prilikom sprovođenja javne rasprave o Predlogu programa prekršeni član 6. član 7. i član 8. Arhuske konvencije, koji definišu učešće javnosti koje se odnosi na planove, programe i politiku u vezi sa životnom sredinom, procedure učešća javnosti i da kvalifikovano učešće javnosti tokom pripreme izvršnih procesa i zakonski obavezujućih normativnih instrumenata nije moglo da bude sprovedeno.\nPozivamo Ministarstvo da objavi analizu efekata Predloga programa\n„Pozivamo Ministarstvo zaštite životne sredine da ponovi javni poziv za učešće u javnoj raspravi, sa svim relevantnim podacima u skladu sa članom 42. Poslovnika Vlade i da produži rok održavanja ponovljene javne rasprave na minimum 30 dana. Takođe, pozivamo Ministarstvo da, u skladu sa odredbama Zakona o planskom sistemu Republike Srbije, ex-ante analizu efekata Predloga programa učini dostupnom javnosti prilikom ponavljanja javne rasprave“, izjavila je Sonja Popović, menadžerka Arhus Centra Južne i Istočne Srbije.\nKristina Cvejanov: javna rasprava bez učešća zainteresovane i stručne javnosti\n„Danas smo bili svedoci simuliranja javne rasprave, za koju je poziv objavljen na sajtu Ministarstva svega 48 sati pre događaja“, navela je Kristina Cvejanov, konsultantkinja za upravljanje otpadom, i dodala da je u eri savremenih komunikacija nedopustiva praksa organizovanja javnih rasprava bez učešća zainteresovane i stručne javnosti.\nKako je moguće, upitala je ona, da Ministarstvo gotovo svakodnevno putem medija i društvenih mreža građane obaveštava o promotivnim aktivnostima ministarke Irene Vujović, a da istovremeno očekuje da se isti o javnim raspravama informišu redovnim pretraživanjem sajta Ministarstva.\nZašto na video konferenciju nisu direktno pozvane organizacije koje zastupaju interese zainteresovanih strana, a koje su čak i u samom planskom dokumentu vrlo jasno navedene\n„Kako je moguće da za jedan ovako važan događaj nisu upućeni direktni pozivi ni organizacijama koje zastupaju interese zainteresovanih strana, a koje su čak i u samom planskom dokumentu vrlo jasno navedene – lokalne samouprave, komunalna preduzeća, privreda, reciklažna industrija, udruženja potrošača, civilne organizacije?“, istakla je Cvejanov.\nPotpuna je misterija zbog čega je važan planski dokument koji se čeka više od tri godine jer je prethodna Strategija upravljanja otpadom istekla još 2019, naprasno izvučen iz fioke, a proces javne rasprave organizovan netransparentno i na brzinu. To je, smatra ona, verovatno u korelaciji sa činjenicom da Ministarstvo paralelno radi na izmenama Zakona o upravljanju otpadom i Zakona o ambalaži i ambalažnom otpadu, za koje javna rasprava još nije zakazana iako se govori da je planirano njihovo usvajanje do kraja ove godine.\nStiče se utisak da aktuelno Ministarstvo kada su stručni kapaciteti u pitanju nije doraslo ovom poslu\n„Oblast upravljanja otpadom koja je obuhvaćena ovim dokumentima je izuzetno široka i kompleksna. Nakon današnje prezentacije stiče se utisak da aktuelno Ministarstvo kada su stručni kapaciteti u pitanju nije doraslo ovom poslu, niti razume važnost dokumenta koji treba da obezbedi da se konačno upravljanje otpadom u Srbiji dovede na nivo civilizovanih zemalja. Time je još značajnije obezbediti učešće zainteresovane i stručne javnosti, uključujući pre svega one na koje se ovi planski i regulatorni dokumenti donose, kako bi njihove preporuke mogle da obezbede neophodni kvalitet i primenjivost. Dakle, jedino ispravno što nakon ove javne rasprave Ministarstvo zaštite životne sredine može da uradi, da je ponovi, obezbedi efikasno informisanje zainteresovane javnost i produži rok za dostavljanje komentara“, istakla je Cvejanov.\nŠta piše u Predlogu programa?\nPredstavljajući Predlog programa Jelena Tanasković je istakla da se u Srbiji godišnje napravi 12 miliona tona otpada, od čega je oko dva miliona komunalni otpad. Zemlja, kako je dodala, ima deset sanitarnih deponija, koje su obradile 440.000 tona otpada, ali ozbiljniji problem je da je registrovano 2.170 diljvih deponija, iako se procenjuje da ih ima više od 3.500.\n„Glavni cilj upravljanja otpadom je postizanje održivog sistema upravljanja otpadom kako bi se smanjilo zagađenje životne sredine. Da bi se postigao cilj pravni okvir se mora usaglasiti sa direktivama EU, što će i biti urađeno Predlogom programa“, istakla je ona.\nPrelazi se sa koncepta regionalnih deponija, na sistem regionalnih reciklažnih centara\nJedna od najvažnijih promena koju donosi Predlog programa je prelazak sa koncepta regionalnih sanitarnih deponija na koncept regionalnih reciklažnih centara.\nTanasković je u ovoj godini najavila potpisivanje ugovora o kreditu sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) o gradnji osam regionalnih reciklažnih centara koji će pokrivati 50 lokalnih samouprava. Ti centri podrazumevaju odvojeno prikupljanje, separaciju, reciklažu i tretman nereciklabilnog otpada, što je, prema njenim rečima, put kojim država želi da ide, i posle ovih osam centara će se graditi i drugi.\n„Predlogom programa želimo da podelimo teritoriju Srbije na regione da na što efikasniji način prerade što više otpada, kako mi što manje otpada ostalo nerešeno, kao i da se više primenjuje princip cirkularne ekononomije”, istakla je ona.\nKuzmanović: predlog da se uvede depozitni sistem\nGovoreći o konceptu Predlog programa, Snežana Kuzmanović, načelnica Odeljenja za upravljanje otpadom u Ministarstvu, navela je da se pored uvođenja reciklažnih centara planira i uvođenje depozitnog sistema jer 90 odsto ambalažnog otpada mora biti reciklirano, što implicira izradu novog Zakona o ambalaži i ambalažnom otpadu. Radna grupa za ovaj zakon je već formirana.\nKuzmanović je kao deo koncepta navela i smanjenje broja regionalnih deponija i uvođenje principa cirkularne ekonomije i prevencije otpada.\nCvejanov: kako je depozitni sistem postao razlog za donošenje Predloga programa\nKristina Cvejanov kaže da nije jasno zbog čega je u prezentaciji samog dokumenta kao jedan od razloga za njegovo donošenje navedeno uvođenje depozitnog sistema za ambalažu, a koji se bukvalno nigde ne spominje u tekstu Programa upravljanja ambalažnim otpadom.\n„Postavlja se pitanje kako je to Predlog programa upravljanja otpadom usklađen sa novim EU direktivama, što su naglasili predstavnici Ministarstva, kada se ne bavi problematikom jednokratne plastike i omogućava dalje korišćenje oksodegradabilnih kesa (u Srbiji proglašenim „biorazgradivim“), a koje su od 3. jula zabranjenje u svim državama članicama EU“, rekla je ona.\nTagovi: ambalaža, ambalažni otpad, cirkularna ekonomija, deponija, depozitni sistem, komunalni otpad, opasni otpad, recikliranje, upravljanje otpadom\nPočetna » Vesti » Otpad » Zainteresovana javnost u Srbiji traži ponavljanje javne rasprave o Predlogu programa upravljanja otpadom 2021.-2024.\nTuzlanski kanton dobija regionalnu deponiju čvrstog otpada\n05 маја 2022 - Nova deponija će opsluživati tri opštine u Tuzlanskom kantonu sa oko 95 hiljada stanovnika. Švedska...


Jarac horoskop za Novembar 2020 – Dnevnik Jednog Astrologa\n•○• za Sunce ili Mesec ili Podznak u Jarcu •○•\nIako Jarčevi tokom Novembra imaju više opterećujućih planetarnih uticaja (zbog Saturna njihove planete) posebno kada je poslovni segment u pitanju, ipak će mnogi od vas uspeti da „isplivate“ iz potencijalnih problema (zahvaljujući ne samo opciji da je taj Saturn u sedištu, već i što je pored njega Jupiter i imaće dobar aspekt sa Suncem iz Škorpije i Neptunom iz Riba) i da ćete vrlo sabrano i odlučno rešavati probleme, jedan po jedan, posebno od druge nedelje Novembra kada se Saturn oslobodi napetog aspekta kvadrata sa Merkurom. Pored ovih „na tri ćoške“, imamo i par izuzetno dobrih mogućnosti, i to naročito polovinom i na samom kraju meseca, kada će neki od vas dobiti ili neko priznanje i unapređenje, ili će pak ostvariti vrlo značajnu poslovnu saradnju, zahvaljujući i Marsu koji kreće direktno, i Mladom Mesecu iz Škorpije koji će biti podpomognut i Merkurom i Venerom iz Škorpije u dobrom odnosu sa samim Saturnom. To je period kada ste maksimalno podržani i protežirani, pa će se nekima od vas preko posrednika otvoriti i vrata jačih ustanova i institucija, ili pak inostranstva. U suštini, naporan i komplikovan mesec, ali sa vrlo dobrim poslovnim rezultatima po vas na kraju svih krajeva.\nNije ni čudo što će zdravstvena situacija biti komplikovana, posebno u prvoj polovini Novembra, s obzirom na to koliko ćete se trošiti i iscrpljivati oko posla i svakodnevnih obaveza, i biti posvećeni svojim ucrtanim ciljevima. Ali ipak, morate voditi računa o sebi prvenstveno, pa se potrudite da budete maksimalno odgovorni prema svom organizmu, posebno u periodu kada Mars bude krenuo direktnim hodom (pa tako i pokrenuo neke zdravstvene probleme za koje ste mislili da su prošli a vezani su za ishranu, varenje i rad creva) i pred kraj meseca kada bude nastupilo delimično Pomračenje u Blizancima koje će biti u vašoj kući zdravstvenih problema.\nPun Mesec od 31/10 u Biku zajedno sa Uranom vam je doneo aktiviranje vaše polje ljubavi, seksa i dece u toku celog Novembra, tako da je moguće da će se neki od vas u ovom periodu odlučiti na proširenju porodice, obnavljanju ljubavne strasti sa jačom & lepšom polovinom ili pak izaći iz svoje zone komfora i sigurnosti i „krenuti u akciju“ traženja srodne Duše. Generalno gledano sam Novembar nije ni malo loš po vaše emotivne i bračne planove, barem druga polovina meseca kad Venera bude prešla u znak Škorpije. Nekako ćete i vi i vaša lepša & jača polovina uspevati da se uklopite u planove onog drugog, i da se usaglasite i pronađete „zlatnu sredinu“, a ono što je sigurno jeste da ćete češće nego inače biti u pokretu, u nekim druženjima i društvenim aktivnostima, što će dodatno obogatiti i ojačati vaš odnos. Nekih velikih prepreka nemate, sem u prvoj polovini Novembra kada će ne samo Merkur u kvadratu sa Saturnom da donosi probleme u komunikaciji, već i sama Venera iz Vage u kvadratu sa Saturnom da „zabiberi“ razgovore do maksimuma, ali sve dokle god ste iskreni i otvoreni jedno prema drugom, neće biti većih problema. Po ovom pitanju posebno se skreće pažnja, jer ćete povremeno ipak imati tendenciju da neke stvari prećutite “zarad mira u kući”, a to vas može izjedati i nervirati i naravno štetiti vašem zdravlju. Bolje reći dok je problem mali, nego čekati da postane pretnja odnosu. Slobodni Jarčevi, ako se ne zaljube na samom početku novembra i ne uđu tada u neku emotivnu priču, imaju još dve šanse. Prva je polovinom meseca kada uz Mlad Mesec koji prolazi kroz vaše polje društvenh mreža & prijatelja, preko njih ili pak kolega, možete upoznati nekog zaista interesantnog, a druga na samom kraju Novembra kada Venera bude imala dobre spekte sa stelijumom u Jarcu (Jupiter, Saturn, Pluton) i dobar aspekt sa Neptunom. Ovog meseca ste društveniji, više ćete izlaziti i družiti se i time ćete dodatno otvoriti sebi emotivne prilike, jer i sam Saturn za par nedelja menja znak i prelazi u Vodoliju i donosi vam jedan potpuno nov način života.\nAstrolog Nevenka Blažik 1 нов 2020 6 нов 2020 2020, jarac, Mesečna prognoza, Mesečni horoskop za Novembar, Novembar\nПретходно Претходни чланак: Strelac horoskop za Novembar 2020\nСледеће Следећи чланак: Vodolija horoskop za Novembar 2020


Dunav film fest umesto u avgustu – od 11. do 16. septembra | podunavlje.info\nSMEDEREVO, 5. avgust 2020 – Treći Međunarodni filmski festival “Dunav film fest” biće održan od 11. do 16. septembra u Smederevu, ukoliko se stabilizuje situacija izazvana epidemijom virusa KOVID-19, izjavio je za Podunavlje.info Dragoljub Martić, direktor Centra za kulturu Smederevo.\nPrvobitno je bilo planirano da festival bude od 14. do 19. avgusta, ali je odložen za novi termin – od 11. do 16. septembra, zbog aktuelne epidemiološke situacije.\nI ove, kao i prethodnih godina, na festivalu će biti premijerno prikazana najznačajnija ostvarenja podunavske kinematografije. Publika će moći da vidi trideset filmskih ostvarenja podelјenih u četiri programske celine na nekoliko lokacija u gradu Smederevu.\nKao i ranijih godina, festival je takmičarskog karaktera i žiri festivala činiće relevantni filmski radnici koji će dodeliti nagradu „Dunavska lađa“, za najbolji film u takmičarskoj selekciji, potvrdio je Martić.


Od izvoza sedam miliona evra : Nadlanu.com\nOd izvoza sedam miliona evra\nObjavljeno 27. jun 2006. / 00:00:00\nDo sada uložena finansijska sredstva u investicioni razvoj „Zdravlja“ prevazilaze već 15 miliona evra\n„Zdravlje Aktavis“ (Zdravlje Acta− vis), poznati proizvođač farmaceutskih proizvoda, nastavlja sa kontinuiranom proizvodnjom, ali i snabdevanjem tržišta lekovima, dijaliznim materijalom i parafarmaceutskim proizvodima. U proteklih šest meseci, ova leskovačka fabrika je, bez obzira na otežane uslove poslovanja domaćih fabrika lekova, ostvarila planske zadatke, ističe Milan Todorović, direktor regionalnog predstavništva „Aktavisa“ za Srbiju i Crnu Goru. Proizvodnja je u zavisnosti od programa do programa povećana od 10−40 odsto, dok evidentirani rast ukupnog poslovanja fabrike dostiže povećanje od 15 odsto, u odnosu na prvo polugodište prošle godine.\n„Zdravlje Aktavis“ je, očigledno, uspešno odolevalo pojačanim aktivnostima konkurencije na tržištu lekova u Srbiji, neregulisanim cenama farmaceutskih proizvoda i odnosima na tržištu, a u prilog dobroj organizaciji posla i asortimanu proizvoda koji zadovoljava potrebe kupaca ide i činjenica da će fabrika, tokom ove godine, na inostrano tržište plasirati lekova za blizu sedam miliona evra, što je znatno više, nego ranijih godina. Tačnije, „Zdravlje“ je pre privatizacije i transformacije u „Zdravlje Aktavis“, ističe Todorović, izvozilo lekova u vrednosti od 1,5 do dva miliona evra, godišnje. Fabrika će, naravno, pored ulaganja u modernizaciju proizvodnih tehnologija, dodatni angažman činiti i dalje kako bi se vratila na, prethodnih godina, izgubljeno tržište, a intenziviraće se i aktivnosti ka osvajanju novih tržišta i povećanoj registraciji preparata. „Zdravlje Aktavis“ je povećalo svoje učešće na domaćem tržištu lekova, ono je sa 12,3 odsto poraslo na 14,1 odsto, ističe Todorović, a do kraja godine se, pored ispunjenja finansijskog plana, očekuje i uvođenje pet novih preparata − četiri iz oblasti antibiotika, a početkom godine je uveden novi preparat iz oblasti kardiologije.\nKompanija „Aktavis“ sa Islanda je, da podsetimo, „Zdravlje“ iz Leskovca privatizovala 2003. godine i od tada do sada je postala izuzetno važan snabdevač tržišta jugoistočne Evrope i Balkana generičkim lekovima. „Aktavis“ je pre tri meseca u Rumuniji postao vlasnik kompanije „Zindan“, poznatog prozvođača i distributera preparata za onkologiju, a interesovanje i ponuda za privatizaciju je upućena i „Plivi“ iz Hrvatske. „Zindan“, pored distribucije inostranih lekova na tržištu Rumunije, postaje i sve poznatiji po sopstvenoj proizvodnji, a značajan je i po tome što u svom programu ima generičke preparate za potrebe onkoloških bolesnika. Posedovanje, u svetu priznatih sertifikata o kvalitetu − GMP standarda, omogućuje ovom rumunskom proizvođaču plasman lekova na tržište SAD, Japana i država Evropske unije, a za očekivati je da će deo preparata iz oblasti onkologije uskoro biti registrovan i za tržište Srbije.\n„Actavis group“ ispunjava sve svoje obaveze prema „Zdravlju“, precizirane kupoprodajnim ugovorom, što potvrđuje i Agencija za privatizaciju u izveštaju za 2005. godinu, ističe Todorović, a do sada uložena finansijska sredstva u investicioni razvoj fabrike prevazil ze već 15 miliona evra. Obaveze se redovno ispunjavaju i prema zaposlenima i sindikatima, ali je značajnu pomoć − kroz kulturu, sport i unapređenje dečije zaštite dobila i lokalna zajednica. Ova fabrika poštuje svoje akcionare i svi oni će dobiti dividende posle održavanja Skupštine akcionara. „Aktavis“ je vlasnik, trenutno, 73 odsto kapitala „Zdravlja“, 15 odsto se nalazi u vlasništvu Akcijskog fonda, a ostatak je u vlasništvu malih akcionara. Domaći proizvođači lekova, već godinama unazad, iskazuju nezadovoljostvo stavom Vlade prema ovoj proizvodnji, tačnije nezadovoljni su cenom lekova koja ne prati cene farmaceutskih proizvoda u okruženju. No, bez obzira na sve, „Zdravlje Actavis“ proizvodi sve preparate iz svoje palete, nezavisno od toga da li su profitabilni ili nisu, ističe Todorović, a za očekivati je da će se rekonstrukcijom fabrike i obezbeđenjem GMP standarda plasman povećati, a time i obezbediti nova tržišta. (“Pregled”)


Mere štednje u Vodovodu – RADIO TELEVIZIJA BOR\nMere štednje u Vodovodu\nBOR – Jedna od mera štednje, u cilju smanjenja troškova poslovanja u borskom Vodovodu je ugradnja merača protoka na svim pumpnim stanicama, koje sela snabdevaju, vodom. Na taj način će se elektronskim putem pratiti potrošnja vode i u veoma kratkom roku utvrditi eventualni kvarovi.\n„Ukoliko je potrošnja značajno povećana to znači da je došlo nekog kvara i odmah možemo da reagujemo. U Oštrelju i Krivelju smo zamenili sve neispravne vodomere, pregledali sve priključne šahte i otklonili dosta curenja“ – rekao je v. d, direktor JKP Vodovod Goran Topalović.\nRadnici borskog Vodovoda će u narednom periodu i u preostalim selima Brestovcu, Slatini i Zlotu preduzeti sve mere kako bi se gubici vode smanjili.\nOsim što će značajno smanjiti nekontrolisano oticanje vode, u Vodovodu su od pre dve nedelje uveli i Dž pi es sistem za praćenje kretanja vozila. Potrošnja goriva se dvostruko smanjila i na mesečnom nivou ovaj sistem, čija je ugradnja koštala 180.000 dinara, donosiće ovom javno komunalnom preduzeću uštede i do 300.000 dinara.\n„U svakom trenutku znamo gde nam se nalazi vozilo što je veoma značajno, jer se ne mogu koristiti u neke druge svrhe. Smanjili smo kilometražu i potrošnju goriva“ – dodao je Topalović.\nVodovod ima 15 vozila, pre uvođenje dž pi es sistema dnevno je za gorivo izdvajao i do 30.000, a sada desetak hiljada dinara.\n[iframe frameborder=“0″ width=“480″ height=“270″ src=“//www.dailymotion.com/embed/video/x2jvkho“ allowfullscreen ]\nTags: Bor, Voda, Vodovod\nPrevious Rate kredita u proseku niže za 2.000 dinara\nNext Falsifikovane novčanice u Boru


Pošumljavanje najefikasnija mera protiv klimatskih promena\nHELSINKI – Pošumljavanje je najefikasnija i najjeftinija mera u borbi protiv klimatskih promena, poručio je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan na neformalnom sastanku ministara zaštite životne sredine EU i država kandidata u Helsinkiju, posvećenom klimatskim promenama.\nTrivan je naveo da klimatske promene dezavuišu dosadašnje napore u borbi protiv te planetarne pretnje i dodao da je nevremen koje se dogodilo u Grčkoj pravi dokaz da je to problem na koji sve zemlje moraju ozbiljno da odgovorimo i zajedničkim akcijama doprinesu ostvarivanju dogovorenih ciljeva.\nOn je naglasio da Srbija na nacionalnom nivou, ali i u okviru međunarodne saradnje, primenjuje pošumljavanje kao najbolji način borbe protiv klimatskih promena, saopštilo je ministarstvo.\nOn je naglasio i da je Srbija pripremila nacrt zakona o klimatskim promenama i Strategiju borbe protiv klimatskih promena sa akcionim planom, koji će uskoro biti usvojeni, i sve sektorske politike podvesti u okvire šire klimatske akcije.\nNa marginama sastanka, Trivan imao je susrete sa evropskim komesarom za životnu sredinu Karminom Veleom, evropskim komesarom za klimatske akcije i energetiku Miguelom Ariasem Kanjeteom, i drugim evropskim i regionalnim zvaničnicima.\nU razgovoru sa ministarkom životne sredine i klimatskih promena Republike Finske, Kristom Mikonen, razmenjena su mišljenja i stavovi o aktuelnim pitanjima zaštite životne sredine i izražena obostrana spremnost za dogovore o budućoj saradnji Srbije i Republike Finske u oblasti zaštite životne sredine.


Potpisan ugovor za izgradnju fabrike u okviru „Petrohemije“ - Gradjevinarstvo.rs\nPotpisivanje ugovora o izradi plana detaljne regulacije za fabriku polipropilena u HIP-Petrohemiji, predstavlja prvi korak ka izgradnji te fabrike i ova investicija je ključna za opstanak kompanije, saopšteno je iz pančevačke hemijske industrije. Ugovor su potpisali predstavnici HIP-Petrohemije i „Direkcije za izgradnju i uređenje Pančeva“, a investicija je vredna 120 miliona evra, navedeno je u saopštenju.\nNovac za pripremu planske i projektne dokumentacije za izgradnju nove fabrike je odvojen u okviru aktivnosti Vlade Srbije, usmerenih na stabilizaciju poslovanja i privatizaciju „Petrohemije“, i u skladu sa Sporazumom o saradnji te kompanije i NIS-a.\n- Potpisivanje ugovora je od velikog je značaja za nas, budući da je izgradnja fabrike polipropilena predviđena Strategijom razvoja HIP-Petrohemije 2014-2030, i to je ključna investicija za opstanak i dalji razvoj kompanije – navedeno je u saopštenju.\nIzgradnjom fabrike polipropilena, kako se dodaje, „Petrohemija“ bi unapredila komercijalnu valorizaciju proizvoda, izašla iz zone poslovnih gubitaka, povećala izvozni potencijal i doprinela razvoju privrede na nacionalnom i lokalnom nivou.\nPrva faza projekta obuhvata izradu planske i tehničke dokumentacije za izgradnju nove fabrike u okviru koje su, pored Plana detaljne regulacije, predviđeni i izbor licence, studija opravdanosti sa idejnim projektom i studija o proceni uticaja na životnu sredinu. Kako je navedeno, HIP-Petrohemija pozdravlja najave Vlade Srbije da će strateško rešenje za tu firmu biti pronađeno do kraja godine.


Straćare oporezivane kao luksuzni stanovi\nJedan broj Nišlija koji stanuju u centru grada ovih dana dobija račune za porez na imovinu u gotovo tri puta višem iznosu nego prošle godine, a u gradskom Sekretrijatu za finansije kažu da je reč o novom načinu izračunavanja visine poreza koji isključuje umanjenja za elemente kvaliteta.\n23.07.2014. - 16:57h\n"Praktično, porez je povećan kod onih obveznika koji imaju stare i neuslovne objekte u prvoj gradskoj zoni", objasnila je za Tanjug Nina Ilić iz Sekretarijata za finansije grada Niša.\n"Draštično veći porez dobili su svi oni objekti koji su imali broj bodova od 250 do 300, odnosno objekti koji su lošeg kvaliteta, a nalaze se u centralnim delovima grada. Po novom zakonu porez se računa na osnovu kvadrature, prosečne tržišne cene ostvarene u datim zonama u periodu od 1. januara do 30. novembra prethodne godine i koriguje se za koeficijent amortizacije koji može biti najviše 40 odsto i to za objekte starije od 50 godina", rekla je Ilić.\nDo ovakve situacije dovelo je isključivanje olakšica koje su imali objekti napravljeni od lošeg materijala, bez kanalizacije, sa lošim instalacijama, bez funkcionalnog kupatila i sličo. Stopa amortizacije odnosi se samo na starost objekata i ona kao olakšica u Nišu iznosi 0,8 odsto po godini starosti, dok je maksimum na nivou Srbije jedan procenat.\nU Sekretarijatu za finansije u Nišu napominju da je prosek povećanja cena poreza na nivou grada u svih osam poreskih zona 35 do 40 odsto, a da je problem nastao samo u slučajevima objekata lošeg kvaliteta u prvoj zoni. Takođe, napominju da su povećanje cena i primena novog zakona o porezu na imovinu pogodili i vlasnike vikendica i pomoćnih dvorišnih zgrada, letnjih kuhinja i sličnih objekatai koji do sada nisu uračunavani u stambeni prostor.\n"Vikendice i vikend-kuće oporezuju se kao kuće za stanovanje, a drugi građevinski objekti ukoliko se nalaze uz glavni objekat i služe svrsi glavnog objekta oporezuju se kao kuće za stanovanje", naglašava Nina Ilić. Jedino olakšanje po novom zakonu postoji za stan u kome vlasnik stanuje i tu se porez umanjuje za 50 odsto. To je takozvani "poreski kredit" i kod vlasnika koji imaju više od jedne nekretnine računa se samo na onu u kojoj stanuju.\nU niški Sekretarijat za finansije svakodnevno stižu žalbe na novi način računanja poreza na imovinu. Od ukuno 90.000 poreskih rešenja koja su ovih dana prosleđena vlasnicima ili će tek biti, čak 10 do 15 odsto ima značajno povećanje računa za poreze koji su u nekim slučajevima utrostručeni.\nNovi zakon koji je doneo ove promene u obračunavanju poreza svojen je 30. maja prošle godine, a počeo je da se primenjuje od 1. januara ove godine.


Pad proizvodnje i prodaje u šumarstvu veći od 70 posto - Biznis Info\nBy BiznisInfo on\t 04/03/2021 Ekonomija\nU Republici Srpskoj je u januaru ove godine proizveden ukupno 25.441 metar kubni raznih šumskih sortimenata, što je za 75,5 posto manje nego u januaru prošle godine, podaci su Republičkog zavoda za statistiku RS-a.\nU januaru ove godine prodata su ukupno 14.883 metra kubna raznih šumskih sortimenata ili za 79,3 posto manje.\n“Nakon 2019. godine, koja je u šumarstvu bila jako problematična, u januaru prošle godine bio je dobar proizvodni start kada su postignute značajano veće vrijednsoti proizvodnje nego ranije, čemu su pogodovali vremenski uslovi i raspored radnih dana. Taj prošlogodišnji januar je osnovica prema kojoj se mjeri učinak u januaru ove godine”, naveo je Šinik.\n“Kada se pogledaju apsolutni iznosi ostvareni u šumarstvu, drvoprerađivači nisu u opasnosti kada je riječ o lancima snabdijevanja šumskim sortimentima i nema ni zapažanja ni prijava da su dovedeni u pitanje kapaciteti drvoprerade”, rekao je Šinik.


Ekstremisti zaplenili radioaktivni materijal\nPripadnici Islamske države Irak i Levant\nIračka vlada je zatražila pomoć medjunarodne zajednice pošto su se ekstremisti iz redova sunitske grupe Islamska država Iraka i Levanta domogli radiokativnog materijala sa univerziteta u Mosulu.\nNekoliko dana ranije ekstremisti su zauzeli i nekadašnju fabriku za proizvodnju hemijskog oružja. Eksperti za naoružanje ipak umanjuju značaj ovih uspeha ekstremista.\nNavodni lider ekstremista ISIL-a Abu Bakr al-Bagdadi održao je propoved tokom molitvi u petak prošle nedelje u Mosulu. Dobro naoružani borci ove grupe zauzeli su taj grad u junu.\nIračka vlada je u četvrtak upozorila da su ekstremisti došli do 40 kilograma jedinjenja uranijuma na univerzitetu u Mosulu. Afzal Ašraf, ekspert za kontraterorizam u Kraljevskom vojnom institutu u Londonu kaže da je brzina povlačenja snaga iračke vlade pred naletom pobunjenika ostavila mnoge objekte neobezbedjenim.\n„Oni nisu imali vremena da učine bilo šta. Mislim da u stvari nije postojao plan za vanredne situacije. To bi mogla da bude još jedna posledica svega ovoga – da morate da mislite na to kako da zaštitite odredjene objekte ako grad padne.“\nU pismu UN iračka vlada je zatražila medjunarodnu pomoć da bi se predupredila pretnja korišćenja radiokativnog materijala od strane terorista – u Iraku ili van njega. Medjutim, stručnjaci Medjunarodne agencije za atomsku energiju smatraju da se radi o materijale niske radioaktivnosti koji ne predstavlja značajniju opasnost.\n„Medjutim, ono što bi oni mogli da urade ako to žele je da uz malo dodatne ekspertize proizvedu takozvanu 'prljavu bombu'. To je konvencionalna bomba u koju ubacite malo radiokativnog materijala tako da kada eksplodira ujedno kontaminira i područje u okolini“, ističe Afzal Ašraf.\nEkstremisti ISIL-a su takodje zauzeli napuštenu fabriku hemijskog oružja, severozapadno od Bagdada, ali eksperti smatraju da su tamošnje zalihe hemijskog oružja degradirane i neupotrebljive.\nMesec dana nakon što su pobunjenici počeli svoju ofanzivu iračka vlada izgleda da nije u stanju da povrati izgubljene teritorije. Takav plan zahtevao bi angažovanje lokalnih sunita pored vojne akcije kaže ekspert na Londonskoj školi za ekonomiju, Randž Alaldin.\n„Dosta će zavisiti od toga kako će iračka država da odgovori. Da li će se povezati sa Irancima, Turcima ili čak Amerikancima. Pitanje je takodje da li će vlada moći da kontroliše ili utiče na sunitski sever Iraka, možda uz pomoć lokalnih plemena ili umerenih sunitskih aktera.“\nPored toga, vlada u Bagdadu je i sama podeljena. Kurdski političari su objavili da će bojkotovati sastanke vlade pošto je premijer Nuri al-Maliki optužio kurdsku autonomnu oblast na severu da pruža utoćište sunitskim ekstremistima. Posmatrači smatraju da taj spor povećava izglede da će regionalna vlada Kurdistana pokušati da se otcepi od Iraka.


MUP Srpske pojačava kontrole učesnika u saobraćaju - Televizija K3\nMUP Srpske pojačava kontrole učesnika u saobraćaju\nFebruary 25, 2016, 9:06 am\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova saopšteno je da su u toku januara 2016. godine, na putevima Republike Srpske evidentirane 704 saobraćajne nezgode, od kojih 12 sa smrtnim ishodom, 22 sa teško povrijeđenim licima i 109 sa lakše povrijeđenim.\nTakođe, u posmatranom vremenskom periodu dogodila se 561 saobraćajna nezgoda sa materijalnom štetom. “Analizirajući evidentirane saobraćajne nezgode utvrđeno je, da je u 89 ili 12,64 odsto slučajeva vozač pod dejstvom alkohola prouzrukovao saobraćajnu nezgodu.\nPreventivno-represivne aktivnosti pripadnika MUP-a Republike Srpske rezultirale su isključenjem 1.490 vozača iz saobraćaja, od čega 1.158 zbog vožnje pod uticajem alkohola”, saopšteno je iz MUP-a Srpske.\nMinistarstvo apeluje na sve učesnike u saobraćaju da se odgovorno ponašaju i poštuju saobraćajne propise, te da na taj način zaštite sebe, ali i druge učesnike u saobraćaju.\nPredstavljena “Knjiga života – uputstvo za upotrebu”Trijumf Srpkinja u Nemačkoj


Pranje novca u Vatikanu ne dospeva na sud | Novine Toronto\nPranje novca u Vatikanu ne dospeva na sud\nKomitet Saveta Evrope za pranje nova Manival pohvalio je vatikanske finansijske regulatore za efikasno obeležavanje sumnjivih transakcija ali i kritikovao tužilaštvo Vatikana jer nijedan slučaj pranja novca nije dospeo na sud.\nManival je objavio redovni izveštaj o pridržavanju Vatikana međunarodnim normama za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma. Vatikan je prihvatio postavljene zahteve da bi se oslobodio imidža poreskog raja i kao deo finansijskih reformi započetih u vreme pape Benedikta Šesnaestog.\nMeđutim, osam istraga je zatvoreno bez iznošenja optužbi, šest je okončano bez optužnica, a nijedan slučaj pranja novca nije doveo do optužnice, a samim tim ni do suđenja.\nJedan slučaj koji je dospeo na sud je suđenje za proneveru nekadašnjem predsedniku i blagajniku vatikanske dečje bolnice. Bivši predsednik je osuđen na godinu dana uslovno zbog zloupotrebe položaja dok je bivši blagajnik oslobođen.\nBeleži se takođe da je vatikanska žandarmerija osnovala jedinicu finansijske policije kao i da je tužilaštvo zaposlilo pomoćnika s iskustvom u gonjenju fnansijskih zločina.


PROBLEMI STANOVNIKA U ULICI MIHALJA TANČIČA: Peticija zbog tranzitnog saobraćaja\nKo će da nadoknadi štetu na kućama? Ko brine o bezbednosti njihove dece? Ko vodi brigu o njihovim potrebama? Ko je odgovoran za bezbednost saobraćaja u ovom delu grada – to su samo neka od pitanja koja su postavili stanovnici iz ulice Mihalja Tančiča u Bečeju, koji se već godinama bore, za sada neuspešno, protiv prolaska teških kamiona kroz ulicu koja nije projektovana za tranzitni saobraćaj. Ovih dana imaju još većih problema, jer je tranzitni saobraćaj u Bečeju nedavno „privremeno“ izmešten sa Sojarskog puta na tzv. stari tranzitni put kroz ulice Pionirska, Mihalja Tančiča i Hajduka Veljka. To je pre dve nedelje objavio direktor Direkcije za izgradnju Goran Matić, koji je rekao da je tranzitni saobraćaj preusmeren sa Sojarskog puta na stari tranzitni pravac kroz pomenute ulice samo do danas, 15. novembra, „zato što je to period koji karakteriše intenzivna doprema zrna soje u fabriku Sojaprotein, koja nam se obratila dopisom u kojem traže da im izađemo u susret. Nismo to uradili samo zbog njih, nego i zbog bezbednosti saobraćaja“, jer, kako je objasnio Matić, ove godine se kasnilo sa krpljenjem udarnih rupa, „a to je još jedan od razloga zbog čega je došlo do izmeštanja tranzita, kako se ne bi stvarala gužva zbog izvođača radova i kamiona koji dopremaju soju“.\nMeđutim, građani Bečeja iz ovog dela grada nisu zadovoljni ovakvom odlukom nadležnih i, kako su rekli, „nebrigom i nemarom“ prema stanovnicima iz ovih ulica kao da su oni „građani drugog reda“. Zbog toga su 16. oktobra uputili predsedniku opštine Vuku Radojeviću peticiju sa 58 potpisa građana iz ulice Mihalja Tančiča, ali i okolnih ulica, sa zahtevom da „im pomogne u rešavanju nastalog problema“ (fotokopija peticije sa pečatom zaprimanja na pisarnici u Opštinskoj upravi dostavljena je elektronskim putem i na i-mejl adresu redakcije Bečejskog mozaika).\nU peticiji stanovnici ulice Mihalja Tančiča navode da se teretni saobraćaj, koji je preusmeren u tu ulicu, „tokom 24 časa odvija vrlo velikim intenzitetom, kvalitet puta je loš, njegova širina vrlo često ne omogućava da se dva kamiona bez problema mimoiđu, u kućama se konstantno oseća prolaz natovarenih vozila. Redovno spavanje i odmaranje je skoro nemoguće. Vozači vrlo često nekontrolisanom brzinom upravljaju vozilima“. U peticiji piše i da postoji opasnost „da dođe do havarije na gasovodu koji prolazi ulicom Hajduk Veljka, jer je na uglu ove i ulice Mihalja Tančiča zbog velikih pritisaka na kolovoz od strane navedenih teretnih vozila došlo do ulegnuća puta ispod kojeg se nalazi gasovod. Ova raskrsnica je izuzetno opasna za sve učesnike u saobraćaju, a posebno za decu koja pohađaju dečji vrtić i Osnovu školu ’Petefi Šandor’ i tim putem dolaze iz Novog sela“. Građani traže od predsednika opštine da „uticajem vašeg autoriteta omogućite da se tranzitni saobraćaj iz ulice Mihalja Tančiča hitno izmesti u povoljniju ulicu, odnosno da se nadgleda brzina kretanja teretnih vozila, u za to određenom periodu“.\nNa poziv građana iz ulice Mihalja Tančiča, novinar Bečejskog mozaika je otišao na lice mesta. „Već godinama pokušavamo da rešimo ovaj problem, ali bez obzira na to ko je na vlasti, dobijamo samo obećanja. Valjda ima ljudi koji će da razmišljaju o tome i da preduzmu nešto da se tranzit premesti tamo gde su odgovarajući uslovi za to, jer ovaj put je uzan i nije predviđen za velika opterećenja. Ovako ne može dalje, niti možemo da se odmorimo, niti da živimo normalno, a najveći problem je što deca nisu bezbedna i ne mogu normalno da idu u školu, jer je teško i preći put pošto je tokom čitavog dana frekventan saobraćaj. Nedavno sam sa komšinicom prebrojavala kamione i za sat i po vremena oko 120 kamiona je prošlo ovom ulicom. Osim toga, ti kamioni ne voze sporo, nego i do 80 kilometara na sat, a neretko se vidi da vozači telefoniraju dok voze i tako mogu bilo kome da ugroze život. Prave štetu i na putu i na kućama, zidovi pucaju, otpada malter, čak se i odvajaju zidovi, pogotovo na starijim kućama. Ko će snositi troškove za te popravke, jer građani nemaju mogućnost to da popravljaju svaki čas, a ako to ne urade kuće mnogo brže propadaju? Gde će oni da žive ako im se kuća sruši? Da li neko uopšte razmišlja o tome?“, pitala je revoltirano Livia Kovač, koja 22 godine stanuje u ulici Mihalja Tančiča. Dodala je da su se stanovnici ulice nadležnima u opštini u vezi ovog problema obraćali i 2007. godine kada su dobili odgovor da će tranzitni saobraćaj biti samo privremeno izmešten u ove ulice, tada na dva meseca, i da će nakon toga, od 2008. godine biti „nađen“ redovan tranzitni put na koji će biti usmeren prolazak kamiona. „Ali to se ponavlja svake godine i svake godine u ovom periodu je sve gore i gore, i sve više i više kamiona prolazi ovim ulicama. To je strašno, nanete su štete na kućama, ugrožavaju život svima, pogotovo deci. Čovek može da bude razuman, da shvati i prihvati neke stvari, kad je bilo reči da je to privremeno, ali da od 2007. godine nisu u stanju to da reše, to nije u redu“, rekla je Kovač.\nAngelika Ačai iz ulice Mihalja Tančiča je rekla da i njena porodica ima istih problema kao i ostali stanovnici ulice: „Ovde živimo 24 godine, naša kuća je stara i ne samo da pucaju zidovi, nego se već i odvajaju jedan od drugog. Na uglu ulice (Hajduk Veljka i Mihalja Tančiča), gde se nalazi naša kuća, oštećen je put i udarnu rupu su prekrili velikom metalnom pločom, a 6. novembra su izašli radnici iz Vodokanala i tu ploču su zamenili sa manjom, pa je sada još gore, pored vibracija buka je velika pošto ta druga ploča sada odskače, čuje se lupanje kod svakog točka na kamionu. Kome da se obratimo ako nam se sruši kuća?“.\nU odgovoru se navodi da je Odseku za komunalne poslove i saobraćaj 27. avgusta podnet zahtev „za privremenu izmenu režima saobraćaja u ulici Industrijska u Bečeju od strane odgovornog lica Sojaproteina a.d. Bečej. Razlog za privremeno preusmeravanje saobraćaja u ulice Pionirska, Mihalja Tančiča i Hajduk Veljka, je zbog intenzivnog dopremanja zrna soje u fabriku Sojaprotein, odnosno zbog potrebe bezbednog odvijanja saobraćaja na deonici puta od raskrsnice ulica Industrijska/ IB broj 19 do raskrsnice ulica Novosadska-Industrijska“. U odgovoru iz Opštinske uprave se navodi da je JP Direkcija za izgradnju Bečej 13. septembra podnela zahtev za „dobijanje saglasnosti na Projekat privremene saobraćajne signalizacije (broj 03/2013) od septembra 2013. godine koji je izradio biro za inženjerske delatnosti ’Puting’ iz Novog Sada. Na osnovu člana 157. i 158. stav 3. Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima (’Službeni glasnik RS’, broj 411/2009 i 53/2010) i svega goreg navedenog, inspektor za puteve, prevoz i telekomunikacije doneo je rešenje (broj IV 02 220-16/2013) 20. septembra 2013. godine, kojim se određuje privremena izmena režima saobraćaja od 1. septembra do 15. novembra 2013. godine. Tranzitni saobraćaj u ulice Pionirska-Mihalja Tančiča i Hajduk Veljka je prvenstveno privremeno preusmeren iz bezbednosnih razloga, jer je deonica puta u lošem stanju (od raskrsnice ulica Industrijska i IB 19 do raskrsnica Novosadska i Industrijska), kolovoz je neravan, mnogo udarnih rupa i mrežastih pukotina, ivice kolovoza su oštećene i kao takav je nebezbedan za normalno odvijanje saobraćaja. Obaveštavamo vas da su izvođači radova koji su angažovani od strane JP Direkcija za izgradnju Bečej, pristupili saniranju udarnih rupa na deonici puta od raskrsnice ulica Industrijska i IB 19 do raskrsnice ulica Novosadska i Industrijska, kako bi se ova deonica u što kraćem roku ponovo osposobila za bezbedan saobraćaj“, stoji u odgovoru na peticiju koji su potpisali inspektor za puteve, saobraćaj i telekomunikacije Nebojša Ćuk i šef odseka Ljubica Krunić.\nPrema rečima Ferenca Sečedija, prethodnih godina je bio nešto manje frekventan saobraćaj, jer je postojao znak koji je dozvoljavao prolazak kamiona do 10 tona nosivosti. „Sada je kompletan tranzitni saobraćaj preusmeren na ovaj put i već\nu 5 sati ujutro kad krenu kamioni, krevet mi bukvalno odska-\nče od poda kao da je zemljotres. Svake godine u jesen se saobraćaj preusmeri na ovaj pravac, ali ovako još nije bilo, od vibracija sam imao i oštećenja na vodovodnoj instalaciji u kući. I ranije je bilo da saobraćaj bude izmešten na ove ulice ali na dve nedelje i to smo nekako podneli, a ovo je sada previše. Gledam kamione i pitam se da li oni smeju toliko da budu natovareni, od tereta se stvaraju udarne rupe, bankine su oštećene i ovaj put više nije bezbedan ni za automobile, a kada dođe zima i sneg, biće još gore, kao što se i dešavalo više puta, da se zbog oštećenih bankina kamioni izvrću ili da udare u bandere, čak se moglo desiti i da ulete u kuće“, ogorčeno je rekao Sečedi. Napomenuo je da je sedamdesetih godina prošlog veka bilo planirano da put od mosta ide Pionirskom ulicom do Mihalja Tančiča, a dalje je trebao da bude nastavljen preko pruge i ciglarskih iskopa do Srbobranskog puta: to je trebalo da bude obilazni put.\n„Više puta smo pisali peticiju, ali oni (nadležni u lokalnoj samoupravi) svake jeseni puste kamione na ovaj pravac. I prošle jeseni su pustili kamione u ovu ulicu, samo što nije bilo tako drastično kao sada, ovako nikad nije bilo“, rekao je Milan Živkov Andričin. „I sad zamislite da imate dete i treba da ga pustite biciklom da ide u školu ili bilo gde. O kakvoj bezbednosti saobraćaja oni pričaju, za koga je ta bezbednost saobraćaja? To su nonsensi, to nema nigde“, konstatovao je Živkov pokazujući novinaru pisani odgovor na peticiju, koji su stanovnici ulice Mihalja Tančića dobili 31. oktobra iz Opštinske uprave.\n„Taj odgovor se poklapa sa onim što je objavljeno u novinama, to je bezobrazluk. Recimo, kada idete od Srbobranskog puta na Sojarski put postoji znak da je zabranjeno skretanje osim kamionima koji idu u Sojaprotein, a stare znake za tranzit su prekrili crnim džakovima za smeće, to ne postoji nigde. Njima (opštini) se Sojaprotein obrati dopisom, moli da se izmesti tranzit od Sojaproteina i oni brže-bolje plaćaju agenciji da im napravi projekat i plaćaju signalizaciju da se saobraćaj izmesti sa tog puta. Šta bi bilo da smo se mi građani tako organizovali i poslali dopis 1. septembra da tražimo da nikako ne izmeštaju tranzit na našu ulicu? Da li bi i nama izašli u susret? Mi ovde služimo samo kao glasačka mašina, kad im trebaju glasovi, ovde sve vrvi od onih koji idu od vrata do vrata, nebitno kojoj partiji pripadaju, a sada?“, pitao se Živkov. „O kakvoj bezbednosti saobraćaja govore?“, pitao se i Sečedi: „Ovde na kraju ulice put je već ulegnut oko 70 centimetara, kamioni prolaze i kroz jarak. Pre neko veče kamion u punom naletu, oko 70 kilometara na sat, nije ni uspeo da savije u krivinu, nego je produžio pravo i jedva se zaustavio pre završetka puta, a da je u tom trenutku neko naišao iz suprotnog smera to bi bio takav sudar da je strašno i pomisliti. I nije prvi put da se tako nešto dešava“.\nNezadovoljni građani smatraju da rešavanje ovog problema nadležni prebacuju jedni na druge po principu „brigo moja, pređi na drugoga“ jer u opštini, kako kažu, nisu do sada imali priliku ni sa kim da razgovaraju o ovom problemu i pitaju se: „Zašto se ne poštuje ranija odluka Opštinskog veća da se ukine tranzit kroz naše ulice, odnosno ko je doneo to rešenje?“, „Šta ćemo morati da uradimo da se naš problem reši? Da angažujemo advokata i da tužimo opštinu ili da napravimo blokadu puta?“.\nViše iz ove kategorije « Skupština opštine zaseda u sredu: Odluka o manjim odborničkim „platama“\tŠkola plivanja: Besplatna obuka »


Tag / KK Nanter / Vesti online\nZvezda "pikirala" talentovanog Francuza (VIDEO)\nPrelazni rok je u punom jeku, a posle odlazaka na Malom Kalemegdanu došao je red na dolaske novih igrača. Do sada je petorica novjalija u odnosu na prethodnu sezonu, a uskoro bi mogao da stigne i...\nNovica praznih ruku\nKošarkaši francuskog Nantera osvojili su Evročelendž pošto su u finalu ovog takmičenja pobedili domaći Trabzon sa 64:63 (19:17, 18:11, 16:19, 11:16).\nVIDEO: Bivšeg Zvezdaša davili u Francuskoj!\nAmerički košarkaš Blejk Šilb, koji je prošlu sezonu počeo u Crvenoj zvezdi, vinovnik je incidenta u šampionatu Francuske.\nDehuan Tomas u Barseloni\nAmerički košarkaš i doskorašnji igrač Nantera Dehuan Tomas potpisao je jednogodišnji ugovor sa Barselonom, saopštio je španski klub.\nRadonjić: Hladne glave na Budiveljnik\nTrener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić izjavio je danas da njegova ekipa mora da napravi manje grešaka nego u prvom duelu s Budiveljnikom ako želi da nadohnaditi zaostatak od tri poena.\nKrstić: Srećan sam zbog Partizana!\nKošarkaš moskovskog CSKA Nenad Krstić rekao je večeras da mu je drago što je Partizan i pored poraza izborio plasman u Top 16 fazu Evrolige.\nSlavlje i pored poraza: Partizan u Top 16!\nPartizan večeras igra odlučujući meč za Top 16!\nPartizan blizu Top 16: Budiveljnik savladao Nanter\nUkrajinci ostvarili pobedu protiv gostiju iz Francuske i učnili veliku uslugu crno-belima.\nVujošević: Pokušaćemo da napravimo čudo!\nTrener košarkaša Partizana Duško Vujošević rekao je danas da će njegova ekipa u preostala dva meča Evrolige pokušati da napravi čudo i plasira se u top 16 fazu.\nBagackis: Sada znamo kako je igrati "pet na šest"!\nTrener košarkaša Budivelnika Ainars Bagackis rekao je da je Partizan iskusna evroligaška ekipa i da je bio mentalno jači u veccerašnjoj pobedi nad njegovim timom.\nMesina: Želimo da se revanširamo Fenerbahčeu\nTrener košarkaša CSKA Etore Mesina rekao je danas da njegov tim u utakmici osmog kola grupe A Evrolige protiv Fenerbahčea želi da se revanšira turskom klubu za veliki poraz u trećem kolu.


6. mart 2018. Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini\nPre prelaska na rad, predsednici, odnosno, ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa, narodni poslanici Marko Đurišić, Jovan Jovanović, dr Dijana Vukomanović, Ivan Kostić, Radoslav Milojičić, Ljupka Mihajlovska, Aleksandar Šešelj, Josip Broz, zatražili su obaveštenja i objašnjenja u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine.\nNarodna skupština konstatovala je, na predlog Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, prestanak mandata, pre isteka vremena na koji su izabrana, narodnoj poslanici Vesni Rakonjac, danom podnošenja ostavke.\nU nastavku rada Narodna skupština je, na osnovu Odluke Republičke izborne komisije i Izveštaja Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja, konstatovala potvrđivanje mandata narodnoj poslanici Sandri Božić, sa izborne liste Aleksandar Vučić- Srbija pobeđuje.\nNarodni poslanici prihvatili su predlog narodnog poslanika dr Aleksandra Martinovića da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o tačkama 1. do 18. i zajednički jedinstveni pretres o tačkama 19. do 32. dnevnog red sednice.\nPredlog zakona o strancima, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o azilu i privremenoj zaštiti, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o graničnoj kontroli, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o evidencijama i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o nacionalnom DNK registru, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o jedinstvenom matičnom broju građana, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o dopunama Zakona o državljanstvu Republike Srbije, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o izmenama Zakona o javnom redu i miru, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kraljevine Belgije o policijskoj saradnji, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i Federalne službe obezbeđenja Ruske Federacije o saradnji i zajedničkom delovanju, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o saradnji u oblasti zaštite od prirodnih i drugih katastrofa, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine o saradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o izmeni Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Španije o recipročnom priznavanju i zameni nacionalnih vozačkih dozvola, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Republike Grčke o međusobnom priznavanju vozačkih dozvola, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Švedske o saradnji u oblasti sprovođenja zakona, koji je podnela Vlada;\nPredlog zakona o potvrđivanju Radnog aranžmana između Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i Agencije Evropske unije za obuku organa za sprovođenje zakona (CEPOL), koji je podnela Vlada;\nPredlog odluke o izboru predsednika Saveta guvernera Narodne banke Srbije, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava;\nPredlog odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava;\nPredlog odluke o prestanku funkcije člana Komisije za hartije od vrednosti, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava;\nPredlog odluke o izboru predsednika i članova Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije, koji je podnela Vlada;\nPredlog odluke o prestanku funkcije predsednika Prekršajnog apelacionog suda, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu;\nPredlog odluke o prestanku funkcije predsednika Osnovnog suda u Novom Sadu, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu;\nPredlog odluke o prestanku funkcije predsednika Privrednog suda u Leskovcu, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu;\nPredlog odluke o prestanku funkcije predsednika Osnovnog suda u Novom Pazaru, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu;\nPredlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije, koji je podneo narodni poslanik Saša Radulović;\nPredlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije, koji je podneo narodni poslanik Goran Ćirić;\nDrugog dana rada, 7. marta, Narodna skupština započela je zajednički načelni pretres o tačkama 1. do 18. dnevnog reda sednice. Predložene zakone narodnim poslanicima obrazložio je predstavnik predlagača, potpredsednik Vlade Republike Srbije, ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović.\nNa početku trećeg dana rada, 8.marta, predsedavajući sednici, potpredsednik Narodne skupštine Veroljub Arsić čestitao je Međunarodni dan žena, 8.mart.\nPre prelaska na rad po dnevnom redu sednice, predsednici, odnosno, ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa, narodni poslanici prof.dr Vojislav Šešelj, Marinika Tepić, Miroslav Aleksić, dr Sanda Rašković Ivić, Milija Miletić, Nada Lazić, dr Ana Stevanović, Zoran Radojičić, Neđo Jovanović, Gordana Čomić i prof.dr Marko Atlagić zatražili su obaveštenja i objašnjenja u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine.\nNarodna skupština nastavila je, i do kraja dana obavila, zajednički načelni pretres o tačkama 1. do 18.dnevnog reda sednice.\nČetvrtog dana rada, 9. marta, Narodna skupština je započela zajednički jedinstveni pretres o predlozima odluka iz tačaka 19. do 32. dnevnog red sednice.\nPredloge odluka obrazložili su predstavnici predlagača, predsednica Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava dr Aleksandra Tomić, izborni član Visokog saveta sudstva Ivan Jovičić i izborni član Državnog veća tužilaca Sandra Kulezić.\nNarodna skupština zaključila je zajednički jedinstveni pretres o predlozima odluka iz tačaka 19. do 32. dnevnog red sednice.\nU toku rada, Narodna skupština je, u skladu sa članom 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, većinom glasova narodnih poslanika uvrstila dva predloga odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine, koje je podnela Poslanička grupa Srpska napredna stranka i Predlog za razrešenje generalnog sekretara Narodne skupštine Svetislave Bulajić, koji je podnela predsednica Narodne skupštine Maja Gojković, kao 33, 34. i 35. tačku dnevnog reda Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2018. godini.\nNakon što je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres o tačkama 33, 34. i 35. dnevnog reda, predsedavajući sednici, potpredsednik Narodne skupštine prof. dr Vladimir Marinković odredio je petak, 9. mart sa početkom u 16.08 časova, kao Dan za glasanje o tačkama 33 - 35. dnevnog reda Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2018. godini.\nDan za glasanje o tačkama 33, 34. i 35. dnevnog reda\nU Danu za glasanje, Narodna skupština je većinom glasova usvojila dva predloga odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine, koje je podnela Poslanička grupa Srpska napredna stranka. U Danu za glasanje, Narodna skupština je razrešila Svetislavu Bulajić dužnosti generalnog sekretara Narodne skupštine.\nPetog dana rada, 12. marta, Narodna skupština vodila je pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda - Predlogu zakona o strancima.\nNa osnovu člana 90. stav 1. Poslovnika narodne skupštine, sednici je prisustvovao predstavnik predlagač, potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović.\nŠestog dana rada, 13. marta, pre prelaska na dnevni red, predsednici, odnosno, ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa, narodni poslanici prof. dr Vojislav Šešelj, Jovan Jovanović, Đorđe Komlenski, Marko Đurišić, Đorđe Vukadinović, Olena Papuga, Gordana Čomić, Tatjana Macura, Boško Obradović, Neđo Jovanović i Željko Sušec zatražili su obaveštenja i objašnjenja u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine.\nU nastavku rada Narodna skupština je nastavila pretres u pojedinostima o Predlogu zakona o strancima.\nSedmog dana rada, 14. marta, Narodna skupština vodila je i zaključila pretres u pojedinostima o tačkama 1. do 10. dnevnog reda sednice.\nTokom rada predsedavajući sednici potpredsednik Narodne skupštine prof. dr Vladimir Marinković pozdravio je u ime Narodne skupštine i u lično ime delegaciju Republike Koreje na čelu sa potpredsednikom Parlamenta Republike Koreje Đu Son Parkom, koji su pratili deo sednice.\nPošto je Narodna skupština obavila raspravu u načelu i u pojedinostima o tačkama dnevnog reda sednice, predsedavajući sednici, potpredsednik Narodne skupštine Veroljub Arsić, odredio je četvrtak, 22. mart 2018. godine, sa početkom u 10.00 časova, kao Dan za glasanje o tačkama 1. do 32. dnevnog reda Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2018. godini.\nDan za glasanje o tačkama 1. do 32. dnevnog reda\nU Danu za glasanje, 22. marta, Narodna skupština je većinom glasova usvojila Predlog zakona o strancima, Predlog zakona o azilu i privremenoj zaštiti, Predlog zakona o graničnoj kontroli, Predlog zakona o evidencijama i obradi podataka u oblasti unutrašnjih poslova, Predlog zakona o nacionalnom DNK registru, Predlog zakona o jedinstvenom matičnom broju građana, Predlog zakona o dopunama Zakona o državljanstvu Republike Srbije, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji i Predlog zakona o izmenama Zakona o javnom redu i miru.\nTokom rada predsedavajući sednici potpredsednik Narodne skupštine Veroljub Arsić pozdravio je u ime Narodne skupštine i u lično ime đake gimnazije „Krеativno Pero“ koji su sa galerije velike sale, pratili deo sednice Narodne skupštine.\nNarodna skupština je u nastavku sednice usvojila i Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Kraljevine Belgije o policijskoj saradnji, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i Federalne službe obezbeđenja Ruske Federacije o saradnji i zajedničkom delovanju, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Slovenije o saradnji u oblasti zaštite od prirodnih i drugih katastrofa, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Bosne i Hercegovine o saradnji u zaštiti od prirodnih i drugih katastrofa, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o izmeni Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Španije o recipročnom priznavanju i zameni nacionalnih vozačkih dozvola, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Republike Srbije i Republike Grčke o međusobnom priznavanju vozačkih dozvola, Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Švedske o saradnji u oblasti sprovođenja zakona, Predlog zakona o potvrđivanju Radnog aranžmana između Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije i Agencije Evropske unije za obuku organa za sprovođenje zakona (CEPOL).\nNarodni poslanici usvojili su i Predlog odluke o izboru predsednika Saveta guvernera Narodne banke Srbije, Predlog odluke o izboru direktora Uprave za nadzor nad finansijskim institucijama, Predlog odluke o prestanku funkcije člana Komisije za hartije od vrednosti, Predlog odluke o izboru predsednika i članova Saveta Agencije za energetiku Republike Srbije, Predlog odluke o izboru predsednika sudova, Predlog odluke o izboru zamenika javnog tužioca bez osporenih kandidata, koje Narodna skupština nije izabrala, Predlog odluke o izboru zamenika javnog tužioca, Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Prekršajnog apelacionog suda, Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Osnovnog suda u Novom Sadu, Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Privrednog suda u Leskovcu, Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Osnovnog suda u Novom Pazaru, Predlog odluke o izboru predsednika sudova, Predlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije i Predlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije.\nPošto je Narodna skupština obavila razmatranje i odlučivanje svim tačkama dnevnog reda sednice, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković zaključila je Prvu sednicu Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini.\nUtorak, 6. mart 2018. | Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini 06.03.2018. (I)\nUtorak, 6. mart 2018. | Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini 06.03.2018. (II)\nUtorak, 6. mart 2018. | Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini 06.03.2018. (III)\nUtorak, 6. mart 2018. | Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini 06.03.2018. (IV)\nSreda, 7. mart 2018. | nastavak Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini 07.03.2018. (I)\nPrikaži još\tPreostalo video snimaka: 25\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini - 2. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini - 3. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini - 4. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini - 5. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini - 6. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini - 7. dan\nSTENOGRAFSKE BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2018. godini - 8. dan


Ljudska bića nalaze čudnu utehu i zadovoljstvo, i kao da dobijaju neko osećanje moralnog opravdanja, u posmatranju kontinuiteta između svojih sopstvenih društvenih odnosa i odnosa drugih stvorenja. Pa ipak, dugo vremena smo osećali da je muška dominacija uslov koji je na izvestan način manje jednostavan i manje utvrđen u našem životu nego u životu pavijana i gorila. Zaista, činjenica na kojoj sam insistirala u Poglavlju 8 – da je taj uslov u našem slučaju reakcija, revolucija uperena protiv ranijeg iskustva ženske dominacije – predstavlja uvid oličen ne samo u izreci na koju se odnosi Drugi deo, već u ranijoj narodnoj tradiciji. Imam u vidu široko zastupljeno prisustvo, u različitim kulturnim uslovima, mitova koji opisuju prohujale epohe u kojima je dominirao matrijarhat, a ne patrijarhat, i promenu odnosa snaga koja je zatim usledila.\nTi mitovi još uvek pobuđuju živo interesovanje u feminističkim krugovima. Međutim, pobuđuju ga, po mom mišljenju, iz pogrešnog razloga: ti mitovi se pozdravljaju kao pravi, čvrsti istorijski dokazi za tezu da je svet oslobođen muške dominacije moguć i da ne predstavlja neprirodnu i nečuvenu mogućnost. Međutim, argumenti za takvu mogućnost ne moraju da počivaju na takvoj vrsti „dokaza.“ Meni se čini da je glavni značaj tih mitova psihološki a ne istorijski: zaključak da nam njihovo postojanje daje neke činjenice o praistoriji izgleda mi veoma diskutabilan, jer je to pitanje socijalno značajnije zbog svetla koje baca na naš zamišljeni život nego zbog svetla koje bi konačni odgovor mogao baciti na našu sadašnju istoriju.\nAko je tačno ono što sam rekla u Drugom delu ove knjige, primorani smo da se zapitamo u kojoj meri su istinski matrijarhalni režimi – to jest, oni u kojima žene vladaju – ikada mogli da dominiraju u ljudskom društvu. Priče iz narodne tradicije koje opisuju takve periode imaju smisla kao maštovite projekcije suštinske drame naše vrste u svakoj individualnoj prošlosti. Kao mogući podatak o stvarnim događajima, one se, bar meni, čine veoma dvosmislenim. Izgleda neverovatno, ne samo biotehnološki već i psihološki, da je ruka koja je ljuljala kolevku ikada zaista mogla da dominira u vladanju svetom. Ne mogu se, naravno, zakleti da takvo stanje stvari nikada nije postojalo. Ali, sa izvesnom sigurnošću mogu da kažem da ako je ono zaista nekada i postojalo to nije moglo biti stanje stvari koje bi danas trebalo da izaziva feminističku nostalgiju.\nRazmotrimo te mogućnosti. Da li su muškarci mogli da dominiraju u ranom odgoju dece u nekoj prošloj epohi, kao što su u tom odgoju oduvek dominirale žene? Ako jesu, i ako je moja teza u Drugom delu tačna, vladavina svetom bila bi u ženskim rukama iz istog razloga iz kojih je danas u muškim. Međutim, iz kog razloga je to trebalo da se dogodi? U svakom slučaju, taj neverovatni svet bio bi, i da je postojao, u svim suštinskim elementima istovetan ovome koji već poznajemo. U drugom slučaju, da li su muškarci i žene mogli da u nekom periodu podjednako učestvuju u ranom odgoju dece? Baš bismo se iznenadili! U tom neverovatnom slučaju, kakve je posledice za matrijarhat mogla da ima ta emotivna osnova? Najverovatnija je pretpostavka, koju pravimo uz ogromnu rezervu, da su praistorijska deca, poput današnje, u ranom detinjstvu živela pod preovlađujuće ženskim okriljem. Da je matrijarhat zaista preovladavao u nekoj ranoj fazi naše kulturne evolucije, onda bi on skoro sigurno preovladavao i u svetu ljudskih bića koje je odgajila majka. Da je matrijarhat preovladavao u svetu ljudskih bića koja je odgajila majka, bilo bi skoro sigurno da je matrijarhat preovladavao jer bi relativno ograničena i racionalna moć koju otac uvek predstavlja za potomke koje je odgajila majka izgledala u tom periodu kao moć koja je previše ograničeno ljudska da bi se ti potomci mogli na nju osloniti na bilo koji način od suštinskog značaja.\nTakav matrijarhat bilo bi neophodno prevazići: njegovo postojanje značilo bi da ljudsko društvo još nije prikupilo snagu da pokuša – čak i neodlučno, kao mi sada – da shvati da je ograničena ljudska moć, ona koju mi sami oličavamo, jedina moć na koju se realno možemo osloniti.\nU slučaju, dakle, da se prelaz iz matrijarhata u patrijarhat koji je opisan u mitovima zaista ikada odigrao kao istorijska činjenica, on je filogenetski trebalo da predstavlja samo pozitivan a nikako negativan događaj. To bi za vrstu – ali i za nas kao pojedince – bio razvoj koji bi se udaljavao od sveta u kome magična pasivno-svemoguća osećanja bebe postaju goropadna i vodio ka drugačijem stavu (neurotičnom, ali koji je povoljniji za mogući dalji razvoj) u kome se prepoznaje potreba da se takva osećanja drže pod kontrolom. To ne bi značilo da smo isterani iz nekog prvobitnog raja već bi bio korak ka pouzdanijoj, svrsishodnijoj upotrebi ljudskog razuma i volje: ukratko rečeno, ka progresu.\nTermin „progres“ ima ružan prizvuk u današnjoj situaciji i ja ga upotrebljavam u veoma ograničenom smislu, u smislu najumornije i najopreznije moguće nade. Jer, sada je sigurno sasvim jasno da je ono samopouzdanje, na kome se zasnivaju naš sopstveni razum i naša volja s obzirom na to kako su se ispoljavali u našem kumulativnom stvaranju civilizacije – drugim rečima, u inicijativi kojom upravlja patrijarhat – brzopleto i nepromišljeno samopouzdanje. Sasvim je jasno da je snaga koja tu inicijativu gura napred opsesivna snaga kojom upravljaju okrutnost i grandioznost, pohlepa i samozavaravanje.\nPa ipak, to naše neurotično preterano samopouzdanje zaista predstavlja – u individualnom životu kada se prvi put preuzme obaveza iskazivanja kompetencije; i u životu vrste kada ta obaveza postane dublja, čak i ako istovremeno postane suludija – neki oblik progresa: napretka ka prevazilaženju one duboke žudnje za čarobnom nadljudskom zaštitom koja datira iz najranijeg životnog doba.\nMože se pokazati da je to, u pogledu kumulativnog socijalnog ishoda, korak osuđen na propast: možda ga nikada nećemo napraviti. Ali, ako to učinimo razlog će biti taj što su nas ubrzani ritam materijalnih dostignuća koja ispunjavaju to zacrtano polje, i stalni rast zajedničke svesti o sebi koja se u njemu odigrala, najzad doveli u položaj da izvršimo suštinsku integraciju koja je predmet sledećeg poglavlja: reč je, s jedne strane, o integraciji između naše svesti o potrebi da se oslonimo na udruženu kompetenciju naših slabašnih ljudskih sopstava i onih zebnji i protivljenja, s druge strane, zbog kojih je do sada ta svest bila neodlučna i nepostojana.\nOstvarenje te integracije delimično je pitanje suočavanja sa infantilnim i kukavičkim elementima našeg protivljenja. Ali, delimično je i pitanje pomirenja poriva za kompetencijom i odgovornošću sa legitimnim protivljenjem na koje taj poriv – zbog patološke forme koju je do sada u velikoj meri poprimio – nailazi u ljudskoj psihi. To pomirenje neće biti moguće bez fundamentalne revizije naših odnosa među polovima, i obrnuto. Feministkinje koje zdravo za gotovo prihvataju motiv za stvaranje sveta žele nemoguće. Na isti način postupaju i oni muški kritičari motiva za stvaranje sveta koji zdravo za gotovo prihvataju ženinu korisnu sveprisutnost u odgoju dece i njenu potčinjenost u svakodnevnom životu.\nKarakteristika naših odnosa među polovima o kojoj ćemo diskutovati najtešnji je i najdirektniji deo morbidnog elementa u našoj kolektivnoj inicijativi za stvaranje sveta, u istoriji. To je karakteristika koja je, prema tome, do sada delovala kao moćna sila za očuvanje stabilnosti, sila koja je suštinski podržavala i same te odnose i širu bolest kojom je istorija prožeta. Međutim, zbog činjenice da je ta bolest sada dostigla tako kritičnu fazu da samozavaravanja na kojoj ona počiva počinju da pucaju (vidi Poglavlje 10), ta ista karakteristika naših odnosa među polovima je sada, po istom principu, počela da se rastače; i njeno rastakanje će od sada pa nadalje – u okviru tih odnosa i u okviru širih socijalnih procesa – delovati kao eksplozivni pokretač promena. U Poglavlju 9 tragamo za specifičnim načinom na koji su muškarci i žene doprineli da se ta suštinska ambivalentnost prema inicijativi i samoizgrađivanju, koja leži u srcu ljudskog osećanja nelagodnosti, održi nerazrešenom.\nMama i sumanuta megamašina\nMuško vladanje svetom ima dva aspekta. Prvi, na koji smo se koncentrisali u Poglavlju 8, odnosi se na privilegije: na mušku privilegiju da nameće svoju volju direktno, da otvoreno ispoljava moć i autoritet, da bude zvanični gazda. Drugi, kojim ću se sada pozabaviti, odnosi se na odgovornost: na primarnu mušku odgovornost za onaj kumulativni proces stvaranja sveta, na svrsishodno samosvesno zajedničko samoizgrađivanje, što nas suštinski razlikuje od drugih životinja.\nTaj drugi aspekt muškog vladanja dobro se slaže sa ostalim karakteristikama naših odnosa među polovima i izrasta blisko povezan sa njima iz detinjstva u kome je dominirala žena, o čijoj sam psihološkoj osnovi prećutno saopštila mnogo u Poglavljima 4-8. Dozvolite mi da sada neposrednije rezimiram te implikacije pre nego što pređem na suštinsko pitanje kojim tek treba da se pozabavim.\nOsnove za muški monopol u stvaranju sveta implicitno date u Poglavljima 4-8: pregled\nJedna osnova za isključivanje žene iz istorije očigledno proističe iz onog aspekta muškog vladanja svetom o kome smo diskutovali u Poglavlju 8. Ako je žena u životu odraslih ljudi neprihvatljiva kao gazda, vođa ili profesor, ona očigledno mora da prevaziđe ogromno protivljenje ako želi da bude formalno priznata, čak i na minoran način, kao autonomni izvor istorijskog konteksta koji nezavisno doprinosi zajedničkom fondu značajnih događaja, uvida koji mogu biti saopšteni, tehnika koje se mogu naučiti, trajnih ostvarenja, što istorija jeste. Ali, izvestan broj dodatnih, i verovatno manje očiglednih, osnova za isključivanje žene iz istorije leži u činjenicama o kojima smo diskutovali u prethodnim poglavljima.\nU Poglavlju 4 implicitno je pokazan način na koji muški monopol u stvaranju istorije proizlazi iz dvostrukih polnih standarda. Kao neposedovani posednik žene, muškarac je slobodniji od nje da dolazi i odlazi – u geografskom ili psihološkom smislu – sa mesta na kome su intimni: muškarac, a ne žena, može da ostavi ono što mu pripada – da ode u rat ili u laboratoriju, da celu noć provede u pisanju ili slikanju – ne kršeći pravila svojine. Drugo, s obzirom na to da je muškarčeva seksualna impulsivnost legitimna, dok se od žene očekuje da je prima i ne postavlja zahteve, upravo na njegovu, a ne na njenu, inicijativu erotska energija prikladno može da se povuče iz ljubavi i investira u svetska pitanja: žena, a ne muškarac, mora da čeka muškarca kada ovaj ode i da bude seksualno dostupna kada se on vrati. Najzad, s obzirom na to da kod muškarca osećanja nisu tako tesno povezana sa seksom kao što je slučaj kod žene, njemu je lakše da se iskoreni iz njihove privatne sfere kada ga javna sfera privuče: on je taj koji istoriji može da podari više strasti.\nU Poglavlju 5 implicitno je iskazan način na koji komplementarne forme muškog i ženskog detinjastog ponašanja garantuju isti takav ishod. Zaokupljena svojom lažnom ulogom boginje, pokušavajući da za muškarca otelotvori magičnu moć koju je majka u najranijem dobu oličavala za oba pola, žena oseća da muškarac, u poređenju sa njom, potpunije poseduje one konačne moći koje se od njega i očekuju da otelotvori; žena predoseća da se malo dete u muškarcu lakše identifikuje sa ocem nego što će dete u njoj ikada moći da se identifikuje sa mamom; osećajući to, ženi je drago što vidi da njena obmana uspeva i oseća olakšanje što je muškarac prihvata kao osobu čiji mu je blagoslov od vitalnog značaja, kao životodavnog svedoka zbog koga on dela i čijem beskonačnom privatnom, ženskom autoritetu on pokušava da stvori protivtežu svojim, muškim dostignućima u javnom životu. Ženi često njegovo delanje izgleda komično i detinjasto. Međutim, ona shvata da je njemu važno da veruje da je to što on radi van domašaja njene moći; i on je možda – kako ona može biti sigurna ako sebe ne proveri? – u pravu. U svakom slučaju, zašto bi ona dovodila u pitanje njegovo zavaravanje s obzirom na to da on ne izgleda sklon da dovodi u pitanje njeno? Žena nije zabrinuta zbog činjenice što sama ne ispoljava ljudske osobine koje muškarac pretpostavlja da joj nedostaju, već zbog činjenice što želi da održi privid da ima nadljudske osobine koje on pretpostavlja da ona poseduje.\nU Poglavlju 6 implicitna je činjenica da „jastvo“ muškarca koga je odgajila majka i relativno „ne-jastvo“ žene koju je odgajila majka predstavljaju još jednu osnovu za naš zajednički pristanak na činjenicu da bi muškarac trebalo da stvara istoriju dok žena treba da bude njegova publika koja mu pruža podršku i zarobljeni protivnik. Istoriju stvaraju oni koji imaju svoje „ja.“ Oni je stvaraju u odnosu prema kvazi čulnoj živoj materiji iz koje se izdvojilo njihovo „jastvo“ ali i nasuprot njoj. U sadašnjim uslovima oni se osećaju slobodnim da sa nekontrolisanom pohlepom iskorišćavaju bogatstvo te rane materinske materije podjednako oličene i u prirodi i u ženi. Štaviše, neobuzdana želja da se poseduje i kontroliše bogatstvo Majke prirode, da se njime manipuliše i da se natera da radi za nas, toliko prožima sadašnji poriv za stvaranjem istorije da je užasno teško zamisliti u šta će se taj poriv preobraziti ako se pomenuta želja zaista privede zajedničkoj svesti odraslih ljudskih bića – što će biti moguće samo kada se ukine ženski monopol u ranom odgoju dece – i ako se pomiri sa našim drugim željama od suštinske važnosti. Kada se, na primer, taj poriv pomiri sa željom da preživimo kao vrsta i željom da uživamo u boji, ukusu, strukturi i mirisu našeg kratkog individualnog života, sa stavom koje „ja“ ima prema „ne-ja“ – a koji određuje pravac napredovanja u stvaranju sveta – i koji će morati da se promeni na način koji u ovom trenutku nije moguće predvideti. (Naravno, nije neophodno da znamo kuda bi nas takva promena konačno odvela. Sve što je potrebno da znamo jeste da krenuti, odmah, u pravcu tog pomirenja znači krenuti, odmah, u pravcu suprotnom pravcu od opšte smrti.)\nU Poglavlju 7 implicitan je aspekt odnosa koji vladaju među rodovima kod ljudske vrste i osećanje ljudske nelagodnosti, činjenice koje su najtešnje povezane sa ovim što sada ovde želim da dodam. Status žene kao predstavnika telesnog diskvalifikuje je, kako u sopstvenim tako i u očima muškarca, za učestvovanje u zajedničkom prkosu telesnom, u našem kolektivnom poricanju telesnosti i smrtnosti. To poricanje mora da izvrši muškarac: upravo on odbacuje telesnu podmitljivost, njenu ponižavajuću privlačnost koja nas srozava kao i naše odricanje od prolaznih radosti koje se ne mogu ni priznati ni kontrolisati. Žena za sve nas, hteli mi to ili ne, predstavlja izraz tih telesnih osobina koje smo odbacili i odrekli ih se. Prema tome, upravo muškarac mora, jer svi želimo da on to učini, da za sve nas artikuliše pobijanje tog izraza. To muško pobijanje učvršćuje ljudski poriv ka večnosti i besmrtnosti, ljudsku žudnju za istinom koja prevazilazi telesno. Njegov rezultat su civilizacija i istorija. Ali, to je pobijanje čija patologija toliko boji način na koji su se taj poriv i ta žudnja izražavali u svetu koji poznajemo da možemo samo da pretpostavljamo kakva bi istorija bila kada bi ta patologija bila prevaziđena.\nSve u svemu, isključivanje žene iz istorije nije zasnovano samo na goloj sili. To nije jednostavno pitanje nekog državnog udara širokih razmera. Ono je utkano u obrazac komplementarnosti između muške i ženske ličnosti koji izvire iz ranog detinjstva u kome je dominirala žena. Socijalna prinuda obavezno predstavlja potporu takvom isključivanju. Isključivanje žene iz istorije ne bi moglo da se održi bez spoljašnje sile jer ono predstavlja kršenje dubokih poriva kod oba pola. Međutim, sama sila ne bi ga mogla održati da ga istovremeno iznutra ne podupire moćna mreža emotivnih faktora. Među tim faktorima centralno mesto zauzima onaj o kome ćemo tek diskutovati, to jest, poseban mehanizam međusobne zavisnosti muškaraca i žena bez koga bi se raspale krhke zajedničke samoobmane zahvaljujući kojima istorija i postoji. Upravo nam je taj mehanizam do sada omogućavao da održimo našu obavezu – vitalnu i smrtonosnu – prema složenom, kontinuiranom, kumulativnom ljudskom svetu za koji smo anatomski i neurološki prilagođeni i koji sada preti da istrebi nas i našu ekosferu.\nŽena kao marginalac i priroda istorije\nŽena stoji izvan istorije zato što, kad se sve uzme u obzir, muškarac želi da ona bude izvan nje. Ali, žena stoji izvan istorije i dobrovoljno. Ona ima izvestan broj motiva koji su specifično njeni, ali i jedan suštinski motiv koji joj je zajednički sa muškarcem: i on i ona, iz istog neurotičnog razloga, žele da očuvaju jaz stvoren u našoj zajedničkoj osećajnosti koji omogućava njen status marginalca.\nŠto se tiče motiva koji su specifično njeni, drugi autori su naglasili dva takva motiva koji se ovde moraju uzeti u obzir, jer utiču na suštinski motiv koji je zajednički i ženi i muškarcu.\nDva ženska motiva za uzdržavanje od učešća\nu stvaranju istorije\nDruštveno sankcionisani egzistencijalni kukavičluk. Po mišljenju De Bovoarove, suštinska potkupljivost kojoj žena podleže ogleda se u privilegiji da u muškarčevim dostignućima i pobedama uživa posredno, da je muškarac kao arbitar poštuje i ceni, da bude svedok, hraniteljka i sluškinja-boginja koja uživa imunitet od rizika kojima on mora da se izloži. I muškarac bi, ističe De Bovoarova, želeo da poseduje taj imunitet – svi se mi plašimo slobode i odgovornosti koje smo, kao vrsta, primorani da prihvatimo – ali život njemu ne pruža tu mogućnost: nju dobija žena kao onaj „drugi,“ koji ga podržava, dok muškarac stvara ljudski svet za oboje. „Taj uznemirujući jaz,“ kaže De Bovoarova, „između planiranih poslova muškarca i nepredvidljivosti prirode... postaje koristan kada žena“ (koja predstavlja prirodu u pripitomljenom obliku) ... „previše krotka da bi zapretila muškarčevim poslovima, ograniči svoju ulogu na obogaćivanje tih poslova i omekšavanje njihovih previše grubih ivica... Kod žene su čak i površnost, hirovitost i neznanje ljupke vrline jer se razvijaju sa druge strane i izvan sveta u kome muškarac želi da živi, ali u kome on ne voli da se oseća ograničenim... Žena je duboka realnost skrivena pod velom Jezgra, Suštine.“ Ona je „svesna prvobitne nepredvidljivosti samog muškarca i te“ (socijalne, istorijske) „neophodnosti u koju on veruje.“ Nasuprot „utvrđenim značenjima i alatima za korisne svrhe, žena podržava misteriju netaknutih stvari.“ Žena je takođe „privilegovani sudija“ koji „govori sa stanovišta različitih vrednosti, sa sebi svojstvenom instinktivnom mudrošću... Muškarac traži odgovore od njene „intuicije“ kao što bi ih tražio od zvezda.“ Žena „potvrđuje muškarca.“ Ona mu je potrebna kao ogledalo „zato što je unutrašnjost njegovog postojanja“ (to jest, samosvesnog, svrsishodnog stvaraoca ljudske realnosti, stvaraoca istorije) „samo ništavilo i zato što on sebe mora projektovati u neki objekt da bi došao do sebe.“ Prema tome, „muškarac u stvari traži od žene da bude, izvan njega, sve ono do čega on ne može da dođe u sebi.“ Ženin „celokupni položaj osuđuje je“ da u njegovom životu igra ulogu „zabrinutog posmatrača.“ Ona tu ulogu može da odigra i da sve to predstavlja samo ako ostane „izvan sukoba.“ Upravo kroz njeno oličenje te – njemu dragocene – drugosti kao i kroz njen rad kao njegove praktične sluškinje, žena „održava život dok muškarac proširuje polje svojih aktivnosti...“ Zauzvrat, „žena može istovremeno da izbegne ekonomski i metafizički rizik slobode u čijem ostvarenju svrha i cilj moraju da se iskuju bez tuđe pomoći.“ Ta sloboda, koja predstavlja moralnu obavezu koju svaki pojedinac mora da afirmiše, jeste „transcendencija.“ Drugim rečima, jedino „opravdanje za aktuelno postojanje“ jeste „njegova ekspanzija u beskrajno otvorenu budućnost,“ kroz „podvige“ ili „slobodno izabrane projekte.“ Ličnost koja podlegne „iskušenju da se odrekne slobode i postane stvar izgubljena je i upropašćena.“\nU ovom opisu nema nagoveštaja da takozvani „slobodno izabrani projekat“ može, u stvari, da bude izabran zbog neurotične unutrašnje prinude; da nečija „nedefinisana potreba da prevaziđe sebe može, u stvari, biti potreba da se pobegne od nečeg suštinskog u sebi; kao i da razlog zbog koga muškarac želi da žena „bude izvan njega, sve ono do čega on ne može da dođe u sebi“ leži u tome da kad bi muškarac bio primoran da u sebi shvati izvestan aspekt toga što žena predstavlja, umesto da se oslanja na ženu da ga ona predstavlja, bežanje od sebe i slepa sila koja leži u pozadini njegovih „podviga“ ne bi mogla da se održi. Muškarčevo osećanje da on to „ne može“ da shvati počiva na strahu od prevazilaženja te sile i na bežanju od sebe.\nUnutrašnje „ništavilo“ muškog „živog bića“ – koje De Bovoarova jasno primećuje, jer je isuviše dobar posmatrač da bi joj tako nešto promaklo, ali koje ne objašnjava – nešto je više i drugačije od legitimne potrebe ljudske inteligencije i volje da se ispolje, i otkriju svoju sopstvenu prirodu, kroz interakciju sa spoljašnjim objektima. To ništavilo je praznina koju je ostavilo potiskivanje onog suštinskog dela sopstva koji bi u istom ljudskom biću stvarao protivtežu i bio pomiren sa onim što De Bovoarova naziva transcendentnošću: taj deo koji živi u sadašnjosti, u telu, u ravnomernom, stabilnom životnom toku među pojedincima i između svakog pojedinca i ne-ljudskog okruženja.\nOpisu De Bovoarove želim da dodam činjenicu da imunitet koji život nudi ženi, nije samo imunitet od rizika i iscrpljenosti zbog stvaranja istorije, već isto tako i imunitet od legitimnih unutrašnjih zebnji stvaraoca istorije u pogledu vrednosti onoga čemu posvećuje život. Korist koju oba pola imaju od ovog ženskog imuniteta i njihov zajednički motiv u njegovom održanju, predstavlja, po mom mišljenju, morbidno jezgro naših odnosa među polovima. Poenta ove knjige je da se to jezgro razotkrije.\n Diskutabilno je zbog sklonosti ukorenjene u detinjstvu da se prednost daje muškom autoritetu, što je činjenica koja se razmatra u ovoj knjizi. Međutim, pogledajte i argumente koje nudi antropolog Džoan Bamberger (Joan Bamberger) u eseju pod naslovom „Mit o matrijarhatu.“\n Alternativna mogućnost je da su postojali periodi u kojima muškarci iz nekog razloga uopšte nisu bili očevi, kada su živeli odvojeni od žena (osim kada bi dolazili u vezu zbog kratkih seksualnih kontakata) i nisu bili odgovorni za decu niti su imali kontakt sa njima. U takvim uslovima svetom žena i mladih, razume se, vladale su žene. Međutim, za takav svet termin „matrijarhat“ – sa odgovarajućom implikacijom prema patrijarhatu, koji se odnosi na dominaciju jednog roda nad drugim u društvenom poretku zasnovanom na uskoj međusobnoj zavisnosti između muškaraca i žena u kome su oba roda veoma zainteresovana za potomke – ne bi mogao adekvatno da bude upotrebljen.\nAntropolozi opisuju kulture, koje nazivaju matrifokalnim, u kojima su muškarci od relativno perifernog značaja u kući i gde žene imaju relativno visok stepen ekonomskog i socijalnog autoriteta. Bilo bi zanimljivo znati više o tome kako deca doživljavaju muškarce u tim uslovima. Takve kulture – ako muškarci, na neki način, ipak u njima ne vladaju – mogle bi nam pomoći da predvidimo kako će ljudi rešiti problem prevazilaženja rane roditeljske kontrole kada ne postoji nikakva dostupna, kasnije upoznata, roditeljska volja koja bi predstavljala protivtežu prvoj i kojoj bismo se potčinili iz protesta prema vladavini roditeljske volje iz ranog perioda života. (Vidi rad Nensi Tener /Nancy Tanner/ u Žena, kultura i društvo).\n Kao što naglašava Markuze, činjenica da smo (u principu) prevazišli oskudicu otvara revolucionarne nove mogućnosti za psihološku organizaciju društvenog života.


URA: Za šta god se ministar Bošković uhvati, to se osuši - URA\nURA: Za šta god se ministar Bošković uhvati, to se osuši\nKaže da je dovoljno pročitati zakone, strategije i druge dokumente u kojima se nalazi crno na bijelo da je akcija sađenja Ministarstva odbrane promašena, što pokazuje i činjenica da su se sadnice osušile.\nCrna Gora ima udio šuma koji je na samom vrhu u Evropi. Stoga dalje pošumljavanje poljoprivrednih površina nije poželjno već ove površine treba očuvati i podsticati njihovo korišćenje. Umjesto da se sadi na onim mjestima koja su za to predviđena, ministar Bošković bi da pošumljava pašnjak.\nPodsjeća da smo zbog plana ministra Boškovića da pašnjake Sinjajevine pretvori u šume i tako ugrozi prirodni ekosistem na toj planini, u decembru podnili krivičnu prijavu protiv ministra odbrane Predraga Boškovića.\nJokić ističe i da od tada tužilaštvo nije napravilo ni korak u rješavanju navedenog i pita ko će da nadoknadi štetu koja je nanijeta budžetu Crne Gore?\nPozivamo ministra Boškovića da podnese ostavku i da prestane sa uništavanjem jednog od najvećih pašnjaka u Evropi, a tužilaštvo koje još uvijek nije ništa uradilo po ovom pitanju pozivamo da rade svoj posao efikasno.


EFFECTA FASADNI SISTEMISaznaj više\nZAŠTITA METALA I DRVETASaznaj više\nZAŠTITA PLOVNIH OBJEKATASaznaj više\nDAJMO SVETU MALO BOJE\nBrend Zorka Color je u celom regionu, više od 40 godina, prepoznatljiv simbol za kvalitetne premaze. Proizvodi koje ovaj brend plasira na tržište su prepoznatljivi, postojani, pouzdani, prilagodljivi i pristupačni.\nU širokoj paleti proizvoda nalaze se mnogobrojni dekorativni i industrijski premazi, za unutrašnju i spoljašnju zaštitu i dekoraciju.\nProizvodni program dekorative obuhvata boje i lakove za zidne i fasadne površine, površine od metala i drveta, plovne objekte, parketne površine i druge proizvode. Proizvodi za industrijsku upotrebu obuhvataju premaze za antikorozivnu i vatrootpornu zaštitu, podove, horizontalnu signalizaciju.\nOdabirom brenda Zorka Color opredeljujete se za postojane, pouzdane i prilagodljive proizvode.


24sata.info - Izvještaj RS Vijeću sigurnosti: Okončati rad OHR-a i stranih sudija\nIzvještaj RS Vijeću sigurnosti: Okončati rad OHR-a i stranih sudija\nAutor B. A. 08. 05. 2019. • 10:52\nRepublika Srpska opredijeljena je za Dejtonski sporazum i puni suverenitet BiH i krajnje je vrijeme da ograničenja suvereniteta BiH, prevashodno Kancelarija visokog predstavnika (OHR) i strane sudije u Ustavnom sudu BiH, budu ukinuti, istaknuto je u najnovijem Izvještaju Republike Srpske upućenom Vijeću sigurnosti UN.\nU Izvještaju je navedeno da RS ima jasan i dosljedan stav da Ustav BiH, kao Aneks četiri Dejtonskog sporazuma, mora biti dosljedno sproveden.\n"Podjela nadležnosti i mehanizmi zaštite konstitutivnih naroda iz dejtonskog ustava moraju biti vraćeni bez daljeg podrivanja mudro koncipiranog i Dejtonskim sporazumom garantovanog sistema vlasti, koji više ne smije biti potkopavan, nego u cijelosti sproveden. Ako dejtonski ustav bude sproveden, BiH će imati funkcionalnu vlast i svijetlu i sigurnu budućnost", navedeno je u Osmom dijelu Izvještaja.\nU Izvještaju je upozoreno da BiH ne može postati zemlja sa punim suverenitetom koja upravlja sama sobom niti članica Evropske unije, sve dok visoki predstavnik bude prisutan u BiH i prisvajao pravo da donosi zakone, ustavne amandmane i izriče kazne suprotno dejtonskom ustavnom sistemu.\n"To je nemoguće sve dok visoki predstavnik krišom podržava korišćenje institucija BiH za nezakonito sprovođenje plana centralizacije strukture BiH suprotno Dejtonskom sporazumu. Ako BiH želi da postane država sa punim suverenitetom i članica Evropske unije, prisustvo visokog predstavnika u BiH se mora okončati", navedeno je u Izvještaju.\nU tekstu je iznesen stav da uloga stranih sudija u Ustavnom sudu BiH mora biti okončana.\n"Druga promjena do koje mora doći da bi BiH imala puni suverenitet jeste zamjena stranih sudija u Ustavnom sudu BiH domaćim sudijama. Zvaničnici Evropske unije na privatnim sastancima su jasno stavili do znanja da BiH ne može postati članica Unije sve dok u njenom Ustavnom sudu sjede strane sudije. Tadašnji komesar za proširenje Oli Ren rekao je 2009. godine da `jedan kvaziprotektorat ni na koji način ne može ući u Evropsku uniju`", naglašeno je u izvještaju.\nU tekstu je navedeno da je BiH jedina suverena država na svijetu koja u svom ustavnom sudu ima mjesta rezervisana za strane sudije.\n"Vrijeme je da bude okončano učešće stranih sudija u Ustavnom sudu, što je, prema Ustavu BiH, trebalo da se desi prije 18 godina", zaključeno je u izvještaju.\nVlada Republike Srpske usvojila je 21. Izvještaj Vijeću sigurnosti UN koji je u ime RS, kao potpisnice svih aneksa koji čine Dejtonski sporazum, premijer Radovan Višković uputio generalnom sekretaru UN Antoniju Guteresu i članicama Vijeća sigurnosti.\nU Izvještaju za period od novembra 2018. do aprila ove godine, Vlada Republike Srpske izražava viđenja o ključnim pitanjima i problemima sa kojima se suočava BiH s ciljem razjašnjavanja svojih stanovišta članovima Vijeća sigurnosti i i međunarodne zajednice.


Vlada odobrila kolektivni ugovor RTCG - CdM\nVlada je na današnjoj sjednici usvojila Informaciju o zaključivanju Kolektivnog ugovora Radio televizije Crne Gore i dala saglasnost na potpisivanje, saopštio je ministar kulture Aleksandar Bogdanović.\n“Finansijski, politički i institucionalno nezavisan javni servis predstavlja jedan od najvažnijih subjekata demokratskog društva, te u tom kontekstu usvajanje Kolektivnog ugovora nedvosmisleno doprinosi da on ostane takav”, rekao je Bogdanović nakon sjednice.\nKolektivni ugovor, naglasio je, usaglašen je sa zakonima.\n“Nakon više od tri godine, predstavnici Javnog preduzeća Radio televizija Crne Gore i reprezentativnih sindikata, pripremili su prijedlog Kolektivnog ugovora usaglašen sa Zakonom o radu i Zakonom o zaradama zaposlenih u javnom sektoru”, rekao je ministar kulture.\nKako je dodao, Kolektivnim ugovorom se uređuju prava i obaveze iz radnih odnosa zaposlenih, prava i obaveze RTCG prema zaposlenom, a dokument sadrži i tabelarni prikaz radnih mjesta i koeficijente složenosti predviđene za njih, što doprinosi boljem položaju zaposlenih.\n“Možemo zaključiti da usvajanje novog Kolektivnog ugovora ne ugrožava sistem finansiranja u RTCG ni za ovu ni za narednu godinu, te da postojeći model finansiranja obezbjeđuje održivost čitavog sistema”, zaključio je Bogdanović.\nTagsjavni servis kolektivni ugovor radnici RTCG Vlada


Naslednik političke dinastije | umitrovic.info\numitrovic / januar 24, 2018\n„Srbija je ključna zemlja za stabilnost Zapadnog Balkana koji se nalazi na važnoj geopolitičkoj poziciji“, izjavio je predsednik Vlade Japana Šinzo Abe (63), koji je početkom ove sedmice bio u zvaničnoj dvodnevnoj poseti Srbiji u sklopu petodnevne istočnoevropske turneje. Obišao je Estoniju, Letoniju i Litvaniju, a zatim i Bugarsku, koja je početkom januara preuzela šestomesečno predsedavanje Evropskoj uniji. Srbija je jedina od ovih zemlja koja nije članica EU.\nOva poseta pokazala je iznova probuđeni interes Zemlje izlazećeg sunca da uzme aktivno učešće u reafirmaciji značaja zapadnog Balkana za EU i da produbi ekonomsku saradnju sa Srbijom, najvećom zemljom ovog turbulentnog regiona. „Predložio sam predsedniku Aleksandru Vučiću inicijativu za saradnju sa zapadnim Balkanom i on je izrazio svoju podršku“, rekao je Abe u Beogradu. Zato nije slučajno što je i predsednik Srbije posetu japanskog premijera nazvao „istorijskom prekretnicom“.\nPOLITIČKO POREKLO: Japanski premijer ima ozbiljan politički bekgraund i zavidan porodični pedigre. On ne pripada novokomponovanom soju „projektovanih“ instant-političara – nastalih u kuhinjama spin doktora, raznih stranaka i uticajnih lobija – a koji su preplavili Evropu i SAD u poslednjih nekoliko decenija.\nNakon povratka iz SAD 1979. godine, kratko vreme proveo je radeći u jednom od najvećih svetskih proizvođača čelika, kompaniji Kobe Steel Ltd., ali se, nedugo zatim, opredelio za državne poslove. Već 1982. počeo je da radi u Ministarstvu spoljnih poslova Japana, iste godine kada je njegov otac postao ministar. Kao „američki đak“, tokom čitave političke karijere zalagao se za izgradnju što boljih odnosa sa SAD.\nIako je tokom prvog mandata na poziciji premijera proveo tek dvanaest meseci, pobedom na opštim izborima 2012. načinio je trijumfalni „kambek“ postavši prvi bivši premijer koji se vratio na tu funkciju još od 1948. godine. Dve godine kasnije Abe je ponovo izabran za predsednika vlade, najavivši da će u zemlji sprovesti „najdrastičnije reforme još od Drugog svetskog rata“.\nNe krijući svoju nacionalističku i konzervativnu ideologiju, Šinzo Abe zalaže se za revidiranje posleratnog ustava Japana, koji je postavio stroga ograničenja u pogledu razvoja japanske vojske. Takođe, japanski premijer jedan je od najžešćih kritičara nuklearnog programa Severne Koreje, a nakon što je ova zemlja nedavno ispalila projektile preko Japana, Abe je zvaničnom Pjongjangu zapretio jakim „kontramerama“.\nKONZERVATIVNI REFORMATOR: Afirmišući aktivnu spoljnu politiku svoje zemlje, japanski premijer pragmatično radi na poboljšanju veza sa najvećim svetskim silama. Osim „velike trojke“ sa kojom Japan tradicionalno ima najvažnije bilateralne odnose – SAD, Kina i Južna Koreja – Abe unapređuje odnose Japana sa EU, NATO-om i drugim zemljama i organizacijama van Azijsko-pacifičkog regiona. Njegova ovonedeljna poseta Srbiji govori u prilog tome.\nMeđutim, na svog globalno sve uticajnijeg suseda Narodnu Republiku Kinu, japanski premijer Šinzo Abe oduvek je gledao više kao na rivala, nego kao partnera. Sa kineskim liderom Si Đinpingom ima hladne i rezervisane odnose iako su krajem prošle godine na samitu Azijsko-pacifičke ekonomske saradnje (APEK), održanom u vijetnamskom Danangu, najavili „novi početak“ u međusobnim odnosima. Abe je tada rekao i da odnosi između Kine i Japana više ne bi trebalo da se „zasnivaju na emocijama“.\nPočetkom 2013. godine Šinzo Abe pokrenuo je ambiciozni projekat ekonomske revitalizacije zemlje (poznat pod pojmom „Abenomika“), osmišljen da pokrene posustalu ekonomiju i privredu Japana. Ovaj kompleksni društveni eksperiment podrazumevao je povećanu državnu potrošnju, kao i čitav niz značajnih ekonomskih, monetarnih, fiskalnih i strukturnih reformi.\nU prvu zvaničnu posetu Srbiji Šinzo Abe doveo je i predstavnike 16 najvećih japanskih kompanija, među kojima i Micubiši, Japan tobako, Jazaki, Sumitomo, NTT-data, SRA i druge. Iako je prema podacima Privredne komore Srbije u poslednjih nekoliko godina napravljen vidljiv pomak u međusobnim odnosima, a zabeležen je i rast trgovinske razmene između naše zemlje i Japana, u 2016. godini ona je iznosila samo 169,5 miliona dolara. Japanski premijer Šinzo Abe u Beogradu je najavio „novi početak prijateljstva između dve države“ koji će „snažno ojačati japansko-srpske odnose i u političkim, ekonomskim, kulturnim i drugim sferama“.\nINSTAGRAM POČETNIK: Želeći da bude „u trendu“ sa novim tehnologijama, japanska agencija Kjoto prenela je da je japanski premijer u decembru prošle godine otvorio nalog na popularnoj društvenoj mreži Instagram. „Počeću da se služim Instagramom u 2018. godini“, napisao je Abe u svom prvom postu uz haštag „početnik“.\nSupruga japanskog premijera Akie Macuzaki ćerka je poznatog industrijalca i proizvođača konditorskih proizvoda, a u javnosti je prati imidž beskompromisne žene. U štampi je nazivaju i „kućnom opozicionom strankom“ zbog njenih otvorenih političkih i društvenih stavova, koji često protivreče stavovima njenog muža. U medijsku legendu ušla je njena odluka da tokom zvaničnog susreta na Samitu G20 ignoriše i uopšte ne komunicira sa američkim predsednikom Donaldom Trampom, navodno jer ne zna engleski jezik. I sâm Tramp je priznao da sa Akie nije progovorio čak ni „zdravo“. Međutim, ubrzo nakon toga se na Jutjubu pojavio snimak u kome se vidi da Akie Abe drži govor od 15 minuta – na engleskom.\nMožda i zato što sam nema decu, japanski premijer Šinzo Abe omogućio je da njegova vlada izdvoji milione dolara iz budžeta za pomoć programima koji pomažu pojedincima da pronađu životne partnere. Ovi programi pod nazivom „Programi podrške braku“ započeti su 2014. godine u nadi da će se time usporiti rapidni pad nataliteta u Japanu.\n(Ovaj tekst objavljen je u nedeljniku “Vreme” od 18. januara 2018.)\njanuar 24, 2018 u Ličnosti, Politika. Oznake:Abenomics, Abenomika, Akie Abe, Donald Tramp, Japansko-srpski odnosi, Nobusuke Kisi, Poseta japanskog premijera, Poseta Srbiji Sinzo Abe, Premijer Japana, Sinzo Abe, Trgovina izmedju Srbije i Japana\n← Slučaj Jerusalim\nZeman po drugi put →