Boler: Region pokazao da neće da bude zaključan u prošlosti\nIzvršni direktor američke DFC Adam Boler čestitao je liderima Srbije i Kosova postizanje sporazuma u Vašingtonu 4. septembra (kojim je, između ostalog, predviđeno i današnje otvaranje regionalne kancelarije DFC u Beogradu), istakavši da su pokazali „snagu regiona“ i da region neće biti „zaključan u prošlosti“, već da će biti „fokusiran ka budućnosti“.\n„Došao sam sa predstavnicima šest agencija koje predstavljaju čitave SAD. Došli smo jer smo videli posvećenost promenama. Otvaranje kancelarije nije samo simbolično, to je kancelarija koja će ostati tu, koja je stalnog karaktera i koja pokazuje našu zainteresovanost za širu ekonomsku otpornost ovog regiona“, rekao je Boler i istako da su se lideri Srbije i Kosova opredelili za ljude i otvaranje radnih mesta, a ne za „linije podele iz prošlosti“.\nBoler je predstavio i Džona Jovanovića kao direktora kancelarije DFC u Beogradu. Jovanović je rekao da je njegov zadatak „ekonomski napredak regiona“.\n„Da Balkan postane simbol mira, prosperiteta i sigurnosti. Zahvalio bih se predsedniku Trampu. ja sam ponosni Amerikanac srpskog porekla. Nisam mislio da ću napustiti karijeru u finansijskom sektoru, ali ovo je velika prilika za mene, ali i za region. U petak sam dao otkaz na svom poslu i evo me ovde. Naš posao počinje u bliskom partnerstvu za EBRD”, rekao je Jovanović.\nBoler: Lideri Srbije i Kosova opredelili su se za ljude i za otvaranje radnih mesta.\nSpecijalni izaslanik predsednika Sjedinjenih Američkih Država Ričard Grenel, rekao je posle sastanka da je tokom prethodnih godina dato mnogo obećanja i pozvao je građane u regionu da ih sada „drže za reč“. „Važno je da ne stavljamo samo reči na papir“, rekao je Grenel.\nOn je istakao da je cilj da se "obećanja pretvore u istinska radna mesta". „Zato pozivamo građane Srbije da nas drže za reč“, dodašvi da će ispuniti data obećanja.\n“Treba nam jedna godina da pokažemo ljudima na Kosovu i u Srbiji boljitak u ekonomiji”, istakao je Grenel.\nGrenel je rekao i da SAD ne traže od Srbije da se uvek slaže sa Amerikom i dodao da će razlika biti i u budućnosti, ali da želi da se dijalog održi uprkos povremenim nesuglasicama.\n„Nadamo se da su ovo potpuno novi odnosi ekonomske normalizacije i mislim da će simbolika i političke teme vremenom naći svoj put. Kada ljudi budu imali dobro plaćene poslove i da je ekonomska normalizacija moguća, smanjniće se političke borbe“, rekao je Grenel.\nGrenel je rekao i da je predsednik SAD Donald Tramp (Trump) “izrazio želju da dođe u Beograd", ali da trenutno nema datume.\nRičard Grenel i Aleksandar Vučić ocenili su današnji dan veoma značajnim\n„Za nas je ovo važan dan. Mi smo svoje ekonomske odnose sa SAD rešili još 1881. godine, a od tada nismo imali ovako važnih sporazuma“, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić i dodao da će Srbija ispuniti obaveze iz sporazuma koji je potpisan u Vašingtonu 4. septembra.\nOn je istakao i veliki značaj činjenice da je kancelarija američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije otovrena u Beogradu.\n„Tamo gde Amerikanci hoće da investiraju, tamo gde je američka razvojna agencija, tamo se radi. Ponosni smo što se otvara kancelarija“, rekao je Vučić i istakao da će „kancelarija (DFC) imati svu podršku Republike Srbije“.\nPredsednik Srbije je rekao da su tokom sastanka razgovarali i o drugim važnim pitanjima i ponovio da je ovo „važan dan za Srbiju“.\nZaštitićemo naše interese, ali ćemo brinuti i o prosperitetu ljudi, rekao je Vučić istakavši da je otvaranje kancelarije dobro i za Srbe i za Albance. "Gradićemo puteve, pruge", rekao je Vučić\nMi se razlikujemo o mnogo čemu, rekao je Vučić. "Naši američki prijatelji govore o dve zemlje, mi ne govorimo o dve zemlje, ali ćemo da čuvamo prijateljstvo sa SAD, da ulažmo u prijteljstvo i da čuvamo mir i stabilnost u regionu", rekao je Vučić.\nSastanak sa privrednicima: U Beograd došla kompletna ekonomska moć SAD\nIzvršni direktor američke DFC Adam Boler čestitao je prethodno i predstavnicima privrednih komora Srbije i Kosova "na hrabrosti" što su se, kako je rekao, "odlučili za narod, a ne za politiku".\nNakon sastanka predstavnika poslovnih zajednica Srbije i Kosova sa delegacijom DFC koji je tokom prepodneva održan u rezidenciji američkog ambasadora u Beogradu, Boler je rekao i da je sa delegacijom SAD u Beograd došla "kompletna ekonomska moć američke vlade" i dodao da "imaju priliku za investicije i razvoj privatnog sektora i nova radna mesta i u Srbiji i na Kosovu i u regionu".\nBoler je rekao i da ovo nije situacija u kojoj "jedna zemlja dobija, a druga gubi", već da je u pitanju to da svi imaju koristi i da ovo donosi novac ljudima.\nOn je istakao i da su SAD jedna do najsnažnijih zemalja u svetu pre svega zbog snage svog privatnog sektora.\nSpecijalni izaslanik predsednika SAD za dijalog Beograda i Prištine Ričard Grenel izjavio je nakon sastanka privrednika da su SAD preuzele odgovornost za realizaciju sporazuma koji su vlasti Srbije i Kosova potpisale u Vašingtonu i da on znači masovno otvaranje novih radnih mesta.\n"Ovde ne radi o rečima na papiru, već o radnim mestima“.\n„Ne bismo ovde bili da nije predsednika Donalda Trampa (Trump) koji je verovao da nešto drugačije može biti urađeno i koji veruje da ekonomija mora biti na prvom mestu“, rekao je Grenel i naglasio da država ne stvara radna mesta, već privatni sektor.\n„Ono što smo uradili u Vašingtonu je veliko, ali nije sve. Želimo da nas držite odgovornim i da ono što je na papiru, treba da se pretvori u masovna radna mesta, naglasio je Grenel i poručio - "držite nas za reč".\nZajednički tim privrednih komora za primenu sporazuma iz Vašingtona\nPredsednici privrednih komora Srbije i Kosova, Marko Čadež i Berat Rukići (Rukiqi), predložili su zajedničkom izjavom osnivanje tima za ekonomsku saradnju, u okviru komora, koji bi trebalo aktivno da doprinosi procesu ekonomske normalizacije i pruža smernice i pomoć svim stranama uključenim u primenu sporazuma iz Vašingtona od 4. septembra, precizira se u saopštenju Privredne komore Srbije (PKS).\nU izjavi se navodi da bi tim za ekonomsku saradnju činili poslovni lideri i stručnjaci koji se bave ekonomskom normalizacijom, a primarna uloga bi bila saradnja sa vladama, poslovnom zajednicom, DFC, EXIM, institucijama SAD i Evropske unije.\n„Da bi se efikasnije doprinelo primeni projekata, formiraćemo sektorske grupe u okviru tima, u kojima će se razmatrati, nadgledati i razvijati projekti iz specifičnih sektora“, dodaje se, između ostalog, u izjavi.\n„Dve komore, oslanjajući se na uspešnu saradnju iz prethodnih godina, nastaviće da pružaju pomoć kako bi se postigla održiva ekonomska normalizacija“, saopšteno je.\nPredsednici privrednih komora Kosova i Srbije Berat Rukići (Rukiqi) i Marko Čadež\nPredsednik PKS Marko Čadež se, nakon sastanka u Beogradu zahvalio Ričardu Grenelu što je, kako je naveo, „našao novi pristup za pristupanje problemu Srbije i Kosova“.\n"Zahvaljujući tome danas i pričamo o biznisu i zajedničkim interesima, a ne o onom što nas deli", rekao je Čadež.\nPredsednik kosovske privredne komore Berat Rukići je rekao da "posle dugog vremena u Beogradu i Prištini može da se priča o biznisu".\n"Veoma je važno biti ovde. Bili smo iznenađeni da za dve nedelje može nešto da se sprovede, jer smo navikli da čekamo godinu za godinom. Praktičan rezultat je za nas veoma važan, jer posle dugog vremema možemo u Beogradu i Prištini da pričamo o biznisu. Brojne političke teme su nas preplavile i nisu davale nikakvu perspektivu, nisu otvarale radna mesta, donosile investicije u region", rekao je Rukići.\nOn je dodao da se danas pruža podrška sporazumu iz Vašingtona koji je, kaže, važan za region i za privredu.\nGodfri: Novi početak za Zapadni Balkan\nAmbasador SAD u Srbiji Entoni Godfri (Anthony Godfrey) je posetu DFC ocenio signalom snage Vašingtonskog sporazuma, dodavši da su sada došli do novog sporazuma koji će „unaprediti trgovinu, komunikacije i poboljšati životni standard ljudi u regionu“.\nNakon sastanka, Godfri je današnji sastanak nazvao istorijskim, ocenivši da će se otvoriti poslovi, da će biti postignuti napredak i stabilnost.\n"Novi početak za Zapadni Balkan", ocenio je Godfri.\nMinistarstvo građevine za RSE: Projekti vredni 3.7 milijardi dolara\n„Vrednost infrastrukturnih projekata koji su značajni za povezivanje Beograda i Prištine o kojima će se razgovarati sa predstavnicima američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije (DFC), iznosi oko 3,7 milijardi evra“, rečeno je u utorak za RSE iz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nKako se navodi u odgovoru, do sada je obezbeđeno finansiranje za prvu deonicu auto-puta Niš-Merdare-Priština dugu 33 kilometra od Niša do Pločnika, a sa DFC će se razgovarati o izgradnji ostalih deonica.\nU odgovoru se navodi i da ukupna dužina auto-puta Niš-Merdare-Priština iznosi oko 100 kilometara, od čega 77 kilometara od Niša do Merdara, a procenjena vrednost gradnje za ceo auto-put iznosi 1,065 milijardi evra.\nTakođe, dodaje se, razgovaraće se i o mogućoj saradnji na drugim projektima u drumskom saobraćaju kao što su auto-put Bujanovac-Končulj-Gnjilane-Štrpce dužine od 78 kilometara, rehabilitaciji puta Ribariće-Brnjak-Zubin potok u dužini 28 kilometara i brzoj saobraćajnici Raška-Jarinje-Kosovska Mitrovica u dužini od 61 kilometara.\n"Kad je reč o povezivanju železnicom, prioritet je rekonstrukcija pruge od koja povezuje Niš, Merdare i Prištinu, odnosno deonice Doljevac-Kuršumlija-Merdare (87 kilometara) i Merdare-Priština (43 kilometara), a jedan od predloženih projekata je i pruga Priština-Kosovo Polje-Đeneral Janković – granica sa Severnom Makedonijom", objašnjava se u odgovoru.\nPored projekata koji su važni za povezivanje Beograda i Prištine, dodaje se, u ministarstvu očekuju i da se na sastanku sa predstavnicima razgovara i o drugim infrastrukturnim projektima koji su značajni za regionalno povezivanje.\nDelegacija Vlade Sjedinjenih Američkih Država u Beograd je doputovala posle posete Prištini gde je boravila u ponedeljak (21. septembra).\nIzvršni direktor DFC Adam Boler i premijer Kosova Avdulah Hoti (Avdullah Hoti) u Prištini su tada takođe potpisali zajedničku izjavu u kojoj, kako je navedeno, pozdravljeno „ekspeditivno zaključivanje novog sporazuma o podsticaju investicija između Kosova i SAD-a“.\nIz DFC-a je, uoči posete Beogradu i Prištini najavljeno da dolazak delegacije ima za cilj “unapređenje ekonomske saradnje i razvoja”.\nOsim Bolera i Grenela, u delegaciji je i zamenica administratora američke Agencije za međunarodni razvoj (USAID) Boni Glik (Bonnie Glick), predsednica izvozno-uvozne banke Sjedinjenih Američkih Država (EKSIM) Kimberli Rid (Kimberly Reed) i drugi visoki američki zvaničnici iz Odeljenja za energetiku i trgovinu.


Vesić posetio rekonstruisani vrtić „Lane” na Zvezdari : Gradska opština Zvezdara\nVesić posetio rekonstruisani vrtić „Lane” na Zvezdari\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić prisustvovao je otvaranju rekonstruisanog vrtića „Lane” na Zvezdari u koji je Vlada Republike Srbije uložila 35 miliona dinara kroz Kancelariju za upravljanje javnim ulaganjima.\nVesić je istakao da je uvek veliko zadovoljstvo kada se obnovi i otvori novi vrtić jer su Gradu Beogradu deca prioritet.\n– Rekonstrukcija ovog vrtića je primer kako zajedno rade Vlada Republike Srbije i Grad Beograd i kako zajedno možemo da uradimo neke korisne stvari. Rekonstrukciju ovog vrtića finansirala je Vlada Republike Srbije kroz Kancelariju za upravljanje javnim ulaganjima i uložili su 35 miliona dinara. To je omogućilo da ovaj vrtić, koji je otvoren 1979. godine i u koji ide 177 dece, sada izgleda kao nov – istakao je Vesić.\nOn je dodao da je na objektu sve zamenjeno, od vodovoda i kanalizacije do instalacija, a da će grad obezbediti nov nameštaj.\n– U ovoj opštini ćemo tokom narednog meseca rešiti i problem u vrtiću „Oblačak” koji je otvoren 2012. godine, a nema priključak na vodu. Nastavljamo da radimo na širenju mreže vrtića pa će tokom ove godine biti otvoren i novi vrtić u Altini, a potpisan je i sporazum o pretvaranju aneksa Opštine Vračar u vrtić, što će doprineti da na toj opštini ne bude više liste čekanja. Pored toga nastavljamo sa radom na mreži osnovnih škola u okviru koje neke od objekata koje su koristili delimično ili potpuno pretvaramo u vrtiće. Očekujemo da na ovaj način dobijemo još novih mesta i da do 2022. godine nemamo nijedno dete na listi čekanja – rekao je Vesić.\nSekretar za obrazovanje i dečju zaštitu Slavko Gak ponovio je da je jedan od primarnih ciljeva grada da u naredne četiri godine Beograd postane grad koji neće imati liste čekanja kada je u pitanju boravak dece u vrtićima, ali i adaptacija i izgradnja novih vrtića\n– Danas vidimo kako izgleda ovaj rekonstruisani vrtić i želimo da ih u narednom periodu bude što više i da, uz izgradnju novih, podignemo kvalitet boravka dece u državnim predškolskim ustanovama. Danas imamo 58.500 dece u državnim vrtićima, pored toga još 14.500 dece u privatnim vrtićima, imamo projekat mreže škola u kojima postojeće slobodne prostore adaptiramo u prostore za boravak dece predškolskog uzrasta i nastojimo da i sve druge pogodne, a slobodne prostore renoviramo i dođemo do novih mesta – kazao je Slavko Gak.\nDirektor kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Vlade Republike Srbije Marko Blagojević kazao je da je cilj rekonstrukcija što više takvih objekata širom Srbije\n– Radi se više stotina ovakvih objekata u 89 gradova i opština, imamo gotove objekte baš kao što je ovaj i radimo ih tako da izgledaju kao potpuno novi, funkcionalni, bezbedniji i energetski efikasniji nego ranije. Taj posao započeli smo pre godinu i po dana i trajaće sve dok i poslednji objekat ne bude obnovljen – kazao je Blagojević, ističući da se ne pravi razlika da li se objekti nalaze u seoskim ili gradskim sredinama.\nOn je istakao da sa Gradom Beogradom postoji izuzetno dobra saradnja i da je u pripremi još 17 sličnih projekata.\nDogađaju su prisustvovali gradski podsekretar za obrazovanje i dečju zaštitu Igor Raičević, predsednik Gradske opštine Zvezdara Miloš Ignjatović i direktorka PU „Zvezdara” Snežana Perović.


Radnici Špedicije zatražili pomoć vijećnika |\nRadnici Špedicije zatražili pomoć vijećnika\nTreći dan zaredom pred zgradom Općine Bugojno i Općinskog suda protestirali su radnici ATP “Špedicija”, radi izvršenja sudskih presuda koje su donesene u njihovu korist, uvezivanja radnog staža, uplate doprinosa za penziono i zdravstveno osiguranje te isplate zarađenih primanja.\nNadležnim organima u Općini danas je predan zahtjev da se pitanje ATP “Špedicija” nađe na dnevnom redu naredne sjednice Općinskog vijeća Bugojno.\nOd predstavnika zakonodavne vlasti u Bugojnu radnici će tražiti da se javno očituju u vezi s njihovim potraživanjima i posljedicama privatizacije, koja ih je dovela u nezavidan položaj, u kojem su ugrožena njihova ljudska i radnička prava.\nU slučaju da se to ne desi, najavili su poduzimanje rigoroznijih mjera na putu ispunjenja svojih zakonskih prava a posljedice bi, kažu, mogle biti katastrofalne, s obzirom na to da su više nego ogorčeni odnosom odgovornih. Najavljena je i mogućnost organiziranja protestnog okupljanja na dan održavanja sjednice općinskog parlamenta.


Evo zašto su pohapšeni Srbi proterani... | Vestinet.rs\nPOČETNA U FOKUSU Evo zašto su pohapšeni Srbi proterani…\nEvo zašto su pohapšeni Srbi proterani…\n19. oktobra 2017. 17:11 · Nema komentara\nRadnici iz Srbije privedeni zbog nelegalnog rada u slovačkom gradu Šala prekršili su zakon o boravku, saopštila je slovačka policija.\nOni su, kako se navodi, u poslednjih šest meseci boravili u Slovačkoj ili šengenskom prostoru duže od 90 dana, saopštila je slovačka policija.\n„U utorak, 17. oktobra, policajci iz direkcije Granične i policije za strance u Bratislavi intervenisali su u preduzeću u Šali. U centru za strance u Medvedovu završilo je 27 Ukrajinaca, 23 Srba, osam Makedonaca i četiri državljanina Bosne i Hercegovine“, kazao je portparol slovačke policije Mihal Slivka.\n„Svima koji su privedeni već je izrečena administrativna mera proterivanja i zabranjen im je ulazak u šengenski prostor.\nJednom Srbinu na tri godine zato što je boravio u šengenskom prostoru još od kraja septembra 2014. godine, a ostalima na godinu dana“, kazao je Slivka.\nIz cele grupe u centru za strance u Medvedovu ostala su dvojica Srba zato što nisu imali pasoš i biće deportovani čim im ambasada Srbije izda putni list.\nOstali su pušteni i moraju u roku od sedam dana da napuste Slovačku, saopštila je slovačka policija.\nSrbi iz grupe od 62 strana radnika uhapšena u Šali na jugozapadu Slovačke zbog nelegalnog rada i boravka u toj zemlji, radili su za južnokorejsko preduzeće.\nZa slučaj hapšenja u Šali slovačka javnost saznala je tek kada se u sredu jedna od srpskih radnica javila našoj redakciji i ispričala u kako dramatičnoj situaciji se nalaze, pošto su bez novca ostali u Slovačkoj s rokom od sedam dana da napuste zemlju a, kako je kazala, pomoć im nije pružila ambasada Srbije u Bratislavi.\n„Prošle godine sprovedeno je 26.000 kontrola ciljanih na nelegalni rad. Vecina kršenja zakona, negde cak 90 odsto, odvijalo se tamo gde su posredovale agencije“, rekao je tada slovački ministar rada i socijalnih pitanja Jan Rihter i naglasio da je za Slovačku važno da „gastarbajteri“ dođu da rade legalno i u skladu sa slovackim Zakonom o radu i boravku stranaca.\nSlovački ministar rada upozorio je da u Slovačkoj možda boravi stotine Srba dovedenih da rade na crno.\nProšlogodišnje kontrole otkrile su 138 nelegalnih radnika iz Srbije i bilo ih je najviše među svim strancima.\nTags:uhapšeni radnici u Slovačkoj · vesti


Otvoren porizvodni pogon "Lipa" u Srpskoj Crnji | Pallas Radio 94.8 Mhz\nOtvoren porizvodni pogon „Lipa“ u Srpskoj Crnji\nProizvodni pogon industrije prerade drveta „Lipa“ otvoren je danas u Srpskoj Crnji. Događaju su prisustvovali i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović i poslanik u Skupštini AP Vojvodine Milenko Jovanov.\nZanatsko-stolarska radionica u Srpskoj Crnji osnovana je još pre više od 70 godina, a poslednjih 40 godina nalazi se na današnjoj lokaciji, u Ulici Milete Jakšića. Nakon neuspele privatizacije, Agencija za privatizaciju je putem javne aukcije 2011. godine prodala „Lipu“. Novi vlasnik je u prethodnih 9 godina uložio značajna sredstva kako postojeću infrastrukturu i opremu doveo u stanje u kojem zadovoljavaju sve kriterijume za nesmetano obavljanje delatnosti.\nPrilikom današnje posete Srpskoj Crnji ministar Nedimović je istakao da je otvaranje ovakvog industrijskog pogona predstavlja preporod za jednu od najmanjih opština Vojvodine:\n–Kada u ovako malom mestu otvorite fabriku koja zapošljava 30 ljudi, isto je kao da u nekoj većoj opštini otvorite komapniju gde radi njih 300. Takođe je važno i oživljavanje starih simbola, koji su vremenom prestali da postoje. Danas su tu ljudi koji su radili ovde pre 15, 20 godina i sada su ponovo pronašli posao – rekao je Nedimović, i dodao da će Vlada Republike Srbije učiniti sve da broj zaposlenih bude još veći, tako što će otvoriti nova tržišta i pružiti mogućnost drvno-prerađivačkim kompanijama da zaključuju višegodišnje ugovore za kupovinu drveta jer im to obezbeđuje sigurnost sirovine.\nDirektor fabrike „Lipa“, Milan Gerić, objašnjava šta će fabrika proizvoditi:\n– Fabrika je nekada proizvodila isključivo stolariju, ali su sada uvedene neke inovacije kada su upitanju tehnika i tehnologija. Asortiman proizvodnje će biti proširen abmalažnim programom, elementima za pogrebnu opremu, biomasom za ogrev i građom za građevinska stovarišta – rekao je Gerić.\nPredsednik Opštine Nova Crnja, Vladimir Brakus ističe da je otvaranje industrijskog veoma značajno za opštinu koja je nekada bila jedna od najnerazvijenijih u zemlji:\n–Naš je cilj da u svakom mestu otvorimo ovakvo preduzeće. U seoskim sredinama i ovakvoj strukturi stanovništva veoma su važni pogoni od 30 do 40 ljudi, u različitim branšama, što pokriva sve potrebe stanovništva. Osnovna delatnost u našoj sredini je poljoprivreda, a oni koji ne mogu da se bave tom delatnošću moći će svoje mesto da nađu u ovakvim preduzećima – rekao je Brakus.\nFabrika trenutno zapošljava 30 radnika, a plan je da u naredne tri godine bude oko 120 zaposlenih.


Održava se deveta nacionalna Euroguidance konferencija – Erasmus+ Srbija\nOdržava se deveta nacionalna Euroguidance konferencija\nNacionalni centar evropske mreže za podršku karijernom vođenju i savetovanju – Euroguidance, u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Ministarstvom omladine i sporta organizuje devetu nacionalnu Euroguidance konferenciju ,,Karijerno vođenje i savetovanje u Republici Srbiji i Evropi“. Konferencija će se održati u onlajn formatu 25 i 26. oktobra 2021. godine.\nKao i prethodnih, i ove godine konferencija će predstavljati priliku za razmenu informacija i unapređenje saradnje svih aktera u sistemu karijernog vođenja i savetovanja (KViS) u Republici Srbiji. Šestu godinu zaredom, na konferenciji će biti proglašeni primeri prakse koji su dobili nagrade i priznanja u sklopu ovogodišnjeg Nacionalnog takmičenja u oblasti karijernog vođenja i savetovanja. Tokom virtuelne poster sesije, učesnici konferencije će moći detaljnije da se upoznaju sa nagrađenim primerima. Tokom konferencije biće predstavljene novine u Europass mreži, a biće reči i o faktorima koji imaju uticaj na razvoj karijere. Takođe , predviđena je i panel diskusija na temu potreba korisnika, izazova i pravaca unapređenja u oblasti karijernog informisanja i savetovanja.\nPreliminarna agenda konferencije dostupna je ovde. Konferencija je akreditovana kao stručni skup kod Zavoda za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja pod brojem S6452021.\nZa učešće na konferenciji se mogu prijaviti svi učesnici u sistemu KViS u Srbiji – karijerni savetnici, karijerni praktičari, nastavnici, predstavnici Nacionalne službe za zapošljavanje, kancelarija za mlade i drugih organizacija koje su aktivne u ovoj oblasti.\nPrijava učešća je putem registracionog formulara.  Broj mesta je ograničen, pa je preporučeno prijaviti se što pre, a najkasnije do 20. oktobra do kraja dana. U slučaju prekobrojnog prijavljivanja prilikom izbora učesnika vodiće se računa o raznovrsnosti ustanova i organizacija i vremenu prijave.


Predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas sa ambasadorima Francuske, Italije, Nemačke i SAD i otpravnicima poslova Ujedinjenog Kraljevstva i Delegacije Evropske unije u Srbiji o predstojećem referendumu o promeni Ustava, koji je zakazan za 16. januar ove godine.\nPredsednica Vlade je navela da je Srbija učinila velike pomake u oblasti vladavine prava i da je promena Ustava najvažnija reforma u toj oblasti.\nPredstavnici zemalja Kvinte istakli su važnost vladavine prava i pozvali na dalji napredak u reformi pravosuđa.\nU tom kontekstu, konstatovali su da pravosudne reforme predložene na referendumu predstavljaju važne korake u jačanju nezavisnosti pravosuđa i unapređivanju vladavine prava u Srbiji. To je, takođe, važno u kontekstu obaveza Srbije u procesu pristupanja EU, zaključeno je na sastanku.\nBrnabić je iskazala nezadovoljstvo stavom privremenih institucija u Prištini da ne dozvole održavanje referenduma na teritoriji Kosova i Metohije.


Sve više nemačkih investitora zainteresovano za Srbiju! › Made-in-Germany.rs\nPrema rečima direktora Nemačko-srpske privredne komore (AHK Srbija) Franka Aletera, od 2011. ili 2012. godine nemačke investicije u Srbiji su se udvostručile, a sve više nemačkih kompanija se interesuje za ulaganje u našu zemlju.\n– I nakon odlaska Angele Merkel sa čela nemačke vlade ostaće dobri ekonomski odnosi naše dve zemlje. S tim u vezi, možemo da primetimo da imamo sve veći broj upita nemačkih preduzeća koja traže informacije i istražuju tržište u Srbiji, što potvrđuje i Razvojna agencija Srbije sa kojom imamo jako dobru saradnju – izjavio je Aleter za agenciju Tanjug.\nOn je dodao da će se tek u narednom periodu videti šta će od svega toga biti realizovano, s obzirom na to da je kompanijama potrebno bar dve godine da se donese odluka o pokretanju proizvodnje u inostranstvu.\n– AHK Srbija je u maju sprovela među nemačkim preduzećima anketu koja je pokazala da bi 90% ispitanih kompanija ponovo investiralo u Srbiji, ali da kao izazov za naredni period vide obezbeđivanje stručne radne snage. Srbija je pre dve godine napravila vrlo važan korak u tom smeru, uvođenjem dualnog obrazovanja po nemačkom i austrijskom modelu – rekao je Aleter.\nDirektor AHK Srbija kaže da u našoj zemlji ima oko 400 nemačkih preduzeća koja zapošljavaju 70.000 ljudi, kao i da ukupne nemačke investicije iznose 3,1 milijardu eura. On je napomenuo da je za dobre poslovne prilike potrebno da postoje stabilnost i međudržavni ugovori koji omogućavaju slobodnu trgovinu.\n– Iako Merkel neće biti ubuduće na čelu nemačke vlade, postoje važni ugovori na bilateralnom nivou između naše dve zemlje, kao i u političkoj sferi, što je jako bitno nemačkim investitorima. Mi ih stalno obaveštavamo o tome i dugoročno gledano, tu se ništa neće promeniti – dodao je Aleter i istakao da je veoma važno što se Srbija pozicionirala kao pouzdan partner.


! /Virologinja Ana Gligić: Kada nas očekuje kraj pandemije, dva su moguća scenarija / Radio Sarajevo\nFoto: Screenshot/Ana Gligić\n! / Virologinja Ana Gligić: Kada nas očekuje kraj pandemije, dva su moguća scenarija\n18. 10. 2021. u 22:43:00 Radiosarajevo.ba\nŠef laboratorije u Institutu “Torlak” u doba variole vere dr Ana Gligić (87) kaže da je trenutna epidemiološka situacija u Srbiji vrlo nepovoljna zato što se o virusu, prije svega, još ne zna dovoljno.\nKako čuvena naučnica objašnjava, zasad je utvrđeno da je korona virus mutirao u osam varijanti, a kroz broj novozaraženih, na respiratoru i umrlih, vidi se da je svaka naredna varijanta jača i smrtonosnija od prethodne.\nSvakodnevno čitajući najprestižnije svjetske časopise i prateći parametre epidemije, dr Gligić navodi da su moguća dva scenarija za završetak ove epidemije kojoj se kraj i dalje ne nazire.\n"Predviđam dvije mogućnosti. Ili će se virus ugušiti, odnosno mutacija će pokušati da ostane na čovjeku, a nove se više neće pojavljivati i tako će se on vremenom ugušiti. Ipak, moguć je i drugačiji scenario. Da se već do kraja godine pojavi nova mutacija toliko snažna da svi obole. Pokazalo se da je ovaj virus nepredvidiv i ništa ne može da nas iznenadi", navodi dr Gligić.\nVirusološkinja ističe da sada sa sigurnošću može da kaže da je virus prirodnog porijekla.\n"Antivakseri stalno ističu kako je koronavirus veštački napravljen. Međutim, da je virus nastao u laboratoriji, on bi bio zaključan. Ne bi dolazilo do mutacija. I taj koji ga je projektovao ne bi ga pustio tek tako, nego bi ga zaključao", objašnjava dr Gligić.\nNaučnica, koja je u martu poslije 13 dana provedenih na kiseoniku uspjela da pobijedi COVID-19, kaže da je i ona jedna od onih koji su se zarazili nakon vakcinacije. Prema njenim riječima, sigurna je da je zakačila infekciju u periodu između dvije doze, a da joj je život spasilo upravo to što se cjepila.\n"Trebalo bi da primim treću dozu, ali ću sačekati još malo, pošto sam ubijeđena da sam stvorila dosta antitijela i jak prirodni imunitet. Realno je očekivati da se u mesecima pred nama naprave i nove vakcine koje će biti sačinjene od novih sojeva virusa", zaključuje sagovornica, piše portal Buka.\nTagovi: Ana Gligić koronavirus COVID-19 pandemija\n! / Čuvena virologinja Ana Gligić o tome da li je potrebna treća doza vakcine\n!/ Ana Gligić: Kraj je blizu! S vakcinom ćete biti zaštićeni bar 30 posto od svakog soja\nCOVID / Dr. Ana Gligić: Apelujem da se ljudi vakcinišu, ovo nije vještački virus!


Novosadskim ulicama od danas, uz srpske patroliraju i kineski policajci, u mešovitim patrolama, a na osnovu sporazuma koji su u Beogradu nedavno potpisali kineski ministar javne bezbednosti Džao Kedži i ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović. Srpsko-kineska patrola u kojoj su dva kineska policajca i srpski policajac i policajka vidjena je u centru Novog Sada, u Dunavskom parku i na Keju, delovima grada u kojima ima najviše turista.\nNovosadski bend Atheist Rap zajedno sa nemačkim sastavom Defenders of the Universe, objaviće 1. oktobra zajedničko izdanje sa 12 novih pesama. U godini kada obeležavaju tri decenije rada, nakon dosta čekanja, novi materijal Atheist Rap-a je konačno tu. On će se naći na zajedničkom LP-ju sa bendom Defenders of the Universe, koji su poznati posetiocima nekadašnjeg Društvenog centra u kojem su nastupali, prenosi 021.rs.\nU Kovačici je svečano otvoren vetropark sa instaliranih 38 vetrogeneratora ukupne snage 104,5 MW. Ovo je do sada najveća operativna vetroelektrana ove vrste u Srbiji. To je investicija izraelske kompanije Enlight koji će godišnje proizvoditi 300 GWh, što je gotovo jedan procenat ukupne proizvodnje u Srbiji. Investicija vredna 189 miliona evra, a pored električne energije za 68 000 domaćinstava biće 250.000 tona godišnje manje ugljen-dioksida u životnoj sredini.\nPokrajinska vlada je na sednici donela preporuku upućenu lokalnim samoupravama na teritoriji Vojvodine, da u svojim planovima i programima zaštite životne sredine - utvrde mere koje će omogućiti zabranu upotrebe plastičnih kesa do kraja 2020. godine. Donošenje preporuke predviđeno je Deklaracijom o zaštiti životne sredine u AP Vojvodini.\nVećina starih kućnih aparata završi na otpadu, ali jednom frižideru se „posrećilo“ da život nastavi u kafiću na plaži. Iako svaki kafić ima frižider, ono što ovaj čini posebnim je to što se u njemu „hlade“ – knjige. Posetioci kafića na zrenjaninskom gradskom kupalištu Peskara od nedavno uz piće mogu da pozajme i nešto za čitanje iz ovog Knjižidera.\nStrana 2 od 11 1 2 3 4 5 6 7 8


Prva pobeda rukometašica Bora u Super ligi, uspešni i fudbaleri – RADIO TELEVIZIJA BOR\nPrva pobeda rukometašica Bora u Super ligi, uspešni i fudbaleri\nBOR – Rukometašice Bora pobedile su na svom terenu u šestom kolu Superlige Srbije ekipu Zaječara ubedljivo 33:21. Boranke su od početka utakmice bile bolja ekipa, pa su već na poluvremenu imale pet golova prednosti 16:11. Ova prednost se u drugom poluvremenu samo uvećavala tako da su rukometašice Bora do kraja utakmice stigle do 12 golova prednosti i ostvarile prvu pobedu u dosadašnjem delu Superlige. Najefikasnije u domaćoj ekipi bije su Jana Stanković i Jovana Nikolić sa po osam pogodaka, dok je u ekipi Zaječara najefikasnija bila Anja Belić sa čak 13 pogodaka. Uz još dva remija i jedan poraz i utakmicu manje Bor je sa četiri boda na deobi sedmog i osmog mesta sa Vrbasom. Na tabeli je prva Naisa sa svih šest pobeda, druga je Jagodina, a treće i četvrto mesto dele Radnički i Medicinar. Iza borske ekipe na dnu tabele su Vojvodina, Mladi Radnik, Mladost i Zaječar.\nKošarkaši Bora poraženi su na gostovanju u Smederevskoj Palanci od Mladosti 108:102 u šestom kolu Druge lige Srbije. U regularnom delu, utakmica je završena nerešeno 94:94, a pobednik je dobijen tek nakon produžetaka. Borska ekipa bila je u završnici regularnog dela na korak do pobede. Tako su minut pre kraja imali tri poena prednosti, ali zbog nekoliko grešaka u odbrani nisu uspeli da je zadrže i Mladost je stigla do izjednačenje, na kraju posle produžetaka i do pobede. Bor je posle ovog kola sa šest poraza poslednji na tabeli Druge lige Srbije i najverovatnije će se naći u plej aut fazi takmičenja. Najefikasniji u borskom timu i na ovoj utakmici bio je Đorđe Rakočević sa 35 poena, a odličnu pariju pružio je i Bogdan Veličkovič koji je postigao 24 poena.\nKošarkaši Rudara 1903 u Prvoj regionalnoj ligi u šestom kolu na svom terenu pobedili Moravu iz Vladičinog Hana 88:83. Rudar je posle ovog kola sa osam osvojenih bodova, na deobi od trećeg do petog mesta sa Moravom i Marinosom.\nU fudbalskoj Zoni istok Bora 1919 je na gostovanju u Leskovu pobedio Polom 4:1, dok je Slatina u derbiju gornjeg dela tabele savladala Balkanski 6:2. S obzirom na to da je odluka o oduzimanju bodova pojedinim klubovima, među kojima je i Bor u vezi utakmica sedmog kola poništena raspored na tabeli je nešto drugačiji. Hajduk Veljko je prvi sa 32 boda, Tanasko Rajić drugi sa 30, a Balkanski i Bor dele treće i četvrto mesto sa po 25 bodova, dok je Slatina na petom mestu sa dva boda manje.\nU Borskoj okružnoj zoni Brestovac je kao domaćin poražen od Zlota 4:3, Nemetali iz Donje Bele Reke su u Karbulovu bili bolji od Mladosti 2:1, Krivelj je na svom terenu podelio bodove sa Urovicom 1:1, dok je Šarbanovac poražen na gostovanju u Bukovču od BSK-a ubedljivo 6:0. Najbolje plasirana ekipa iz Bora sada je Zlot na drugom mestu sa 28 bodova, Brestovac je treći sa bodom manje, Šarbanovac je sedmi sa 19, a Nemetali osmi sa 18 bodova. Najlošije plasirana ekipa je Krivelj na deobi desetog i jedanaestog mesta sa 11 bodova.\nTags: Bor, borska okružna liga, fudbal, grad bor, kosarkasi, rukometasice, sport, zona istok\nPrevious Pregršt medalja za borske džudiste\nNext Tri medalje za Borane na državnom prvenstvu u ful kontaktu


eu.me - Konjević: Policija se mora reformisati u skladu sa evropskim standardima\nKonjević: Policija se mora reformisati u skladu sa evropskim standardima\nponedjeljak, 30 novembar 2015 18:55\nJačanje vladavine prava je među najvažnijim zadacima, od kojih zavisi nastavak evropskih i evroatlantskih integracija Crne Gore, a uloga Uprave policije u postizanju rezultata u toj oblasti je od izuzetnog značaja, ocijenjeno je na okruglom stolu u Podgorici.\nNa okruglom stolu predstavljena je Strategija razvoja Uprave policije 2016-2020, sa pratećim Akcionim planom za naredne dvije godine.\nMinistar unutrašnjih poslova Raško Konjević kazao je da se radi o veoma važnom dokumentu za dalji razvoj Uprave policije.\nOn je kazao da je na potrebu strateškog definisanja razvoja Uprave policije ukazano kroz akcioni plan za pregovaračko poglavlje 24, a ekspertsku pomoć u izradi Strategije pružila je Misija OEBS-a u Crnoj Gori.\n"Među najvažnijim zadacima, od kojih zavisi nastavak evropskih i evroatlantskih integracija Crne Gore, jeste jačanje vladavine prava, a uloga Uprave policije u postizanju rezultata u toj oblasti je od izuzetnog značaja", naveo je Konjević.\nKako je kazao, da bi odgovorila izazovima koji se pred nju postavljaju, policija se mora reformisati i razviti u policijsku organizaciju u skladu sa evropskim standardima.\n"Strategija reforme Uprave policije i akcioni plan urađeni su shodno interesima građana, institucije, zaposlenih, kao i prema potrebama unaprjeđenja unutrašnjih procesa u instituciji i racionalnog korišćenja finansijskih resursa", kazao je Konjević.\nPrema njegovim riječima, Strategija se, shodno tome, fokusirala na četiri ključna prioriteta od značaja za građane.\n"Na njihovu i bezbjednost njihove imovine, borbu protiv kriminala, grančnu bezbjednost i obezbjeđenje ličnosti i objekata", precizirao je Konjević.\nNakon toga su, kako je naveo, prioritet unaprjeđenje internih procedura, normativnog okvira i usklađivanje sa evropskim standardima, unaprjeđenje organizacije i efikasnosti policije, sistema upravljanja i rukovođenja, podizanje nivoa integriteta i sigurnosti policijskih službenika, antidiskriminacija kao i međunarodna saradnja.\n"Važan dio Strategije svakako predstavlja i obrazovanje zaposlenih u policiji i sistem profesionalnog razvoja kroz obuke", dodao je Konjević.\nOn je naglasio da bezbjednost građana i imovine mora biti najvažniji prioritet u radu policije.\n"Borba protiv kriminala, posebno organizovanog, i visoke korupcije, biće u fokusu rada policije u narednom petogodišnjem periodu", kazao je Konjević.\nOn je rekao da će, u naredne dvije godine, biti urađen novi zakon o unutrašnjim poslovima, koji će biti u skladu sa standardima država članica Evropske unije, i u kazao na značaj donošenja novog Zakona o Policijskoj akademiji.\nPredviđena je, kako je najavio, i izrada analize opravdanosti, odnosno modela funkcionisanja Uprave policije sa tri regionalna centra bezbjednosti i tri dežurne službe.\n"Plan je da se, u narednom dvogodišnjem periodu, sagleda opravdanost osam centara i 13 odjeljenja bezbjednosti, i smanjenje njihovog broja na tri regionalna centra i tri dežurne službe", pojasnoio je Konjević.\nVrhovni državni tužilac Ivica Stanković rekao je da predstoji period intenziviranja borbe protiv svih oblika kriminala i ugrožavanja čovjeka i osnovnih društvenih vrijednosti.\nOn je rekao da u lancu krivične pravde, koji čine agencije za sprovođenje zakona, tužilaštvo i sud, sve karike mogu biti dobro uvezane.\n"A to mogu biti samo ako budu čvrste i nesalomljive", naglasio je Stanković.\nZato, kako je kazao, pripremu strateških dokumenata za razvoj policije vidi istovremeno i kao jačanje lanca krivične pravde.\n"Koji će se sve više stezati oko onih koji ugrožavaju i povrjeđuju zakonom zaštićena društvena dobra i vrijednosti", poručio je Stanković.\nPrema njegovim riječima, tužilačka organizacija je posebno zainteresovana za unaprjeđenje kapaciteta Uprave policije za rad sa Specijalnim državnim tužilaštvom.\n"Vjerujem da će uskoro doći i do obostrano prihvatljivog personalnog rješešenja za poziciju šefa Specijalnog policijskog tima", dodao je Stanković.\nŠefica Misije OEBS-a u Crnoj Gori, Janina Hrebičkova, kazala je da je Strategija dokument koji će pomoći policijskoj organizaciji da dostigne masimalan nivo efikasnosti.\n"A pri tome će omogućiti da se stalno prate promjene u okruženju, kako bi se Strategija prilagodila konkretnim potrebama u realnom vremenu i kontekstu u državi i šire", kazala je Hrebičkova.\nOna je rekla da danas pred policijskim organima postoje brojni izazovi, koji zahtijevaju vrlo dobru saradnju i koordiniranu akciju na lokalnom, regionalnom i međunarodnom nivou.\nKako je kazala, geopolitička situacija se značajno mijenja, i mijenjaće se vrlo dinamično u narednim danima i godinama.\n"Zbog toga je potrebno, ne samo u Crnoj Gori, nego u čitavom regionu, dobro ovladati vještinama potrebnim za adekvatan odgovor i uprravljanje svim tim promjenama", naglasila je Hrebičkova.\nPredsjednik skupštinskog Odbora za odbranu i bezbjednost, Mevludin Nuhodžić, rekao je da su zadaci i postupanje policije primarno vezani za građane, i da bezbjednost i sigurnost čine preduslov svakog drugog društvenog napretka.\n"Zato profesionalnost, odgovornost i zakonitost u radu policijskih službenika predstavljaju ipretaiv i važan korak u daljoj demokratizaciji društva, čemu će, uvjeren sam, doprinijeti i donošenje i implementacija ove Strategije", dodao je Nuhodžić.\nOn je kazao da Odbor kontinuirano prati i cijeni ostvarene rezultate Ministarstva unutrašnjih poslova i Uprave policije, i da razmatra planiranje i utrošak opredijeljenih budžetskih sredstava za taj sektor.\n"Tom pitanju ćemo u predstojećem periodu pristupiti sa dodatnom pažnjom, imajući u vidu potrebu izdvajanja sredstava za opremanje i jačanje tehničkih, ali i kadrovskih kapaciteta", poručio je Nuhodžić.\nJačanje sinergija između procesa pristupanja Crne Gore EU i Agende održivog razvoja


Prva tenderska prodaja apatinskog brodogradilišta za 2,3 miliona evra - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tPrva tenderska prodaja apatinskog brodogradilišta za 2,3 miliona evra\n“Brodogradilište se prostire na devet hektara, od kojih su dva pod krovom, i ima uknjiženo pravo koršćenja vodenog ogledala za zalivu Dunav, površine 22 hektara. Brodgradilište je poznato i po sinhroliftu za brzo izvlačenje i puštanje velikih brodova. Trenutno u njemu rade privatnici, uglavnom na remontu brodova koji su pod zakupom”, kaže Mladen Manojlović, direktor brodogradilišta.\nKroz krug brodogradilišta prošetali su mnogi zainteresovani kupci, najviše iz inostranstva, ali bilo je i naših. Poslednji potencijalni kupac je dolazio pre oko mesec dana, i to iz Italije, ispred metalske firme Easteon. Preko lokalne samouprave, obilazio je brodogradilište. Kako su tada saznale Novosti, Italijan je rekao da će im, ukoliko dođe do kupovine, trebati radnici svih profila – od varioca, cevara, do bravara.\nPoznavaci ovog nekadašnjeg dunavskog giganta se prisećaju da je brodgradilište Apatin svojevremeno gradilo čak prekookeanaske brodove za Norvežane. Ova posustala “lepotica” sa Dunava mogla bi sa novim gazdom ponovo da vrati stari sjaj, s obzirom i na dobar položaj, odnosno tromeđu Hrvatske, Mađarske i Srbije.


Sjećanje na Đorđa Jagnića, Privrednikovog dobrotvora ⋆ P-portal\n10/ 10/ 2020/\nDanas, na Zadušnice, zamjenik gradonačelnice Pakraca Nikola Ivanović, stipendistica Srpskog privrednog društva Privrednik Biljana Sudar i poštovatelji djela velikog dobrotvora iz Pakraca Đorđa Jagnića (Cage, Okučani, 1855 – Pakrac, 1931), odali su počast ovom uglednom trgovcu i dobrotvoru.\nPomen Đorđu i Anki Jagnić služio je paroh pakrački Đorđe Teodorović, a vijenac je položila Privrednikova stipendistica Biljana Sudar.\n– Pakrac treba gajiti sjećanje na nekadašnje sugrađane, a posebno na porodicu Jagnić koja je zajedno sa Eparhijom doprinijela velikom broju školovane djece u prošlosti. Sada, u ovom vremenu Privrednik radi veliku stvar i potrebno je pomoći da se što više naše djece i studenata pomogne u školovanju, istaknuo je Nikola Ivanović, zamjenik gradonačelnice Pakraca.\nĐorđe Jagnić se među prvima priključio radu Srpskog privrednog društva Privrednik. Bio je član Patronata Privrednikovih dobrotvora. Jedan je od osnivača i članova uprave Srpske banke i Saveza srpskih zemljoradničkih zadruga u Zagrebu. U Pakracu je osnovao Prvu srpsku štedionicu. Veoma se zalagao za širenje srpskih zemljoradničkih zadruga u Austro-Ugarskoj. Zahvaljujući njemu iz pakračke eparhije poslano je preko 2.000 siromašne djece na izučavanje zanata i trgovine.\nPoklonio je Privredniku svoju kuću u Pakracu površine 502 četvorna metra, na Trgu bana Jelačića 18, koju Privrednik i dalje potražuje.\nPrevPrethodniNestajanje Srba u Osijeku\nIdući„Željeznico pusti dima dosta, da ne vidim đe mi Kordun osta“Next


RASPAD SISTEMA U EU: Mađari ne prihvataju embargo na ruski gas, Slovaci i Česi traže period navikavanja, Bugari traže izuzeće… | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / RASPAD SISTEMA U EU: Mađari ne prihvataju embargo na ruski gas, Slovaci i Česi traže period navikavanja, Bugari traže izuzeće…\nRASPAD SISTEMA U EU: Mađari ne prihvataju embargo na ruski gas, Slovaci i Česi traže period navikavanja, Bugari traže izuzeće…\nBugarska će tražiti izuzeće ukoliko se Evropska unija dogovori o izuzimanju nekih zemalja članica od bilo kakvog embarga na rusku naftu.\nTo je danas izjavio zamenik bugarskog premijera Asen Vasilev.\n„Bugarska, tehnološki, može bez ruske nafte, ali to bi znatno povećalo cene goriva. Dakle, ako Evropska komisija razmatra izuzeća, mi bismo želeli da iskoristimo takvu mogućnost“, rekao je Vasilev u intervjuu za jedan finansijski list, javlja Rojters.\n„Mađarska ne može da podži predloženi embargo Evropske unije na uvoz sirove nafte iz Rusije jer bi to razorilo njenu energetsku bezbednost“, poručio je danas ministar spoljnih poslova te zemlje Peter Sijarto.\n„Briselski paket sankcija predviđa zabranu isporuka nafte iz Rusije u Evropu u prilično kratkom roku, u slučaju Mađarske do kraja sledeće godine“, rekao je Sijarto u video-poruci objavljenoj na Fejsbuku, prenosi Rojters.\nOn je naglasio da Budimpešta ne može da podrži predložene mere EU u sadašnjem obliku.\n„Mađarska bi na ove mere mogla da pristane samo ukoliko bi uvoz sirove nafte iz Rusije preko naftovoda bio izuzet iz sankcija“, rekao je Sijarto.\nSlovačka traži trogodišnji tranzicioni period\nSlovačka želi trogodišnji prelazni period kako bi postepeno sprovela predloženi naftni embargo Evropske unije na kupovinu ruske nafte, izjavio je danas ministar ekonomije Ričard Sulik.\nSlovačka, koja se u velikoj meri oslanja na ruske isporuke sirove nafte, podržava sankcije EU, rekao je Sulik, ali i dalje traži izuzeće koje bi joj dalo vremena da obezbedi snabdevanje naftom od alternativnih dobavljača, prenosi Rojters.\nPredloženi embargo Evropske komisije uključuje postepeno okončanje snabdevanja ruskom sirovom naftom u roku od šest meseci i naftnim derivatima do kraja 2022.\nI Češka traži izuzeće: „Pokušavamo da dobijemo odlaganje za dve, tri godine“\nI Češka će privremeno tražiti izuzeće od evropskog embarga na uvoz ruske nafte kako bi dobila na vremenu za povećanje kapaciteta naftovoda, izjavio je u sredu premijer Petr Fiala. „Spremni smo da podržimo ovu odluku (o sankcijama u vezi sa naftom), ali da Češka dobije odlaganje potrebno da poveća kapacitet kojim nafta može da se isporučuje Češkoj“, rekao je Fiala.\n„Pokušavamo da dobijemo odlaganje za dve, tri godine“, dodao je on.\nČeška pokušava da poveća kapacitet naftovoda TAL, koji ide od Italije preko Austrije do Nemačke i čeka dozvolu bavarskih vlasti.\nPrevious Poljski predsednik više ne krije da Varšava želi zapadnu Ukrajinu- „GRANICA MEĐU NAMA VIŠE NAĆE POSTOJATI“\nNext Sukob Rusije i Izraela sve veći: Izraelski plaćenici u Ukrajini ratuju protiv ruske vojske


Prodaja jelki samo na predviđenim lokacijama – JKP Subotičke pijace\nJavno komunalno preduzeće „Subotičke pijace“ obaveštava sve zainteresovane prodavce da će prodaja jelki, prema rešenju Gradskog veća Grada Subotice, a u skladu sa Planom postavljanja ostalih objekata i opreme na teritoriji Grada subotice (broj 27-3/2014 i 299-23/17), biti organizovana od 1. decembra 2020. do 07. januara 2021.godine.\nCena zakupa prodajnih mesta se određuje na bazi veličine zauzete površine za prodaju. O predviđenim lokacijama i svim drugim pitanjima vezanim za prodaju jelki, zainteresovani sve dodatne informacije mogu dobiti od koordinatora pijaca Marković Ljubomira i Kuntić Petra, na telefone 065/5288269 i 065/5288052, svakog radnog dana od 8 do 14 časova.\nLokalna samouprava je odredila lokacije na kojima je dozvoljena prodaja sezonske robe, između ostalog i jelki, te je van tih mesta prodaja zabranjena. Javno komunalno preduzeće „Subotičke pijace“ će prodaju jelki organizovati na odobrenim i označenim prostorima na pijacama, u njihovoj okolini i javnim površinama u saradnji i u skladu sa odlukama lokalne samouprave.\nJavno komunalno preduzeće „Subotičke pijace“ Subotica apeluje na prodavce jelki da, u skladu sa principima očuvanja životne sredine, ponude kupcima što je moguće veće količine jelki sa busenjem. S obzirom da je odlukom lokalne samouprave u gradu zabranjen saobraćaj teških teretnih vozila i šlepera, JKP „Subotičke pijace“ Subotica upozoravaju prodavce da na prodajna mesta ne donose jelke kamionima čija nosivost veća od 10 tona.


Barsa aktivna, pao novi potpis (foto)\nIzvor: Sportske.net, 08.Jul.2020, 14:25\nBilo je jasno da će Jasikevičijus želeti ovog momka u timu.\nJuče su nove ugovore sa Barselonom potpisali Kajl Kjurik i Pjer Oriola, a danas je paraf na novu saradnju su sa klubom iz Katalonije stavio i američki centar Brendon Dejvis.\nOn je saradnju sa Barsom produžio do leta 2022. godine, a ovaj potez je bio sasvim očekivan, jer je Amerikanac imao sjajnu saradnju sa novim trenerom katalonskog kluba Šarunasom Jasikevičijusom u Žalgirisu.\nUpisao je >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << 58 nastupa u dresu "Blaugrane" u sezoni za nama, u Evroligi je u proseku beležio 9,6 poena i četiri skoka po meču, dok je u ACB ligi imao prosek od 11,3 poena i 4,5 skoka po utakmici.\nZvanično: Singlton i Dejvis dobili nove ugovore\nDva teškaša potpisala danas..Najavljeno - potpisano. Anadolu Efes zvanično je danas objavio da je produžio ugovor sa Krisom Singltonom, dok je Barselona to isto uradila sa Brendonom Dejvisom...Efes i Singlton dogovorili su saradnju na dve godine uz opciju produžetka na još godinu dana. Amerikanac...


► Novi sukobi demonstranata i policije na protestima u Hongkongu\nPolicija je optužila demonstrante da su tokom marša u distriktu Tuen Mun vodom prskali policajce.\nNa protestu je bilo nekoliko hiljada ljudi, a mediji su javili da je najmanje jedna osoba uhapšena.\nDanašnji protest je manjih razmera u odnosu na proteste koji su se u Hongkongu poslednjih meseci održavali svakog vikenda.\nProtesti su počeli zbog zakona o izručenju koji je u međuvremenu proglašen nevažećim. Ipak, demonstracije su prerasle u antivladine proteste, a demonstranti su formulisali nove zahteve među kojima je i ostavka šefice vlade Keri Lam.


Goblini - Pokazivač\nGoblini su nastali 1992. godine u Šapcu. Bend su osnovali gitarista Alen Jovanović, basista Vladislav Kokotović iz Karlovaca, članovi tadašnjeg benda Lorelaj i pevač Branko Golubović, koga su upoznati u lokalnom kafiću u Šapcu i koji do tada nikada nije pevao. Potreba za Golubom je najpre proistekla iz želje da pesme budu pevane ćirilicom. Golub je posle samo godinu dana već bio spreman za predstavljanje grupe. Ime je nastalo po likovima iz knjige „Vile i vilenjaci“ gde se pominju mitološka bića u koje verujuju rudari, a legenda da Goblini na dobro uzvraćaju dobrim, a na loše još gorim se dopala svim članovima benda i tako je i doneta odluka o imenu benda. Bendu se priključuje i Nenad Divnić, bubnjar sa kim snimaju i prvi album pod nazivom „Goblini“ sa rock i roll stranom. Roll stana je sadržala stare pesme, a rock je već predstavljala rad same grupe koji je nastao u Srbiji u tom trenutku. Bend od tada svira na svim prostorima ili lokalima gde im se pružila bila koja prilika, ne bitno na kvalitet ozvučenja ili sale. Bend se pojavljuje i na par bitnijih festivala, naročito na Grafitima Avangarde u Novom Sadu i Brzim Bendovima Srbije u Beogradu na kojima su pojavili u finalima. Nakon toga im je od izdavačke kuće Metropolis dobijaju ponudu da urade re-izdanje prvog albuma. Urađeno je još 6-7 pesama za album koji se pojavljuje u septembru pod nazivom „Istinite priče – I deo“. Bubnjar Kića odlazi u vojsku, a u sastav se vraća Meketa. Zatim kreće dobro organizovana medijska kampanja i turneje koja će se završiti tek 1998.godine. Tada se dešava i prvi sport za pesmu „Cipionka“.\nU januaru 1996. godine u sastav benda ulazi i Leo iz benda Đukele, a ujedno bend ulazi u studio i snima novi album „U magnovenju“, koji se pojavljuje u martu iste godine. Meketa odlazi iznenada na Kipar, a na njegovo mesto dolazi Rudi iz Đukela. Ovi prelazi su samo pokazali odličnu saradnju ova dva benda. Ubrzo je krenula turneja pod nazivom samog albuma, „U magnovenju“, koja se vodi kao najveća turneja u regionu sa odsviranih preko 80 koncerata. Odatle se izdvajaju i snimnci koji se pojavljuju na duplom izdanju pod nazivom „Turneja u magnovenju 97/98“. Tu se nalaze i sve pesme koje su ranije bile samo u kasetnoj formi.\nNakon toga, bendu se pridružuje Milan Arnautović, a grupa ulazi u studio krajem 1999.godine. Tada nastaje album “Re Contra”, čemu je prethodila italijanska turneja. Narednih godinu dana startuje turneja po Srbiji, posle koje je bend sporazumno odlučio da napravi pauzu, kako bi prikupili snagu za naredni album. Krajem 2004.godine izlazi novo izdanje Goblina „Najbolje priče“ koje predstavlja zbirku najvećih hitova sačinjenih od koncertnih snimaka. Posle skoro decenije pauze, Goblini su obnovili rad krajem proleća 2010.godine. U postavi su bili Branko Golubović (vokal), Alen Jovanović (gitara), Vladislav Kokotović (bas), Saša Šetka (gitara) i Milan Arnautović (bubnjevi). Bend je tog leta objavio CD singl “Crno na belo” sa pesmama “Luna” i “Kao da…” (u zajedničkoj produkciji SKC-a Novi Sad i Šabačkog letnjeg festivala). Izlazak singla pratio je spot za pesmu “Luna”, kao i dokumentarni film o bendu u produkciji RTV. Naredne godine pojavio se i online singl “U odbrani zla”, u produkciji Nocturne magazina.\nU karijeri su objavili pet studijskih albuma:\n• “Goblini” (1993),\n• “Istinite priče 1.deo” (1994),\n• “U Magnovenju” (1996),\n• “Re-Contra” (1999) i\n• “Roba s greškom” (2013)\nDva koncertna izdanja:\n• “Live in KST” (1995) i\n• “Turneja u magnovenju” (1998),\nKompilacijsko izdanje “Najbolje priče” iz 2004. godine.\nSledeći tekstRecept: Salama u oblandi


Tema o kojoj se ne priča - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Tema o kojoj se ne priča\nDiskriminacija Roma u srpskom sportu\nMa koliko se društvo pravilo da ne vidi neki problem, on s vremena na vreme na najbolniji način podseti sve da postoji. I baš tako, ako se sportska javnost u Srbiji danas zapita ko je iz romske zajednice poslednji ostavio trag u nacionalnom sportu, pravi odgovor mogao bi se čekati danima, a muk na koji bi naišli najbolje oslikava trenutno stanje. Problem je veoma kompleksan, a za njegovo postojanje nije kriva samo jedna strana. Pored činjenice da društvo ne oprašta uspeh, ni romska populacija nije neko ko na ovaj način pokušava da ostavi pozitavan utisak.\n0Piše: I. Borišić 17. marta 2009. 19.50\nIzuzev u pojedinačnim sportovima, i to mahom borilačkim, romska populacija se ne može podičiti prvorazrednim učešćem u srpskom sportu. Kolektivni sportovi očigledno nisu otvoreni prema Romima, ali ne samo njima, jer na ovom polju već uveliko igraju neke druge „vrednosti“. Međutim, to je problem društva u celini, bolje poznatiji kao korupcija.\nTema sporta je jako značajna i interesantna za romsku zajednicu u celini, jer samo preko njega oni mogu da se izjednače sa većinom, pa čak i da postanu heroji nacije. Narodni poslanik i predsednik Nacionalnog saveta Roma, Vitomir Mihajlovićpotvrđuje i nastoji da istakne ove tvrdnje.\n– Bokseri, kikbokseri i drugi borci, najbolji su predstavnici romske zajednice u srpskom sportu. Doneli su ovoj zemlji mnogo medalja, a borbenost i ljubav prema domovini dokazuju gde god da odu. Siguran sam da se Srbija ponosi njima i da ih neće zaboraviti. Što se tiče kolektivnih sportova, tu je stvar drugačija, ali ja tvrdim da je u Srbiji najmanja diskriminacija Roma upravo u sportu. Svi znamo da fudbal u prvim timovima igraju „mamini i tatini“ sinovi i da to nema puno veze sa nacionalnom pripadnošću – smatra Mihajlović.\nMeđutim, naravno da ima primera uspešnih sportista Roma, koji odstupaju od pravila. Odbojkaški reprezentativac Aleksandar Mitrović i golgeterska legenda srpskog fudbala Dejan Osmanović, sportisti su za primer celoj Srbiji, a poštenim radom i odličnim igrama potvrdili su visoku klasu.\n– Naravno da mi se događalo u dugoj karijeri da nailazim na prozivke po nacionalnoj osnovi i na terenu i van njega, ali me to nije pokolebalo i vremenom sam oguglao. U celoj karijeri pošteno sam radio, a od malih nogu bio sam koncentrisan na fudbal kao igru i ništa me drugo nije zanimalo. Na moju veliku sreću uspeo sam u tome i stekao poštovanje u fudbalskom svetu Srbije – rekao je jedan od najboljih strelaca na ovim prostorima, Dejan Osmanović, bivši fudbaler Bežanije, Hajduka iz Kule i Banata, a danas prvotimac Dinama iz Vranja.\nProblem koji je na dnevnom redu i u drugim zemljama, treba pažljivo analizirati i doneti prave odluke. Od svega navedenog najbitnije je da nacionalna manjina koja je ionako na marginama društva, bar u sportu ne nailazi na diskriminaciju. Jer je sport jedan od retkih tvorevina društva u kome se sve vidi i u kome je sve jasno. Ako je neko bolji, talentovaniji, jači, brži, onda nije bitno koje je boje i nacionalne pripadnosti, većmu treba pružiti šansu i dati podršku.\n„Cigani“ i „Antiromi“\nPoseban problem u diskriminaciji Roma u sportu, predstavljaju navijači i njihove grupe koje nisu naklonjene ovoj nacionaloj manjini. Poznato je da navijači Zvezde često sebe u pesmama nazivaju „Ciganima“, ali je takođe verovatno da kada bi neki Rom konkurisao za mesto u prvom timu, ne bi naišao na odobravanje „najvatrenijih“. Svežje primer košarkaša Elmedina Kikanovića, čija je verska pripadnost između ostalog, razlog bojkotovanja KK Crvene zvezde od strane „Delija“.\n„Grobari“ su slično deklarisani. Postoje i navijačke grupe i pesme koje su posvećene negativnom stavu prema Romima, ali se njihovo ponašanje ne bi mnogo razlikovalo od ostalih. Jedna od navijačkih gurupa koja podržava partizan sebe naziva „Antiromima“. Najdalje su u svemu ovome otišli navijači Rada, za koje se veruje da su veliki rasisti.


Socijalno preduzetništvo osoba ometenih u razvoju: Kada je štamparija učionica i igraonica | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Socijalno preduzetništvo osoba ometenih u razvoju: Kada je štamparija učionica i igraonica\nU vreme kada državne inicijative o socijalnom preduzetništvu ostaju jake samo na rečima, a inkluzija osoba ometenih u razvoju na tržištu rada gotovo da predstavlja tabu temu, uspešno pokretanje male štamparije u prostorijama Udruženja za pomoć osobama sa smetnjama u razvoju MNRO Zvezdara utoliko pre zaslužuje medijsku pažnju. Pošto su prošli kroz višemesečne obuke, štićenici ovog udruženja sada štampaju male količine šolja, bedževa, magneta, cegera, i postepeno povećavaju obim posla uz želju da jednog dana njihovo privređivanje postane u potpunosti samoodrživo.\nIako u Srbiji ne postoje precizni podaci o broju osoba sa smetnjama u razvoju, pretpostavka je da se njihov udeo kreće u skladu sa globalnim prosekom. Procene Svetske zdravstvene organizacije kažu da na svetu ima do pet odsto dece sa smetnjama u razvoju i urođenim invaliditetima, pa da takav udeo odgovara, uz manja odstupanja, i na nacionalnom nivou.\nJoš je teže utvrditi učešće osoba sa smetnjama u razvoju u ukupnom broju zaposlenih u zemlji. Uprkos tome što je u državnom vrhu i široj domaćoj javnosti od početka 21. veka više puta isticano kako je konačno prepoznat značaj društvene inkluzije, i pored prilagođavanja postojećih i donošenja novih zakona, praktična primena uključivanja socijalno ugroženih grupa na tržište rada je, nažalost, još uvek daleko od željene, a kamoli idealne. Pored subvencija i predloženog udela ovakvih osoba u ukupnom broju zaposlenih u velikim preduzećima, u realnosti se o dobrobiti i uspešnom zapošljavanju osoba sa smetnjama u razvoju i dalje najviše bave udruženja građana i stručne organizacije.\nUdruženje za pomoć osobama sa smetnjama u razvoju MNRO Zvezdara u svojim prostorijama već skoro tri godine razvija malu štampariju, u kojoj se obučavaju njegovi vredni i kreativni štićenici. Prema rečima Jasmine Erker, koordinatorke Udruženja, na ideju o pokretanju štamparije ona i njen tim došli su razmišljajući kojim novim aktivnostima mogu da uposle svoje mlade polaznike, tako da istovremeno podstaknu njihovu kreativnost, ali i radne sposobnosti.\n„Pored aktivnosti kojima su se naši štićenici bavili od ranije, poput izrade rukotvorina, prepravke i šivenja odeće, dekupaža, izrade nakita i čestitki, ili ulične prodaje časopisa Liceulice, pokušali smo da osmislimo koja bi to mogla da budu dodatna zanimanja u kojima bismo mogli da ih angažujemo, a da im pritom budu zabavna. Posle malo istraživanja na internetu, dobili smo ideju da bismo mogli da proširimo svoje ’poslovanje’ i u oblasti osnovne štampe“, objašnjava Erker.\nMNRO Zvezdara je tada potražila sredstva za nabavku štampača kroz konkursni projekat Sekretarijata za socijalnu zaštitu. Međutim, pošto je uslov tog konkursa bio da se deo sredstava obezbedi preko donatora, Erker se obratila Nemačkoj organizaciji za međunarodnu saradnju GIZ, za čije potrebe su štićenici Udruženja već nekoliko godina pravili unikatne čestitke. Ispostavilo se da je to dobitna kombinacija, jer je GIZ preko svog projekta „Podsticanje zapošljavanja mladih“ nabavio traženu opremu, uključujući i aparat za štampu na tekstilu.\nObzirom da ovaj projekat posebno podstiče zapošljavanje mladih u ugroženim grupama, ubrzo su započete i obuke u prostorijama MNRO Zvezdara – 21 osoba sa smetnjama u razvoju prvo je prošla kroz mesec dana teorijske nastave, dvaput nedeljno u trajanju od po tri časa. Posle teorijske, usledila je i tromesečna praktična obuka za desetoro najzainteresovanijih polaznika. Pošto su koordinatori u MNRO Zvezdara bili upoznati sa osnovama štampe, bila im je potrebna pomoć oko kontrole kvaliteta slika, pa je svoje mentorstvo rado pružio profesor Duško Trifunović iz Beogradske politehničke škole, a u sprovođenju prakse učestvovala je i defektološkinja Olivera Majmarević.\n„Prvo smo počeli da se bavimo sublimacionom štampom, zato što se u njoj koriste ekološke boje na vodenoj bazi, koje su bezbedne po zdravlje, a ja sam kao laik mislila i da je jednostavna“, smeje se Erker, i naglašava da „koliko god da je mala, štamparija je, ipak, zahtevna. Posle praktične obuke samo je jedan od desetoro naših polaznika ovladao svim veštinama u procesu štampe, dok su ostali usavršili pojedine segmente, kao što je izrada bedževa, rad na presi, ili puštanje slika za štampanje. Našu malu štampariju nazvali smo LePrint.“\nSada proveru čitavog procesa i sva potrebna podešavanja nadgleda Ivan Petrovski (21), pa na neki način predstavlja „menadžera” i mentora svojim drugarima u MNRO Zvezdara. Ivan je angažovan preko javnih radova Nacionalne službe za zapošljavanje, pa redovno dobija određena finansijska sredstva koja mu, ipak, znače za svakodnevan život. „Imam fotografsko pamćenje, a uz to se svaki dan pomalo bavim štampanjem, pa ne mogu da zaboravim šta sam jednom naučio. Volim da se brinem o štampačima, da ih čistim i pripremam. Sam rad je veoma zabavan jer se družimo dok radimo u grupi – jedan pušta slike, drugi zateže materijal, treći pegla, a četvrti fiksira“, napominje Petrovski, a njegova drugarica Jelena Zlatković (25) dodaje da joj najbolje od ruke ide peglanje, i štampanje slika. „Najviše volim kada štampamo na cegerima, šoljama i majicama”, kaže Jelena.\nZa sada LePrint nema dovoljno kapaciteta da zadovolji veće porudžbine, a sredstva za nastavak obuka, kao i za repro-materijale nabavljaju se preko dobrotvornih organizacija Katalist i Donacije.rs. Kreiran je katalog i cenovnik usluga, a pri Udruženju je registrovana delatnost osnovne štampe.\nIpak, daleko od toga da su zarađena sredstva dovoljna za samoodrživost štamparije. „Radimo samo male količine od po nekoliko desetina šolja, cegera ili majica. Od zarađenog novca nabavljamo opremu ili umanjujemo iznose za neke grupne izlete i kampovanja, na primer. I to donekle predstavlja pomoć porodicama naših štićenika. LePrint doživljavamo ujedno kao radionicu, igraonicu i socijalno-preduzeće, s tim da smo jedinstveni po tome što kod nas sve zaista rade osobe sa smetnjama u razvoju, za razliku od nekih drugih ‘socijalnih preduzeća’, koja uključuju i profesionalce, poput dizajnera”, kaže naša sagovornica.\nRačunica poslovanja, i humanosti\nU MNRO Zvezdara neguju prijateljstva sa donatorima i partnerskim organizacijama, pa i njima štampaju zahvalnice u vidu šolja, majica, torbi, čestitki, kao i svim dobrim ljudima i preduzećima koja im obezbeđuju sokove, sredstva za održavanje prostora, ili nabavku putnog osiguranja kada putuju… „U pitanju je milion sitnica koje svakodnevno moramo da unesemo u našu računicu postojanja i poslovanja. U praktičnom smislu, nama više pomažu mala preduzeća nego velike kompanije, uz čast izuzecima. Nažalost, pokazalo se da se ’veliki’ više trude da izreklamiraju svoje donacije, dok ’mali’ ništa ne traže zauzvrat, i zaista žele da nam pomognu na praktičan način“, ističe Jasmina Erker.\nmarko-miladinović osobe sa smetnjama u razvoju socijalno preduzetništvo štamparija


Diković: Nerešen status Kosova najveća pretnja za Srbiju - Sputnjik Srbija\n19:10 28 Oktobar 2020\n07:04 06.12.2017 (osveženo 07:36 06.12.2017) Preuzmite kraći link\n„Terorizam je svetski neprijatelj broj jedan, koji podjednako preti i nama. Formiraćemo zato opremljene, obučene i efikasne oružane snage, koje će biti snažan faktor odvraćanja u svim bezbednosnim izazovima“, rekao je Diković u intervjuu za „Večernje novosti“.\nNa pitanje šta podrazumeva bolja organizacija snaga za brzo reagovanje, Diković podseća da je nekada postojao korpus specijalnih jedinica, koji je rasformiran 1999. godine.\n„Za rešavanje svih bezbednosnih izazova danas su nam preko potrebne snage koje mogu da za rekordno kratko vreme reše problem i spreče njegovo širenje“, rekao je Diković.\n„Napravićemo zato veću formaciju ovih snaga. Biće najbolje opremljene i podržane helikopterskim jedinicama. To je i razlog za nabavku helikoptera, koje ćemo naoružati i opremiti za borbena dejstva“, rekao je Diković.\nIstovremeno je izrazio želju da će Srbija nabaviti PVO sisteme, „ali samo prema potrebama“. Plan je, dodao je, da se uz sistem „Neva“ i modernizaciju raketa „Kub“ nabavi i neki od modernijih raketnih sistema.\n„Naš cilj je da uvek budemo spremni da zaštitimo vazdušni prostor Srbije u miru, ali i da se osposobimo za nanošenje udarca potencijalnom agresoru“, rekao je Diković.\nOn je naglasio da je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću stalo do toga da Srbija ima odlično opremljenu i obučenu vojsku spremnu da odgovori na svaki pokušaj ugrožavanja bezbednosti građana.\nPovodom najave masovne stanogradnje za pripadnike sektora bezbednosti, Diković smatra da će izgradnja 30.000 stanova biti snažan stimulans za sve koji planiraju da se zaposle u Vojsci Srbije, ali i da će rešiti jedan od najvećih problema vojske.\n„Ne smemo dozvoliti da ljudi iz sistema odbrane napuštaju vojsku bez krova nad glavom. Izgradnja stanova, uz porast zarada i poboljšanje sveukupnog statusa, učiniće nas ponovo poželjnim poslodavcem među mladim i ambicioznim ljudima“, rekao je Diković.\nKomentarišući to što je nedavno na Vojnoj akademiji rekao da nije verovao da će doći vreme da se otvoreno i iskreno govori o ratu 1999. godine, Diković je ponovio da ni on ni njegove kolege oficiri nisu očekivali da će moći javno da o tome govore, čak ni u naučnim ustanovama.\n„Zaista nisam verovao ni da ću dočekati da država na najvišem nivou podigne spomenik vojniku koji je dao život u odbrani zemlje. To sam, međutim, doživeo u Debeljači, gde je otkrivena bista junaku sa Košara, Tiboru Cerni“, rekao je Diković.\nNaglasio je da je „obaveza svih nas“ prema poginulima da ih se sećamo „jer su izgubili život boreći se za slobodu i opšti boljitak“.\n„Imati ljude koji su se borili protiv NATO-a i koji raspolažu tim iskustvom, a ne preneti ga na mlađe koji se bave istim zanatom — bila bi velika šteta. Ta vrsta znanja, uostalom, važna je i stranim zemljama koje se i danas interesuju o metodama naše borbe protiv NATO-a“, ukazao je Diković.\nLjubiša Diković, bezbednost


Sertifikati za 43 malinara - RTV Doboj\nBRATUNAC, 16. NOVEMBRA /SRNA/ – U Bratuncu su danas uručeni sertifikati za 43 uzgajivača maline koji su pohađali višemjesečnu obuku u okviru projekta "Integralna proizvodnja maline", kako bi proizvodnju blagovremeno prilagodili uslovima tržišta.\nMenadžer Udruženja žena "Priroda" iz Bratunca Željana Pjevalica, koja je uručila sertifikate malinarima, rekla je Srni da je edukacija organizovana zbog toga što će uskoro uslov za izvoz na zapadnoevropsko tržište biti to da malina bude proizvedena na integralni način.\n"Cilj je da omogućimo uzgajivačima maline da se pripreme za taj način proizvodnje da bi mogli odgovoriti uslovima za plasman robe na svjetsko tržište", pojasnila je Pjevalica.\nOna je navela da je besplatnu obuku pohađalo 68 malinara, ali je njih 43 ispunilo uslove za dobijanje sertifikata, te dodala da su ovakve obuke predviđene i za naredni period.\nEdukacija, koja je podrazumijevala više predavanja i dvije praktične radionice, organizovana je uz podršku Instituta za međunarodnu saradnju njemačkog saveza visokih narodnih škola, a polaznicima su uručeni edukativni materijal, radni listovi za evidentiranje svih aktivnosti u malinjacima, te brošure o integralnoj proizvodnji maline.\nTreći stepen uzbune u Pekingu zbog aerozagadjenja


I te kako poznata umetnica čiji su se roditelji sa Kosmeta odselili 1992. zbog rata u Jugoslaviji često promoviše postojanje tzv. Kosova i pokušava da utiče na svoju publiku u tom smeru, a sada je objavila secesionističku i skandaloznu fotografiju koja nema veze samo sa južnom srpskom pokrajinom.\nLipa je okačila fotografiju zastave koja je srpskoj javnosti poznata iz "slučaja dron", zastave koja se nebom Beograda vijorila tokom utakmice kvalifikacija za Evropsko prvenstvo Srbije i Albanije. Ono što je razočaralo jednog srpskog tviteraša nije potez pevačice, već bivšeg fudbalera Frančeska Totija.\nNa svom Tviter nalogu je "momak rođen u BIH, a odrastao u Srbiji", kako tvrdi na pomenutoj socijalnoj mreži, objavio printskrin kako je među skoro pola miliona ljudi koji su označili da im se sviđa ovaj ispad - i Toti.\nLegendarni Toti ima veliku armiju obožavalaca širom sveta, pa i u Srbiji, a jednoj je ovim potezom razočarao. Međutim, ne treba suditi "princu Rima" koji prati Lipu na društvenoj mreži Instagram, te je verovatno po automatizmu označio da mu se fotografija sviđa bez shvatanja poente.\nA ona je sledeća: Na zastavi je imaginarna teritorija "velike Albanije" koja obuhvata prostor Kosova i Metohije, ali i još srpske teritorije kao i grčke, crnogorske, a i teritorije Severne Makedonije.\nNi Britanci ne gledaju blagonaklono na ovaj potez "sunarodnice", posebno se istakao sportski novinar Sem Smit koji je Lipi pokušao da pojasni zašto nije u redu to što čini.


Radojicic: Saniracemo staru deponiju u Vinci i resiti problem\nTanjug 9. avgusta 2021. 08:20\nBEOGRAD – Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić je, prilikom sinošnjeg obilaska deponije u Vinči gde se gase požari, rekao da će se kroz javno-privatno partnerstvo „Beo čista energija“ rešiti sanacija stare deponije i na taj način razrešiti ovaj veliki problem.\n„Od tada ne očekujemo da ćemo više imati probleme koji su nam proteklih decenija bili stalni, poput požara koji su se uvek iznova pojavljivali na ovom prostoru“, istakao je Radojičić.\nNaveo je da je kvalitet vazduha tokom jučerašnjeg dana varirao, ali da se stavljanjem požara pod kontrolu, stanje popravlja, saopštio je Gradski sekretarijat za informisanje.\n„Svima nam je prioritet zdravlje naših građana i uveravam sve sugrađane da ćemo sa svim informacijama izlaziti pravovremeno“, kazao je Radojičić.\nGradonačelnik je podsetio da je prethodno, tokom dana održao sastanak sa stručno-operativnim timom koji je deo Štaba za vanredne situacije.\nSastanku su prisustvovali i sekretari za zaštitu životne sredine, zdravstvo, vanredne situacije, kao i načelnik Sektora za vanredne situacije.\n„Napravljen je presek stanja na terenu i dogovorene dalje kontrole i redovno obaveštavanje o situaciji, a novi presek biće napravljen u jutarnjim časovima. Savet građanima je da se pridržavaju preporuka Gradskog zavoda za javno zdravlje, a sa druge strane učinićemo sve da se situacija što pre sanira“, rekao je Radojičić.\nKomandant Vatrogasno-spasilačke brigade Miloš Majstorović je naveo da će vatrogasci ostati na licu mesta onoliko dugo koliko to situacija bude zahtevala i da će sve aktivnosti biti koordinisane sa gradskim službama koje imaju tešku mehanizaciju.\nNaglasio je da se požar gasi svih 24 sata, ali noću samo na mestima gde ne postoji rizik po vatrogasce i vozila jer svaka deponija prilikom požara stvara „džepove“ koji nisu uvek vidljivi.


Navodnjavanje kap po kap - Aqua Point Navodnjavanje\nAqua Point NavodnjavanjeNaša ponudaNavodnjavanje kap po kap\nGlavna karakteristika korišćenja sistema navodnjavanje kap po kap je način apliciranja vode. Ovi sistemi dovode vodu direktno do korena biljke bez kvašenja ostatka biljke, što umanjuje opasnost od pojave bolesti.\nNAŠ CILJ - UGRADITI NAJBOLJI SISTEM\nZbog navodnjavanja isključivo u zoni korenovog sistema, smanjena je pojava korova jer nema bespotrebnog vlaženja okolne površine. Kada se jednom postavi, sistem navodnjavanje kap po kap ne zahteva neko održavanje. Sve što je potrebno je pravilno odrediti režim navodnjavanja i napuniti sistem vodom. Zbog navedenih prednosti, sistem navodnjavanje kap po kap preporčuje se za zalivanje poljoprivrednih obradivih površina i u cvećarstvu.\nNajveća prednost sistema za navodnjavanje je u osiguravanju visokog prinosa i kvaliteta proizvoda nezavisno od toga kakvi su prirodni uslovi u datoj godini. Iako se smatraju za najveća ulaganja u poljoprivredi, sistemi za navodnjavanje su investicija koja se od svih drugih investicija najbrže isplati.


LSV | Marton: U Skupštini grada ne ćutati o problemima građana\nZRENJANIN – Odbornik Lige socijaldemokrata Vojvodine u Skupštini grada Zrenjanina Aleksandar Marton izjavio je da će se zalagati da se u gradskom parlamentu ne ćuti o problemima koji muče građane.\n- Rano je još govoriti o radu novog saziva Skupštine. Prioritet svih odbornika i političkih grupacija mora biti jačanje institucije Skupštine. Ona je poslednjih godina izgubila na snazi. Odbornici moraju pokazati znatno veći stepen aktivizma u cilju rešavanja brojnih problema građana. Skupština mora biti mesto u kom se kreira politički konsenzus bitan za razvoj grada - rekao je Marton za list Zrenjanin.


Pokrenut postupak protiv Džake i Šaćirija...Krstajića i srpskih navijača! - Sportske.net\nPokrenut postupak protiv Džake i Šaćirija...Krstajića i srpskih navijača!\nFIFA je pokrenula nekoliko postupaka posle utakmice Srbije i Švajcarske.\nFIFA je pokrenula disciplinski postupak protiv Granita Džake i Džerdana Šaćirija zbog proslave gola u pobedi protiv Srbije, ali i zbog navijača naše reprezentacije, ali i zbog izjava selektora Mladena Krstajića posle utakmice.\nDisciplinska komisija FIFA saopštila je večeras u zvaničnom dopisu medijima da je pokrenula postupak protiv dvojice reprezentativaca Švajcarske, ali tu nije kraj.\n"U vezi sa istom utakmicom, disciplinski postupak je pokrenut i protiv FS Srbije zbog ponašanja publike i isticanja političkih i uvredljivih poruka navijača Srbije. Osim toga, pokrenuta je i preliminarna istraga protiv selektora Srbije Mladena Krstajića zbog navodnih izjava koje je dao posle navedene utakmice", navodi se u saopštenju FIFA.\nDžaka i Šaćiri su golovima protiv Srbije doneli Švajcarskoj preokret i pobedu od 2:1, ali su golove proslavili pokazujući šakama albanskog orla, što je posebno iznerviralo navijače Srbije, ali i Švajcarske. Mediji u Srbiji su ocenili da je reč o skandalu i provokaciji, a ostaje da se vidi kako će reagovati svetska kuća fudbala.\nKrstajić je posle utakmice rekao da je Srbija pokradena, a na Instagramu je napisao da za Srbe uvek postoji selektivna pravda, "nekad Hag, danas VAR".\nDisciplinska komisija je i kaznila FS Poljske sa 10.000 švajcarskih franaka i upozorenjem zbog isticanja političkih i uvredljivih transparenata na utakmici protiv Senegala.\nPokrenut je i postupak protiv saveza Hrvatske i Argentine zbog nereda navijača na utakmici ova dva tima.


Naziv projekta: Unapređenje sistema za upravljanje otpadnim vodama u opštini Mojkovac\nInvestitor: Opština Mojkovac\nVrijednost investicije: 4,1 milion €\nPrema postojećoj projektnoj dokumentaciji projekat izgradnja kanalizacione mreže predviđa izgradnju 21,6 km nove gravitacione mreže, izgaradnju 0,3 km potisnog cjevovoda i sanaciju 3,1 km kanalizacione mreže.\nOvaj projekat obuhvata tehničko rješenje za odvođenje fekalnih voda na način izgradnje novih kolektora i pretvaranje trenutnih mješovitih kolektora u atmosferske. Takođe riješio bi se i problem drenaže otpadnih voda u naseljima koja se nalaze na lijevoj obali Tare, budući da ovdje ne postoji kanalizacioni sistem, te da je problem otpadnih voda riješen uglavnom preko septičkih jama i odvodnih bunara.\nCilj ovog projekta je unapređenje sistema za upravljanje otpadnim vodama u opštini Mojkovac, izgradnjom nove fekalne kanalizacione mreže i njeno povezivanje na postojeći PPOV, kao i rekonstrukcija postojećeg kanalizacionog sistema u sistem za odvod atmosfereske kanalizacije.\nProjekat je kandidovan kroz IPA 2019 Godišnji akcioni program za životnu sredinu i klimatske akcije koji je zvanično odobren od strane Evropske Komisije u novembru 2019. godine.\nU toku je realizacija aktivnosti tehničke podrške u pripremi projektne dokumentacije obezbjeđene kroz Investicioni okvir za Zapadni Balkan (WBIF).


Kamenicama na srpske đake\n12. januara 2017. 1 min read\nNa putu Šilovo Koretište, u Kosovskom Pomoravlju, kamenovan je školski autobus. Osim manje materijalne štete, povređenih nije bilo.\nČetvorica, još uvek neidentifikovanih napadača, danas oko 13 časova, kamenicama je obasulo autobus koji je prevozio učenike Medicinskse škole i Gimnazije, iz Šilova prema selu Koretište, javila je televizija Puls iz Šilova.\n„Napad se desio na putu Šilovo-Koretište kod sportskog balona, kada smo vraćali učenike iz škole. Iznenada su izletela četvorica mladića starosti od oko 15 godina i gađala autobus kamenicama i grudvama od snega“, izjavio je vozač autobusa Zoran Stević.\nPrema rečima zamenika direktora kosovske policije za region Gnjilane, Šabana Azizija, policija je odmah po pozivu izvršila uviđaj.\n“Delo je okarakterisano kao “kriminalna šteta”. Mogu da potvrdim izjavu vozača autobusa u celosti. Ono što ne mogu da preciziram je to koje su nacionalnosti napadači, ali se osnovano može sumnjati da je reč o albanskoj deci, s obzirom da se napad dogodio na kružnom putu ka Novom Brdu”, rekao je Azizi i dodao da će policija precizne podatke imati posle završene istrage.\nNa kamenovanom autobusu je pričinjena manja materijalna šteta, a povređenih nije bilo.\nTags: kamenovan autobus Koretište Šilovo\nPrevious Ko je odobrio rušenje dela škole „Branko Radičević“ u Obiliću?\nNext UHAPŠEN ZBOG NATPISA NA JAKNI!?\nKP: Uhapšen na prelazu Bela Zemlja, umesto potvrde o vakcinaciji ponudio 10 evra\nPolicijski inspektorat Kosova pokrenuo istragu o mogućem curenju informacija o akciji na severu\n26. oktobra 2021., 04:38


Beograd poslednjih godina postaje vrlo atraktivan turistima iz celog sveta. Oni su obično složni u oceni da naša prestonica ne spada u one gradove koji će vas na „prvu loptu” opčiniti svojom lepotom, ali posle nekoliko dana, pa čak i sati provedenih u njemu, turisti nauče kako grad ”diše” i zaljube se u njega, što ih navodi da se iznova i iznova vraćaju sa željom da otkriju sve čari Beograda.\nUkoliko dolazite iz unutrašnjosti ili inostranstva sa svojim prijateljima i imate ograničeno vreme boravka, prvo imajte na umu da se većina kulturno-istorijskih znamenitosti ne nalazi na jednoj lokaciji, u samom centru grada, već su mnoge od njih kilometrima udaljene. Preporučujemo vam da se, ukoliko želite da obiđete što više najatraktivnijih odredišta, odlučite za usluge Rent a Car agencija. Gradski prevoz vam u ovom pogledu nije dobar izbor, jer preti opasnost da ćete izgubiti previše vremena ideći s jednog kraja grada na drugi. Rent a Car agencije obično imaju specijalne vikend ponude, a, ukoliko ne birate luksuzno vozilo, već mali gradski automobil, ovo vam neće predstavljati preveliki trošak.\nKako izabrati odgovarajući smeštaj\nJedan način da uštedite je da umesto hotelskog smeštaja birate apartmanski. Apartmani Beograd pružaju vam mogućnost da, shodno svom ukusu i džepu, izaberete baš onakav tip smeštaja kakav vam odgovara. Možete birati apartmane u samom centru grada, gde vam se na samo nekoliko minuta hoda nalaze sve najvažnije instutucije, spomenici kulture, ekskluzivni restorani i butici, a možete se odlučiti i za povoljnije apartmane udaljenije od centra, u mirnijim naseljima, gde ćete posle celodnevnog provoda po gradu, moći da se odmorite i opustite.\nOrganizovane turističke ture po Beogradu\nRazgledanje Beograda vožnjom u otvorenom autobusu, kao i razgledanje Beograda s reke ili iz vazduha samo su neke od mogućnosti da oktrijete sve njegove znamenitosti i turističke atrakcije. Organizovane ture sa licenciranim vodičima ne podrazumevaju više samo jednostavnu šetnju gradom, sada se organizuju i biciklističke ili segvej ture, a u ponudi su i razgledanje grada tramvajem ili skuterom, a sve ove ture podrazumevaju da je vodič pristutan. Ukoliko vam je vreme boravka ograničeno, svakako ne savetujemo da sami istražujete, jer možete izgubiti dragoceno vreme, već da se oslonite na stručno lice koje će vas za kratko vreme upoznati sa istorijom Beograda i obići s vama sve najvažnije kulturno-istorijske spomenike.\nKoje lokacije morate posetiti?\nKalemegdan, najveći kulturno-istorijski park u Beogradu, sa posebnim akcentom na tvrđavu i pogled na ušće Save u Dunav sa Kalemegdanske terase\nUži centar grada, koji podrazumeva Terazije, Trg republike, Knez Mihailovu kao glavno gradsko šetalište\nBoemska četvrt, Skadarlija, gde uz zvuke starogradske muzike i pogled na kaldrmu, možete uživati u najraznovrsnijoj ponudi hrane i pića\nHram Svetog Save na Vračaru, najveći pravoslavni hram na Balkanu\nUkoliko ostane vremena, organizujte izlet do Ade Ciganlije, Košutnjaka ili Avale, obiđite Savski kej, prošetajte Bulevarom kralja Aleksandra, svratite u Tašmajdanski park i posetite Zemun i brdo Gardoš kao njegovu glavnu atrakciju.\nUživajte u vremenu koje provedete u ovom čarobnom gradu i vratite se opet, jer Beograd je pun tajni koje čekaju na vas da ih otkrijete.


UNFPA Serbia | Podrška u svakodnevnim obavezama najefikasniji je način za smanjenje usamljenosti kod starijih osoba, otkriva nova studija Populacionog fonda Ujedinjenih nacija\nBEOGRAD, 28. januar 2022. – Pružanje konkretne podrške starijim ljudima u obavljanju svakodnevnih aktivnosti, kao što je kupovina namirnica, od suštinskog je značaja za smanjenje usamljenosti, pokazalo je novo istraživanje Populacionog fonda Ujedinjenih nacija i Univerzitetskog koledža u Londonu.\nIstraživanje je sprovedeno sredinom 2021. godine među osobama starosti od 65 do 85 godina u šest zemalja i teritorija istočne Evrope.\n„Usamljenost predstavlja veliki rizik za fizičko i mentalno zdravlje starijih ljudi i podriva napore u promociji zdravog i aktivnog starenja“, rekla je Đulija Valeze, direktorka UNFPA za istočnu Evropu i centralnu Aziju.\n„Ovo istraživanje nam pomaže da bolje razumemo faktore rizika za usamljenost i pronađemo načine kako bismo smanjili učestalost usamljenosti u starijoj dobi. Pandemija KOVID-19 je usmerila pažnju na probleme sa kojima se suočavaju mnogi stariji ljudi, ali i pružila priliku za suočavanje sa usamljenošću i napredak u stvaranju društava za sve generacije”, dodala je Valeze.\nU istočnoj Evropi stanovništvo ubrzano stari zbog produženog životnog veka, niske stope fertiliteta i visoke stope migracija. U ovom kontekstu, ključno je da se ljudima osigura dobro zdravlje u starosti, kao i aktivno učestvovanje u društvenim aktivnostima. Međutim, prema istraživanju, osam od deset starijih ljudi, odnosno 79%, smatra da je umereno ili izuzetno usamljeno.\n„Zaključak da je nedostatak konkretne podrške značajan faktor rizika za usamljenost jasan je pokazatelj potrebe za buduće uključivanje u rešavanje izazova usamljenosti među starijim osobama. Praćenje ovih pokazatelja može dati pravi smer podršci zdravom starenju ljudi u regionu“, rekla je Tara Kek, profesorka na Univerzitetskom koledžu u Londonu, koja je vodila istraživanje.\nIstraživanje otkriva da, pored nedostatka konkretne podrške, faktori rizika za usamljenost uključuju i nedostatak društvenih kontakata, nedostatak osobe sa kojom bi se provodilo prijatno vreme i nizak nivo socijalnog samopouzdanja.\nS druge strane, istraživanje je pokazalo određenu povezanost između nivoa emocionalne podrške i usamljenosti. Nekoliko drugih faktora rizika je samo blago povezano sa usamljenošću: samački život, generalni nivo sreće, obraćanje za pomoć u vezi sa mentalnim zdravljem, poteškoće sa sluhom, nedostatak pozitivne društvene podrške i osećaja bliskosti.\nBrojne druge demografske mere takođe nisu bile povezane sa usamljenošću: bračni status, rod, život u urbanim ili ruralnim sredinama, zadovoljstvo finansijskom situacijom, sveukupno zdravstveno stanje, pristup i korišćenje interneta, vrste društvenih aktivnosti pre ili tokom pandemije KOVID-19.\nFaktori rizika variraju u zavisnosti od zemlje i teritorije, iako su nivoi usamljenosti bili slični u svih šest zemalja i teritorija pokrivenih istraživanjem.\nTina Anicic, UNFPA Serbia CO, anicic@unfpa.org\nDok se svet bliži obeležavanju Međunarodnog dana žena, prava žena nazaduju. Svi plaćamo cenu. Krize poslednjih godina pokazale su da je žensko...\nOvaj izveštaj su objavili Populacioni fond Ujedinjenih nacija i Univerzitetski koledž u Londonu. Jedna od anketa korišćenih u svrhu izrade ovog...\nOvaj projekat finansirao je Populacioni fond Ujedinjenih nacija (UNFPA).


Promovisana Studija o humanom razvoju za Srbiju posvećena smanjenju nejednakosti • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nPromovisana Studija o humanom razvoju za Srbiju posvećena smanjenju nejednakosti\nO nama Vesti Promovisana Studija o humanom razvoju za Srbiju posvećena smanjenju nejednakosti\nPoverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković učestvovala je na promociji Studije o humanom razvoju za Republiku Srbiju posvećene smanjenju nejednakosti. Ona je rekla da su ovakve studije izuzetno važne za mnoge institucije kao i za Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, jer doprinose kvalitetnijem sagledavanju situacije i davanju preporuka kreatorima javnih politika.\nOna je potsetila i da je više međunarodnih, relevantnih istraživanja pokazalo da sa rastom nejednakosti prihoda opada i ekonomski rast i da rastuća nejednakost otežava napore za smanjenje siromaštva. Na individualnom nivou nejednakost smanjuje efikasnost pojedinca i njegovu mogućnost da ispolji pravi potencijal.\nPoverenica Janković je je iznela i podatke iz istraživanjima koje je spoveo Poverenik za zaštitu ravnopravnosti u kojem građani kao društvene grupe kojima treba pomoć vide osobe sa invaliditetom, siromašne i starije. I ako istraživanje nije u korelaciji sa brojem pritužbi to ne znači da ih nema i da ne postoji diskriminacija na osnovu imovinskog statusa. Mi koristimo svaku priliku da pozovemo sve releventne društvene aktere da pomognu toj društvenoj grupi, rekla je poverenica.\nStudija o humanom razvoju bavi se pitanjem nejednakosti i fokusira na pokazatelje nejednakosti u okviru ciljeva održivog razvoja . U studiji je zaključeno da je dohodovna nejednakost u Srbiji visoka, sudeći prema evropskim standardima, na osnovi SILC istraživanja. Studija sadrži nalaze, zaključke i strateške preporuke koje obezbeđuju važne informacije za aktivnosti i programe usmerene na smanjenje nejednakosti u Republici Srbiji.\nNa promociji Studije prisustvovali su i Snežana Lakčević, pomoćnica direktora Centra za socijalnu politiku, Gordana Matković, programska direktorka Centra za socijalnu politiku, Ben Slej, viši savetnik, Reginalne kancelarije UNDP i drugi.


VULIN HITNO IZVESTIO VUČIĆA Strani centri moći hteli da sprovedu opasan plan, velika ujdurma protiv Srbije! Mnogi su umešani - Novinar.rs\nU toku je opsežna istraga sektora unutrašnje kontrole u MUP po pitanju slučaja “Jovanjica”.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izvestio predsednika da su delovi MUP apsolutno radili protiv države Srbije i da je jasno da je postojala sprega delova prethodnog dela vrha MUP sa centrima moći u inostranstvu, kao i da su odbili poligraf i time dali dokaz na sve sumnje o postojanju državnog udara, saznaje Objektiv!\nPlan je bio hapšenje Andreja Vučića na osnovu lažnih iskaza i svrgavanje Aleksandra Vučića!\nPodsetimo, u toku je opsežna istraga sektora unutrašnje kontrole u MUP po pitanju slučaja “Jovanjica” i nelegalnog prisluškivanja predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nPrema izvorima nekadašnja sekretarka Uprave kriminalističke policije Dijana Hrkalović, načelnik Odeljenja za narkotike beogradske policije Slobodan Milenković i inspektor Dušan Mitić odbili su da budu ispitani na poligrafu, što se u policiji tumači da je pomenuta trojka od ranije imala takav dogovor i da su zbog toga odbili detektor laži.\nPodsetimo, Predrag Koluvija dao je ekskluzivni intervju za Objektiv TV u kojem je otkrio su u novembru 2019. godine policajci, po nalogu nekoga iz kabineta Nebojše Stefanovića, tadašnjeg ministra unutrašnjih poslova, od njega tražili da krivicu za navodnu proizvodnju tona marihuane u “Jovanjici” svali na Andreja Vučića, brata predsednika Srbije Aleksandra Vučića!\nVulin: Rešeno pet mafijaških ubistava\nPosted in POLITIKATagged #AFERA #ALEKSANDAR VULIN #vučić\nPet okt 8 , 2021\nPiše: Mirjana Prljević Zbog značaja za opstanak ljudi, voda ima značajno mesto u Kulturi života. Da li smo mi zaista svesni kolika su vrednost i značaj vode za naš opstanak […]


VIDentiteti - izložba povodom 10 godina Gradske galerije\npon, 22. april 2019 - ned, 5. maj 2019\nPosle deset izlagačih sezona, deset konkursa za izlaganje i preko stotinu organizovanih izložbi Gradska galerija Kulturnog centra Grad obeležiće 22. aprila jubilej, deceniju postojanja i rada, specijalnom izložbom koja će još jednom sumirati savremeno stvaralaštvo u našoj zemlji na jednom malom uzorku od celokupnog portfolija umetnika koje je galerija predstavila u proteklih deset godina. U ponedeljak 22. aprila od 20 časova izložba pod nazivom VIDentiteti čiji je autor kustos Gradske galerije Aleksandar Stojanović Luci, predstaviće radove Aleksandre Antić, Đorđa Ćorića, Kristine Oparušić, Miodraga Krkobabića, Kristine Jovanović i Sandre Stojanvić (Identical), Dejana Klementa i Sanje Ćopić.\nUmetničko istraživanje identiteta u savremenom društvu zajednički je imenilac velikog broja umetnica i umetnika na lokalnoj sceni, što je bila tema prvog kustoskog projekta Stojanovića, a povodom sedmog rođendana galerije. Izložba VIDentiteti logični je nastavak izložbe pod nazivom Metodologije dekonstrukcije identiteta, održane 2016. godine, međutim ovoga puta pored istraživanja identiteta zajednički imenlac je i forma video rada – medijuma koji je dosad najmanje bio zastupljen među izlagačima.\nOtuda je naslov jasna simbioza dva osnovna parametra ove izložbe, kako bi se prikazao jasan kustoski koncept – pregled istraživanja raznih uticaja savremenog društva na kolektivni odnosno lični identitet umetnika ili publike u veoma specifičnim ekonomsko-političkim uslovima Srbije, zemlje u večitoj tranziciji i stagnaciji, prikazanih kroz video radove i instalacije koje sadrže video.\nVećina autora je publici KC Grada dobro poznata, s obzirom da se u protekloj deceniji predstavila samostalnim projektima u galeriji, međutim imajući u vidu ulogu galerije u promociji mladih umetnika i ovoga puta dvoje autora predstavljamo premijerno publici u Beogradu: Kristina Oparušić predstaviće nam svoj master rad – interaktivnu video istalaciju pod nazivom MUVOL, dok će Đorđe Ćorić iznenaditi publiku svojim radom na samom otvaranju izložbe. Nakon Ćorića, kolektiv Identical snimiće svoj video na licu mesta pred publikom.\nCelina postavke videa i instalacija prati uticaj nacionalizma, mitologije, kapitalizma i kvazi slobode u medijima na lični i kolektivni identitet, kao i uticaje društvene, poslovne i emocionalne elemente koje pojedinim autorima i autorkama predstavljaju presudne uticaje na sopstveni identitet.\nIzložba će biti otvorena do 5. maja, ali pozivamo posetioce da dođu 22. aprila, zbog gore pomenutih radova koje će se videti u celosti samo tokom otvaranja.\nOtvaranje će biti praćeno koktelom, a datumi vođenja kroz izložbu biće najavljeni naknadno.


KRAJ IGRE: Orban najavio novi zakon koji će zabraniti Soroševe NVO koje podržavaju ilegalnu migraciju! | Vesti Dana\nUN su označile predlog novog mađarskog zakona kao „napad na ljudska prava“, jer će omogućiti državi da zabrani rad organizacija koje predstavljaju pretnju po bezbednost države. Pored toga najavljen je i dodatni porez za one organizacija koje rade sa migrantima u zemlji, jer se tom delatnošću bave protivno odluci mađarskog naroda na referendumu da ne želi da prihvati ilegalne migrante, kao i protivno zvaničnoj politici države.\nObrazloženje donošenja ovog zakona je da takve organizacije predstavljaju rizik po nacionalnu bezbednost.\nZakon je deo politike bezbednih granica, kojoj se najoštrije suprotstavio milijarder Džordž Soroš preko njegove fondacije za „Otvoreno društvo“ i takozvanih nevladinih organizacija koje primaju novac iz njegovih fondova.\nPotparol komisije UN za ljudska prava Ruper Colvil je rekao da je ovo neopravdana restrikcija na pravo na slobodu organizovanja i napad na ljudska prava i civilni prostor.\nIpak sa druge strane pravo na organizovanje nije apsolutno pravo i ono u svim demokratskim zemljama ima svoje ograničenja pa se tako organizacije koje podrivaju ustavni poredak i predstavljaju pretnju po bezbednost uvek mogu zabraniti bez da se prekrše ljudska prava. Vlada Mađarske je takođe predvidela porez od 25 posto na strane donacije za NVO koji podržava ilegalnu imigraciju, kako je rekao premijer Viktor Orban motiv takvog zakona je da odvrati ilegalne migrante da dolaze u Mađarsku.\n„Evropska sloboda je ugrožena i to dobrim delom od strane Soroša“, izjavio je danas mađarski lider Viktor Orban.\nIzvor: Dnevna Gazeta/Rojters


Republika Srpska nastavlja dobru praksu sigurne digitalne transformacije - Privredna štampa\nRepublika Srpska nastavlja dobru praksu sigurne digitalne transformacije\nVlada Republike Srpske, u saradnji sa Microsoftom BiH, pokazuje posvećenost na polju digitalne transformacije i e-servisa u Republici Srpskoj, sa naglaskom na sigurnosti.\nU narednom periodu, Republika Srpska će preduzeti korake koji će voditi ka boljoj povezanosti naučnoistraživačke zajednice, sistema visokog obrazovanja sa poslovnom zajednicom, a u funkciji ekonomskog razvoja Republike Srpske. Microsoft BiH je, u saradnji sa Ministarstvom za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Vlade Republike Srpske na čelu sa ministrom Srđanom Rajčevićem, opredijeljen da pomogne ovaj proces u što sigurnijem okruženju uz korištenje moderne IT infrastrukture. Radi se o nastavku dugogodišnje saradnje u kojoj se građanima, pravnim subjektima i vladinim institucijama omogućava da sigurnije, brže, lakše i efikasnije obavljaju administrativne i druge poslove u cloudu okruženju.\nMinistar je ovom prilikom izjavio da je zadovoljan dosadašnjom iskustvom sa kompanijom Microsoft te da će se saradnja nastaviti s obzirom na to da je jedan od prioriteta Vlade digitalizacija Republike Srpske. Ovaj proces sprovodiće se na osnovu Strategije razvoja elektronske uprave za naredne četiri godine, koja će uskoro biti objavljena.\n„Informatizacija društva u cjelini strateški je cilj i velika razvojna šansa Srpske. U procesu digitalizacije koji je ispred nas trebaće nam strateški savjeti velikih tehnoloških kompanija tako da će saradnja za Microsoftom postati još intenzivnija“, rekao je ministar Rajčević te dodao da je Republika Srpska prva u regionu napravila značajne legislativne pomake. Prije 11 godina doneseni su prvi zakonski i podzakonski akti koji uređuju upotrebu elektronskog potpisa, elektronskog dokumenta, slijedio je Zakon o elektronskom poslovanju i Zakon o informacionoj bezbjednosti. U toku je uspostavljanje Nacionalnog centra za upravljanje digitalnim identitetima, prvo kvalifikaciono tijelo, ne samo u Republici Srpskoj nego i u BiH, koje će biti zaduženo za izdavanje certifikata sa elektronskim potpisima pravnim i fizičkim licima u Srpskoj.\nUčešćem na bh. poslovno-tehnološkoj konferenciji NetWork 9 u Neumu, na kojoj će se biti riječ o posljednjim trendovima u digitalnoj transformaciji i drugim temama, ministar Rajčević će imati priliku da se upozna sa aktuelnim tehnologijama i procesima u ovom polju.\nDirektor Microsoft BiH, Omar Krivošija, je istakao zadovoljstvo tokom saradnje i partnerstvom sa Vladom Republike Srpske: „U Microsoftu smo zadovoljni dosadašnjim partnerstvom u postepenoj digitalnoj transformaciji u Republici Srpskoj koja doprinosi efikasnosti, prvenstveno u radu vladinih institucija i privredi. U tom pogledu postoji još više potencijala u pravljenju sigurnog okruženja, IT infrastrukture i e-usluga, ali i osiguravanju modernog obrazovanja u skladu sa globalnim IT trendovima .“\nUnaprjeđenje i izgradnja sistema koji omogućavaju digitalnu transformaciju su mogući jedino uz visoki nivo sigurnosti koji omogućava njeno nesmetano funkcionisanje. Microsoft je sa svojim servisima Republici Srpskoj sposoban obezbijediti da sistemi funkcionišu zaštićeni od sumnjivih malware-a i emailova, malicioznih web stranica i drugih mogućih prijetnji. Kompanija na globalnom nivou godišnje investira više od jedne miljarde dolara u sigurnost, dok Windows Defender AntiVirus štiti klijente od blizu pet milijardi pojedinačnih prijetnji sistemima.\nKonferencija “Digitalizacija bosanskohercegovačkog društva” počela danas u Sarajevu\nZIPS u broju 1403 od 16. do 31. III 2019. godine, donosi


Kako Treba Postaviti Fotografije Na Sajt\nFotografije predstavljaju veoma važan deo svakog sajta. Daju vizuelni identitet sajtu i mogu predstavljati razliku između dosadnog, prosečnog i vrhunskog sajta. U nišama koje imaju izraženu vizuelnu notu, kao što je turizam, fotografije predstavljaju nezaobilazni i neretko najvažniji argument na sajtu. Iako imaju tu moć da prodaju ogroman broj aranžmana i proizvoda, koji bi bez […]\nPrethodni post Kako Google Indeksira Sadržaj Stranice\n#WakeUpCall: Svi moramo biti deo rešenja!\n„Hvala divni ljudi!” Kako se osećaju lekari koji dobiju 3D štampane vizire?


Trenutno manje od 80 preduzeća u Srbiji čeka privatizaciju. Međutim, realno tek za oko 40 njih može da se potraži kupac. Za ostala preduzeća nije moguće objaviti javni poziv jer postoje sudski sporovi ili neki drugi imovinski problemi zbog kojih ne postoje zakonski uslovi da se oglasi njihova prodaja. Ovo za „Politiku” kažu u Ministarstvu privrede i najavljuju će i u 2020. godini intenzivno raditi, u skladu sa Zakonom o privatizaciji, na smanjenju privatizacionog portfelja. – Započeti postupci privatizacije biće okončani u skladu sa donetim odlukama o modelu privatizacije ili pokretanjem stečaja ili obustavom postupka privatizacije gde nema uslova za njegovo sprovođenje. Stečaj je izvestan za preduzeća koja nemaju održivu poslovnu aktivnost, odnosno ne izmiruju obaveze prema poveriocima i za\nPoslednja izgubljena tužilačka bitka u slučaju Univerzal banke još jedan je u nizu poraza države u pokušaju da razreši mnogobrojne afere u kojima su uništena srpska preduzeća. Sve je manje nade da će pitanja o novcu koji je završio u džepovima pojedinaca i o političarima i biznismenima koji su kroz sporne privatizacije oštetili srpski budžet za možda čak osam milijardi evra, ikada dobiti odgovor kroz sudske presude. Teško je nabrojati sve afere i njihove navodne aktere, spektakularna hapšenja, optužnice napisane na više desetina stranica, maratonske sudske procese koji su se godinama urušavali i okončavali oslobađajućim presudama. Evropska unija insistirala je 2011. godine da srpske vlasti preispituju 24 privatizacije, kao i druge malverzacije učinjene pod okriljem države. Vlast je obećala da će