Američka vojska izvela let preko Ukrajine - mojusk.ba\nKako bi potvrdila svoju predanost toj zemlji nakon što je Rusija zaplijenila tri ukrajinska ratna broda kod Krima.\nAmerička vojska objavila je u četvrtak da je izvela “vanredni” let preko Ukrajine u sklopu Sporazuma o otvorenom nebu kako bi potvrdila svoju predanost toj zemlji nakon što je Rusija zaplijenila tri ukrajinska ratna broda kod Krima, dok je ukrajinski parlament u međuvremenu simbolički raskinuo sporazum o prijateljstvu i saradnji s Rusijom.\n– Ruski napad na ukrajinske ratne brodove u Crnom moru kod Kerčkog prolaza koji nije bio isprovociran opasna je eskalacija u nizu sve više provokativnih i prijetećih aktivnosti. Sjedinjene Američke Države žele bolje odnose s Rusijom, ali to se ne može dogoditi dok se njene nezakonite i destabilizirajuće djelovanje nastavlja u Ukrajini i drugdje – saopćio je Pentagon.\nU međuvremenu, ukrajinski parlament u četvrtak je simbolički raskinuo sporazum o prijateljstvu i saradnji s Rusijom, nakon više od četiri godine krize i otvorenog vojnog sukoba kod Kerčkog prolaza.


Medvedev: NATO prsten se steže oko Rusije - 07.08.2018, Sputnik Srbija\nDržave NATO-a u Rusiji vide potencijalnog protivnika, njihov vojni potencijal je usmeren ka njoj, izjavio je ruski premijer Dmitrij Medvedev. 07.08.2018, Sputnik Srbija\n09:11 07.08.2018 (Osveženo: 09:12 07.08.2018)\n„Bili smo svedoci kako su se raspali SSSR i Varšavski dogovor. U isto vreme ostao je NATO koji sa svih strana pokušava da okruži Rusiju. Nije stvar u tome da li se nekome dopada ili ne dopada političko rukovodstvo Rusije, nije stvar u nekim ideološkim principima ili razlikama u vrednosti, već u jednostavnim stvarima, potpuno očiglednih za svakog običnog čoveka“, rekao je Medvedev u intervjuu za list „Komersant“.\n„Sada nema dva bloka koja se nalaze u direktnom sukobu, kao što je to bilo za vreme Varšavskog dogovora i NATO-a. Međutim, NATO ne samo da nastavlja da postoji, već se i širi“, naveo je ruski premijer.\n„Mi ne možemo biti ravnodušni prema tome, jer niko nije ukidao nuklearni paritet u svetu, niko nije ukinuo važnost razumevanja odnosa između strateških nuklearnih snaga različitih država od strane vojskovođa. Međutim, države NATO-a, šta god da govore naše kolege iz te alijanse, ipak razmatraju Rusiju kao potencijalnog protivnika. Potpuno je jasno da su njihove vojne mogućnosti, uključujući nuklearnu trijadu, usmerene protiv Rusije. To je, nažalost, činjenica“, rekao je Medvedev.\n„Ne može da nas ne brine kada prsten oko naše države počne da se skuplja, a broj država koje ulaze u NATO se sve više povećava“, dodao je on.


Vesti online / Vesti / Srbija / Kakvi su to izbori koji se zakazuju na sastancima SNS?\nPoslanik DS Balša Božović ocenio je da je opozicija svakog meseca spremna na fer i demokratske izbore, ali je veliko pitanje kakvi će biti beogradski izbori ako se njihov datum najavljuje na stranačkim organima SNS, zbog čega poziva sve stranke građanske, proevropske i prodemokratske orijentacije da se ujedine za predstojeće izbore.\nKo će imati većinu u novoj Skupštini grada Beograda?\n- Ovo je prilika koju ne smemo da propustimo - rekao je Božović novinarima u Skupštini Srbije i predočio da nema nijednu zvaničnu informaciju o održavanju beogradskih izbora, jer jedna stranka na svojim organima donosi države odluke koje se sprovode u delo.\n- To je demonstracija sile i moći, SNS može i sutra da kaže biće izbori 10. decembra ili kog drugog datuma, a mogu da proglase rezultate, sve je moguće - rekao je Božović.\n- Mi ćemo se truditi i daćemo sve od sebe, iako nisu fer uslovi da sačuvamo institucije, dom građana u Beogradu, ali je situacija teška i apelujem na opoziciju da se urazumo da se sastanemo, razgovaramo i napravimo dogovor - rekao je on.\n- Pokazali smo na predsedničkim izborima sa 11 stranaka opozicije da Vučić nema većinu u Beogradu. Imamo većinu i od nas zavisi da li ćemo uzeti Beograd - ocenio je Božović.\nSRBIJA Balša Božović podneo ostavku\nSRBIJA "Za funkcionere SNS nema pravila, ni zakona"


El Hombre Invisible… Stiven Braun (Tuxedomoon) 30. maja u Domu omladine Beograda | Headliner\nHome»Muzika»El Hombre Invisible… Stiven Braun (Tuxedomoon) 30. maja u Domu omladine Beograda\nHeadliner.rs / 22/05/2022 /\t0\t/\t27\nNa svojoj prvoj turneji po Evropi posle Tuxedomoona, Stiven Braun će održati intimne koncerte usredsređene na njegov potpuno novi album “El Hombre Invisible” (april 2022, Crammed Discs).\nNastupi će, naravno, uključiti i muziku iz ogromnog repertoara eksperimentalne umetnosti art-rok benda Tuxedomoon, kao i pesme sa Braunovih prethodnih solo albuma.\nRođen u Čikagu, Braun se preselio u San Francisko sredinom 1970-ih, gde se pridružio pozorišnoj grupi The Angels Of Light.\nStiven Braun/ Photo: Philippe Levy (promo, DOB)\nTuxedomoon je osnovao sa Blejnom L. Reiningerom godine 1977. Bend je snimio dva albuma za Ralph Records, etiketu The Residents, pre nego što su se preselili u Evropu, napuštajući toksičnu atmosferu Amerike Ronalda Regana.\nOd svog početka, Tuxedomoon uključuju vizuelnu umetnosti u koncerte, kreirajući svoj originalan put, koji kombinuje inspiracije proistekle iz post panka, novog talasa, alternativog roka, elektronike, avangardne muzike i džeza – sve to zajedno, omogućilo im da iskristališu mračan, ali i romantičan pogled na svet, koji je učinio da brzo postanu jedan od najuticajnijih bendova 1980-ih.\nU našoj zemlji imaju veliki broj vernih fanova, pa su nekoliko puta nastupali u Beogradu od 2000. godine, najčešće u Domu omladine Beograda.\n“El Hombre Invisible” prvi je pravi solo album Stevena Browna od 1990-ih, i ovom prilikom se promoviše na evropskoj turneji.\nUsredsređen je na Stivenove prepoznatljive vokale, melodije i tekstove, smeštene u intimno okruženje, sa elegantnim aranžmanima za gitaru, bas, hornu, uz njegov zaštitni znak – ekspresivno sviranje klavira i saksofona.\nOpisuje godine provedene u Meksiku, gde Braun živi skoro tri decenije, i bogat je reminiscencijama na tamošnju kulturu. Nova kreativna avantura ove andergraund legende, već privlači veliku pažnju kritike.\nNa koncertu u Domu omladine bend će da nastupi u sastavu: Stiven Braun (Tuxedomoon) – glas, električni klavir, saksofon, klarinet, semplovi, Luk van Lišaut (Tuxedomoon) – truba, harmonika i Benđamin Glibert (Aquaserge) – gitara, bas.\nUlaznice su u prodaji na Blagajni Doma omladine Beograda i preko tickets.rs prodajne mreže po ceni od 1200 dinara.\nTags:Dom omladine BeogradaEl Hombre InvisiblekoncertStiven BraunTuxedomoon\n"Lungs Of The Earth”... Slušamo novi singl one-man metal projekta Vellayah


Početak/Društvo/Tradicionalna podela paketića\nMerošinske Vesti 23. decembra 2020.\nOpština Merošina i Dunav Osiguranje tradicionalno su i ove godine obradovali mališane sa posebnim potrebama iz naše opštine. Ove godine zbog epidemije nije bilo predstave, a ni slikanja sa Deda Mrazom.\nUručenju paketića u holu Narodne biblioteke prisustovali su, predsednik opštine Merošina Saša Jovanović, zamenik Emilija Petković i zamenik predsednika Skupštine Violeta Paunović.\nTradicionalne novogodišnje predstave i slikanja njie bilo, a uz poštovanje svih epidemioloških mera paketići su uručeni deci i roditeljima čija deca nisu bla u mogućnosti da prisustvuju.\npodela paketića Saša Jovanović predsednik


Mirko Pejanović: Članstvo u NATO-u je istorijski cilj | BiH u NATO - Sigurnost za sve\nMirko Pejanović: Članstvo u NATO-u je istorijski cilj\nPosted by bihnato44 ⋅ November 10, 2013\nBiH je zastala i na putu u NATO, jer perspektivna nepokretna vojna imovina još nije upisana kao državnom vlasništvo, a što je bila obaveza naših vlasti. Zašto je važno članstvo BiH u NATO-u?\n– Integracija BiH u NATO je veoma važan cilj istorijske naravi, jer je vezan za učvršćenje i stabilizaciju mira. Postizanje članstva BiH u NATO-u ima i geopolitičko i strategijsko značenje. NATO je garant mira u evroatlantskom prostoru. Svojim članicama omogućuje ekonomski, socijalni i politički razvoj u miru. Prijem BiH u NATO javlja se u višestrukom značenju. Sa članstvom BiH u NATO-u otvara se globalni sigurnosni okvir za miran život građana i razvoj njihove zemlje u miru. Neovisno od unutrašnjeg ustavnog ustrojstva države BiH, primarni interes za svakog građanina je život u miru za njega i njegovu porodicu. Opšta sigurnost koju država članica stiče u okrilju NATO-a omogućuje veći interes nosilaca inostranog kapitala da ulažu u razvoj privrede i infrastrukture. To omogućuje nova zapošljavanja i bolji standard građana.\nZa BiH, kao državu koja prolazi proces obnove privrede i obnove međuetničkog povjerenja, učvršćenje mira uz članstvo u NATO-u omogućuje demokratske procese i reforme u miru. Članstvo u NATO-u stvara sigurnosnu osnovu za reforme koje predstoje u procesu integracije u EU.\nKako je agresivni vojni pokušaj etničke podjele BiH tokom rata 1992-1995. zaustavljen Dejtonskim mirovnim sporazumom, izgradnja mira u BiH pretpostavlja članstvo u NATO-u. Sa članstvom BiH u NATO-u biće zaustavljene istorijske silnice koje su u prošlosti dolazile iz susjednih zemalja za etničku podjelu BiH.\nUbrzanje prijema BiH u NATO učvršćuje osjećaj za sigurnost i mir i građana i konstitutivnih naroda. I, što je veoma važno, ubrzano sticanje članstva za BiH bi značilo stvaranje sigurnosnog okvira za izvođenje reformi i ubrzanje prijema u EU. Volja građana za prijem BiH u EU potvrđuje se u istraživanjima u procentu od preko 75 posto. Očekivati je da njihov interes za članstvo u NATO-u prati i interes za članstvo BiH u EU.\nIzvod iz teksta: http://atlantskainicijativa.org/index.php?option=com_content&view=article&id=4353%3Amirko-pejanovi-lideri-su-preoteli-mo-parlamentu-bih&catid=45%3Avijesti&Itemid=118&lang=hr\n« ALIJANSA POKAZALA SNAGU\nBiH i NATO: Sigurnost i ekonomija »


Milić: Palmer u Prištini jasno stavio do znanja kakva je politika SAD prema Srbiji - Balkanska\nVest da je specijalni američki izaslanik za Zapadni Balkan Metju Palmer u Prištini rekao da je uslov za pristupanje Srbije EU priznanje nezavisnosti takozvane države Kosovo po ko zna koji put potvrdila je kakvu igru igra SAD kada je u pitanju problem Kosova i Metohija. Povodom Pelmerovog stava politički analitičar Bojan Milić je dao komentar za Balkanska\n-Poznata stvar kada je stav američke administracije prema problemu Kosova u pitanju. Još jedna potvrda da su iluzije da je dolaskom Trampa na mesto predsednika kurs spoljne politike pred promenama. Videla se neviđena euforija ovde u Srbiji u vreme izborne trke između njega i Klintonove. Za Trampa je, kao što bi bilo i za Klintonovu, da je u Beloj kući Kosovo završena priča i treba učiniti sve da se Srbija ”natera” da dođe do nekakvog ”međusobnog priznanja”. Stavovi njegove administracije govore da tu nema ni govora o najavi nekakve ”podele” koju tobož zagovara predsednik Tramp.\nPalmer je izjavio da predsednik Srbije zna da je uslov za Srbiju za ulazak u EU priznanje nezavisnosti takozvane lažne države Kosovo\n-Pa naravno da predsednik Vučić zna da je uslov EU da Srbija prizna Kosovo. Mislim da je to svakome jasno ovde u Srbiji i širom regiona. Ali, iako zna da je Kosovo za Zapad završena priča predsednik takođe zna da je nemoguće držati zemlju izolovanu od problema koji je se direktno tiče a to bi se postiglo prekidom svake vrste diplomatisanja sa našim Zapadnim partnerima. Želim još nešto da istaknem-ruski zvaničnici ni jednom do sada nisu otišli u zvaničnu posetu Prištini, Rusija nam ne nudi nikakve podele-za Putina je južna srpska pokrajina sastavni deo jedne suverene, međunarodno priznate države Republike Srbije.\nPalmer je takođe istakao da Srbija treba da prekine kampanju povlačenja priznanja Kosova\n-Još jedan primer suludih potražnji Zapadnih partnera prema Beogradu. Dakle, u redu je kada Tirana i Priština prave nekakve zajedničke platforme po pitanju viđenja budućnosti regiona a nije u redu kada Srbija lobira za spas sopstvene teritorije. Mešanje Albanije u pitanje Kosova je mešanje jedne inostrane zemlje u stvari susedne zemlje. Šta bi gospodin Palmer rekao kada bi predsednik Vučić i lider srba iz Republike Srpske Milorad Dodik izašli za zajedničkom platformom po pitanju odugovlačenja bošnjačke strane povodom konstituisanja institucija na nivou BiH?!\n-Jasno je šta Zapadu smeta, sve tešnje veze Moskve i Beograda, stoga su sada na delu ubrzani postupci zapadnih poklisara koji treba da dovedu do toga da se udahne život ”državotvornosti” njihovom čudovišnom čedu zvanom Kosovo kao i da se BiH što pre uvuče u NATO-pakt nakon čega bi bila podeljena na nekakve regione koji bi ispresecali granice Republike Srpske i tako unitarizovale BiH. Time bi misija Vašingtona i Brisela na Balkanu bila završena.\nTags: BIH, KOSOVO, Palmer, SAD


e-novine.com - Bez izjašnjavanja o rezoluciji o Srebrenici\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine odbio je u ponedeljak predlog poslanika Socijaldemokratske partije Denisa Bećirovića da se izjasni o britanskoj rezoluciji o Srebrenici, koju bi trebalo da razmatra Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija\nBećirović je na taj način zatražio od poslanika da iskažu razumevanje prema Velikoj Britaniji, koja priprema rezoluciju za osudu genocida u Srebrenici.\nZa predlog su glasala 22 poslanika, 11 ih je bilo protiv, dok su četiri bila suzdržana i bez dovoljne entitetske većine iz Republike Srpske predlog je upućen Kolegijumu Doma na usaglašavanje.\nBećirović je kritikovao predsednika manjeg entiteta Milorada Dodika i predsedavajućeg Predsedništva BiH Mladena Ivanića koji su tražili od SB da se o toj rezoluciji ne raspravlja, prenosi agencija Fena.\nBećirović je predložio da Predstavnički dom oceni da priznanje o genocidu predstavlja temelj pomirenja u BiH, ali i u regionu, kao i da oni koji budu za današnje zaključke, to i potpišu i pošalju u UN i svima koje čine napore da se rezolucija usvoji.\nPoslanik Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Nikola Špirić je mišljenja da ne treba ovakvim predlozima narušavati dobrosusedske odnose, ocenjujući da rasprave ove vrste neće doprineti napretku stanovništva i da "uzavrelu situaciju treba smirivati, a ne podgrevati".


Tag / Ambasador Rusije u Beogradu / Vesti online\nČepurin: Srbi, slobodno idite u EU!\nAmbasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin izjavio je u ponedeljak da Rusija poštuje izbalansiranu politiku Srbije i ponovio je da zvanična Moskva nije protiv priključenja naše zemlje EU.\n"Dan Srpske je očuvan i sačuvan, Rusija na sve stavlja tačku"\nAmbasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin izrazio je zadovoljstvo što je referendum o Danu Republike u RS protekao mirno i na vrlo demokratski način sa vrlo jasnim rezultatima.\nU Srbiju će 27. jula stići dva helikoptera, zatim će od 3. do 5. septembra biti organizovana proslava Dana Moskve, javlja ruski portal "Sputnjik".\nČepurin: Dostojanstvo za Srbe nije prazna reč\nOdluka Srbije da svoje vojnike pošalje na paradu u Moskvu pokazuje da dostojanstvo za Srbe nije prazna reč, a pritisci Zapada, ma koliko bili jaki, ne mogu poremetiti bratske odnose Srbije i...\n"Skandalozne izjave Čepurina"\nIzjave ambasadora Rusije u Beogradu Aleksandra Čepurina o politici zemalja regiona predstavljaju pretnju Srbiji, kao i "hladnoratovsku retoriku" i "gubernatorsko ponašanje", ocenili su...


20.5.2022 / 24Vesti.com\n"Bude li došlo do razvoja sitacije u tom smeru, mi ćemo se svim političkim sredstvima boriti protiv toga i uveren sam da u toj borbi nećemo biti sami", poručio je Nikola Selaković posle sastanka Komiteta ministara Saveta Evrope u Torinu, navodi se u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova.\nSelaković je naglasio da je netačna svaka argumentacija da je KiM "crna rupa" u Evropi, gde apsolutno nije prisutan Savet Evrope sa svim vrednostima koje zastupa i nadgleda.\nŠef diplomatije ukazuje da se Savet Evrope u statusno neutralnom prisustvu nalazi i na teritoriji južne srpske pokrajine, gde učestvuje u sprovođenju različitih projekata iz oblasti ljudskih prava.\nMinistar Selaković se na marginama zasedanja Komiteta ministra sastao sa generalnom sekretarkom Saveta Evrope, Marijom Pejčinović Burić i sa ministrima spoljnih poslova Danske, Irske, Islanda, Azerbejdžana, Gruzije, Moldavije i zamenicima šefova diplomatija Ukrajine i Slovačke, koje je bliže upoznao sa pozicijama Srbije po pitanju zatheva Prištine za članstvo u Savetu Evrope.\nPrema rečima ministra, susret sa kolegama iz Irske i Islanda bio je motivisan time što su te države članice Biroa komiteta ministara SE, dodavši i da je Irska danas od Italije preuzela predsedavanje Komitetu ministara SE za period od narednih šest meseci.\n"Reč je o ubedljivo velikoj većini država koje su do sada uvek bile na našoj strani i imale jasan i principijelan stav podrške teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije", rekao je Selaković.\nPodsetio je da se Srbija pokazala kao jedna od retkih evropskih država koja ima jasne, dosledne i principijelne stavove po pitanju osnovnih načela spoljne politike, gde se rukovodi osnovnim načelima UN, poštuje teritorijalni integritet, suverenitet i političku nezavisnost drugh država i poštuje međunarodno priznate granice.\nSelaković je primetio da je među predstavnicma država članica Saveta Evrope bilo i onih koji su neprincipijelno govorili o poštovanju teritorijalnog integriteta nekih evropskih država, a da druge, čiji je teritorijalni integritet narušen, kao što je Srbija, nisu ni pominjali.


Objavljeno prije 8 mjeseci, Dijaspora\nRuzdija-Ruska Jarovic gostuje na talasima Radia Crne Gore u emisiji "Dijaspora"\nRuzdija-Ruska Jarovic gostuje na talasima Radia Crne Gore u emisiji"Dijaspora"\nU subotu, 27. maja 2017. godine, sa pocetkom u 10 sati izjutra po srednjoevropskom vremenu, a u 4am po njujorskom vremenu, na talasima Radia Crne Gore, u radio emisiji "Dijaspora" gostuje Ruzdija-Ruska Jarovic, najveci bard novinarstva i zive rijeci, kada je u pitanju nasa dijaspora u SAD.\nKao osoba koja, bez konkurencije, najbolje poznaje stanje u dijspori porijeklom iz Crne Gore, a znajuci da je podpre\ndsjednik Savjeta za dijasporu i clan Upravnog udruzenja EURO Gusinje, onda urednistvo Radia Crne Gore nije moglo izabrati bolju i kompetentniju licnost kada je dijaspora u pitanju.\nSvi koji zele da u subotu, 27. maja od 10 sati izjutra prate uzivo nastup gos. Ruske Jarovica na talasima ovog radia, putem interneta to mogu uraditi ako kliknete na link\nweb perezentacije Radia Crne Gore.\nNezvanicno imamo informaciju da je glavni urednik emisije "Dijapora" pripremio dosta interesantnih pitanja, vezanih za dijasporu u SAD i odnosima koji vladaju u njoj.\nZnajuci gospodina Rusku Jarovica, kao osobu "bez dlake na jeziku", onda ne sumljamo da ce to njegovo gostovanje na talasima Radio Crne Gore biti veoma interesantno, kako za nas u dijapori, tako i za slusaoce u Crnoj Gori, pogotovo one u Gusinju i Plavu.\nIzvor: Gusinje Plav Press / Eurogusinje.org\nAutor: Rafet Hot


Pola klubova Prve fudbalske lige Moldavije uključeno je u nameštanje utakmica, a četiri osobe su privedene, objavili su Europol i moldavski zvaničnici zaduženi za borbu protiv korupcije.\nIzmeđu ostalog u saopštenju Europola se navodi:\n- Veruje se da su čelnici klubova, treneri, menadžeri, fudbaleri i ostali posrednici deo te kriminalne mreže.\nOva velika afera korupcije odnosi se na pola fudbalskih klubova, čak pet od deser koliko ih se takmiči u prvoj ligi, a veruje se da je tokom poslednjih pet meseci oko 20 fudbalskih utakmica bilo namešteno.\nKriminalci bi nameštali rezultate utakmica i potom se kladili uglavnom u Aziji.\nOpklade su iznosile između 10 i 20 hiljada evra, a ilegalno ostvarena zarada oko 600.000 evra.\nDo sada su uhapšene četiri osobe, pretražene su 34 kuće i kancelarije jednog kluba, a zaplenjeno je 20 mobilnih telefona, dokumentacija i kreditne kartice.\nMoldavski Nacionalni centar za borbu protiv korupcije sumnja na 11 osoba koje su podmićivale igrače i nameštale rezultate utakmica.\nNadležni iz moldavskih fudbalskih organizacija odbile su da daju svoje komentare.


THACI PREKINUO PUTOVANJE U SAD NAKON PODIZANJA OPTUŽNICE | Hayat.ba\nPredsjednik Kosova Hashim Thaci, poslije saopštenja Kancelarije Specijalizovanog tužioca u vezi s podizanjem optužnice za ratne zločine, prekinuo je putovanje u Vašington gdje je trebao u subotu da učestvuje na sastanku delegacija Kosova i Srbije, prenosi Anadolu Agency (AA).\nKako je saopšteno iz Predsjedništva Kosova, predsjednik Thaci je prekinuo službeno putovanje u Sjedinjene Američke Države, gdje je bio pozvan da učestvuje na sastanku u okviru procesa dijaloga između Kosova i Srbije.\nŠto se tiče otkazivanja zvanične posjete Sjedinjenim Državama, Kancelarija predsjednika Republike Kosovo već je obavijestila Bijelu kuću”, navodi se u saopštenju.\nIstovremeno, specijalni izaslanik američkog predsjednika za dijalog Kosova i Srbije Richard Grenell objavio je na Twiteru da je predsjednik Kosova Thaci otkazao dolazak na sastanak u Bijelu kuću, zakazan za subotu 27. juna.\nGrenell je naveo da poštuje njegovu odluku da ne učestvuje na sastanku, dok se ne riješe pravna pitanja u vezi navoda iz Kancelarije Specijalizovanog tužilaštva.


Poziv za onlajn eTwinning Meetup ”eTwinning kao resurs u radu sa najmlađim uzrastima” – Erasmus+ Srbija\nPoziv za onlajn eTwinning Meetup ”eTwinning kao resurs u radu sa najmlađim uzrastima”\nFondacija Tempus – eTwinning nacionalni tim za podršku organizuje eTwinning Meetup na temu „ eTwinning kao resurs u radu sa najmlađim uzrastima “ 24.02.2022, u 17.00 časova, u onlajn formatu.\nFokus ovog onlajn skupa biće mogućnosti koje postoje u eTwinning zajednici za rad sa decom svih predškolskih uzrasta. Veći deo ovog onlajn izlaganja biće posvećen funkcionalnostima samog eTwinning portala i načinima na koji se mogu iskoristiti za ostvarivanje obrazovnog plana rada. Takođe, biće reči o mogućnostima usavršavanja u zajednici i povezivanja sa kolegama i ustanovama iz drugih zemalja. I na kraju, biće predstavljen deo eTwinning portala na kojem se sprovode virtuelni projekti.\nPrimere iz svog rada sa decom predstaviće Nataša Vrapčević, vaspitačica i pomoćnica direktora za međunarodne projekte u PU „Naša radost“ iz Subotice, koja je i dugogodišnja ambasadorka eTwinning mreže u Srbiji.\nPrimere sa svojih eTwinning projekata predstaviće i iskusne članice eTwinning zajednice u Srbiji, Milijana Gajić, vaspitačica iz PU „Čukarica“ iz Beograda i Edina Đorović, vaspitačica iz PU „Naša radost“ iz Subotice.\nMeetup je namenjen prvenstveno svim vaspitačima i stručnim saradnicima iz akreditovanih predškolskih ustanova, ali i učiteljima i nastavnicima zainteresovanim za rad na eTwinning portalu.\nZa prijavljivanje za ovaj događaj potrebno je popuniti prijavni upitnik.\nUkoliko tehničke mogućnosti budu dozvoljavale, biće prihvaćeni svi prijavljeni. U slučaju da mora da se ograniči broj učesnika, prednost će imati zaposleni u akreditovanim predškolskim ustanovama, kao i članovi eTwinning portala.\nPrijavni upitnik će biti otvoren do ponedeljka, 21.02.2022, 23:59.\nNakon isteka roka za prijavu, svi prijavljeni će biti obavešteni o statusu njihove prijave, a prihvaćenima će biti poslat link za pristup ovom onlajn događaju.\nZa dodatne informacije možete se obratiti eTwinning nacionalnom timu za podršku na etwinning@tempus.ac.rs.


Metode istraživanja društvenih fenomena | Studenti.rs\nMetode istraživanja društvenih fenomena\nDodao: mella dana 09/9/19 • Svrstano u: Političke nauke,Seminarski radovi\nIme predmeta: Metodologija naučnog istraživanja • Ime profesora: prof. Borivoje Subotić • Školska godina: 2016 •\nUporedo sa evolucijom čoveka i razvojem civilizacije, razvija se i čovekova potreba i želja za napretkom. Vođen tim ciljem, čovek traga za znanjem i razvija svoju svest u tom pravcu unapređujući svoje intelektualne sposobnosti i iskorištavajući ih u procesima sticanja (sa)znanja. Vremenom, čovek se usavršava i napreduje, unapređujući uporedo i načine sticanja novih znanja koja su mu od koristi. Razvoj nauke i društvenih uslova koji su taj razvoj podsticali i omogućavali, označio je i razvoj naučnih metoda sticanja saznanja što je čoveka i čovečanstvo uvek vodilo napred.\nDanas, govoreći o nauci i naučnom radu, ne možemo a da se ne osvrnemo na njene metode koje čine bitan deo svake nauke. Nauka predstavlja složen proces sticanja naučnog saznanja. Da bi se bavio naukom odnosno sticao naučna saznanja, čovek je davno shvatio da bez adekvatne primene odgovarajućih naučnih metoda u tome neće uspeti. Naučni metodi, najprostije rečeno, predstavljaju načine na koje je moguće doći do nekog saznanja. Posmatrano opštije, metodi naučnog saznanja predstavljaju smisleno, svrsishodno, racionalno konstituisan sistem ideja, koncepcija, radnji (postupaka) i sredstava odabran po naučnim kriterijumima i naučno proveren i cilju sticanja naučnog saznanja, odnosno naučnog istraživanja o predmetu ili metodu nauke.\nEvidentno je da svaka nauka razvija nučne metode bliske toj nauci, ali je takođe i određeni broj metoda zajednički većini nauka. U grupi mnoštva naučnih metoda koje se u metodologiji naučnog istraživanja koriste i primenjuju, u ovom radu posebnu pažnju posvetićemo metodama istraživanja društvenih fenomena, kao grupi vrlo korisnih i značajnih metoda u procesu naučnog istraživanja društvenih fenomena.\nDakle, moramo primetiti da postoje metode istraživanja koje nam daju obaveštenja o pojavama, o načinima njihovog pojavljivanja, o obimu tih pojava, o njihovim svojstvima i delovanjima, ili o vezama između pojava. Sve su to metode kojima istražujemo pojave u tzv. realnom i objektivnom svetu, u svetu objektivnih pojava. Međutim, društveni fenomeni i pojave koje istražuje nauka moramo uvrstiti i one koje pripadaju subjektivnom pojavnom svetu. To su pojave vezane za čovekova subjektivna stanja, pojave vezane za ljudsko mišljenje, za njegova uverenja, stavove i raspoloženja. Nauka je razvila i odgovarajuće metode istraživanja i takvih pojava, te možemo reći da postoje i takve metode, koje nam omogućavaju da istražimo i te fenomene. Te metode daju nam informacije o mišljenjima, u kojima ljudi učestvuju, ili ih posmatraju, ili ukazuju na njihovu ocenu i namere, u odnosu na određene procese ili pojave, iz čega se može zaključivati na moguća njihova dejstva. To su metode istraživanja stavova ljudi i one su veoma važne u nauci, jer ljudski faktor se ne može izlučiti ni iz jedne vrste odnosa prema svetu u kojem živimo, niti se može događati bilo šta, što ulazi u ljudski svet i u horizont ljudskog odnosno društvenog delovanja, a to znači ni u polju saznanja, a da to nema veze sa ljudima, njihovim stavovima i praktičnim delovanjima. Zbog toga je istraživanje ljudskih stavova i odnosa prema nekim društvenim pojavama i odnosima između ljudi odnosno pojedinaca i društvenih fenomena, veoma bitno za nauku. Metode kojima se ova istraživanja vrše ključni su faktor za uspeh jer od njihovog izbora i adekvatne primene zavisi i konačni ishod istraživanja bilo kog društvenog fenomena.\nKljučne reči: metodologija naučnog istraživanja


MUZIKA/ Do pakla i nazad novi singl benda “The bite” – go to hell! – Balkanekspresrb.rs\nPesmu je napisao gitarista benda Bojan Savić ali „ona je znak da bend funkcioniše kao jedno“ kaže pevačica Ljiljana Zdravković i priseća se da joj je prva reakcija na tekst bila da kao da je ona sama to napisala: „Neverovatno, kao da mi je pročitao misli. Celom bendu je pesma odmah legla, samo dve, tri probe su bile dovoljne da sve dođe na svoje na svoje mesto i da je odmah snimimo, što smo i uradili“.\nSingl “Go To Hell” je i ovog puta snimao i producirao Ivan Srdanović, u nedavno renoviranom studiju „King Oliver“. U istom studiju snimljen je i video spot (kamera: Miloš Jekić, montaža: Duško Petošević) koji možete pogledati na ovom linku: https://youtu.be/HVmJSO4oRUg\nKrajem juna The Bite planira da objavi još jednu novu pesmu, ovog puta na maternjem jeziku. Uživo ih u narednom periodu možete slušati 9.juna u „Garaži“ u okviru projekta „Dvaestroika“ kada će im se pridružiti i sjajni beogradski bend Apricot Brew.♦\nBUGARSKA/ Nacionalisti (ponovo) menjaju muslimanska imena ulica


IPA FONDOVI - (NE)ISKORIŠTENE PRILIKE I MOGUĆNOSTI\nAnaliza Cenara civilnih inicijativa pod nazivom “IPA fondovi – (Ne)iskorištene prilike i mogućnosti” ukazuje na važnost povlačenja sredstava iz IPA fondova, koje treba shvatiti kao javni interes cijele zemlje, te tako svaki partner u procesu, bilo da je riječ o institucijama vlasti, profitnim ili neprofitnim organizacijama, treba da osigura dinamiziranje aktivnosti i dostizanje što veće iskorištenosti raspoloživih sredstava u Bosni i Hercegovini.\nUkupna IPA alokacija za BiH u razdoblju 2007. – 2013. je iznosila oko 650 miliona eura (državni programi, prekogranična saradnja, dio višekorisničke IPA-e). Međutim, zbog neispunjavanja uslova Bosna i Hercegovina je ukupno posmatrano samo polovično iskoristila sredstva koja su joj bila na raspolaganju.\nAnaliza na jednostavan način građanima u BiH pojašnjava i približi važnost korištenja finansijskih instrumenata Evropske unije kroz Instrument pretpristupne pomoći (IPA), kao mehanizma za napredak, a s druge strane može da potakne donosice odluka da preuzmu svu odgovornost i ulogu, kako bi se osigurale sve pretpostavke da procenat iskorištenosti raspoloživih sredstava u okviru IPA II (2014. – 2017.) u BiH u narednom periodu dostigne svoj maksimum.\nProvedena istraživanja su pokazala da građani u Bosni i Hercegovini nisu u velikoj mjeri upoznati sa IPA osnovama, značenjem, mogućnostima, elementima ovog finansijskog instumenta, njegovom uticaju na BDP, konkurentnost i privlačenje stranih investicija. S druge strane, poznato je da što zemlja više povuče sredstava i uspješno realizuje projekte, otvara sebi put za nove investitore.


Da li ste znali? Žene u Srbiji redovno idu kod ginekologa - Hoću bebu\n24. May 2021. 24. May 2021. Hocu bebu\nIstraživanje Laboratorije za eкsperimentalnu psihologiju i Centra za biopolitičкu eduкaciju\nAutor teksta: Društvo psihologa Srbije\nViše od tri četvrtine žena u Srbiji odlazi na redovne godišnje ginekološke preglede, a tek svaka četvrta nijednom nije bila kod stručnjaka za reproduktivno zdravlje. Ilustrativni dokaz teze da naše žene vode računa o svom ginekološkom zdravlju jeste i podatak da češće odlaze na preventivne preglede kod ginekologa nego kod stomatologa i lekara opšte prakse. Naime, rezultati istraživanja Laboratorije za eksperimentalnu psihologiju Filozofskog fakuleta u Beogradu i Centra za biopolitičku edukaciju govore da zubara redovno posećuje svega 60 odsto žena, a kod lekare opšte prakse na preventivne preglede odlazi tek 40 odsto. Ova studija, koja je urađena u okviru projekta „Poverenje, znanje, odluke i iskustva žena u srpskom zdravstvenom sistemu“ takođe je pokazala da svaka treća žena ima poverenja u lekare i medicinsko osoblje, više od trećine njih je neodlučno po ovom pitanju, a veoma mali broj žena uopšte ne veruje „belim mantilima“.\nКada odu kod lekara, tri četvrtine žena postavlja pitanja o svom zdravlju „sve dok im ne bude potpuno jasno šta im se događa“. Međutim, svaka četvrta žena se trudi da postavlja što manje pitanja, a još je upečatljiviji podatak da je četvrtinu pacijentkinja sramota da se žali na bol, iako su bolovi jedan od osnovnih razloga posete lekaru. Većina žena se, prema sopstvenom priznanju, trudi da budu saradljive i poslušne pacijentkinje – tek svaka dvadeseta ističe da joj nije stalo da sarađuje sa lekarom.\nŽene moraju da veruju lekarima\n„Roditelji su nas učili da za svaki odlazak kod lekara treba da obučemo čistu garderobu i ponesemo zdravstvenu knjižicu. Međutim, često se zaboravlja da je, osim ove dve stvari, poverenje ono što žene uvek „nose“ na lekarski pregled. One moraju da veruju da će im medicinsko osoblje pružiti odgovarajuće informacije i da će se u svom radu rukovoditi onim što je najbolje za njih kao pacijentkinju. Drugim rečima, žene moraju da veruju lekarima. Poverenje je veoma konkretna i važna stvar, a ne neki magijski i neuhvatljiv fenomen – ono je presudno za spremnost žene da potraži pomoć, otkriju intimne informacije o svom zdravlju i podvrgne se lečenju.\nPoverenje u lekara, kao pojedinca i u medicinu kao oblast nauke nisu na psihičkom planu iste stvari. Neko može potpuno da veruje svom doktoru, ali da istovremeno ne veruje medicini, što je situacija slična pandemijskoj – ljudi veruju svojim ličnim lekarima, ali nemaju poverenja u vakcine protiv koronavirusa zbog izloženosti velikoj količini kontradiktornih informacija. Moguće je i obrnuto, da žena izgubi poverenje u svog ginekologa nekon pogrešne dijagnoze ili neprofesionalnog tretmana, ali da i dalje gaji poverenje u nauku i zdravstveni sistem. Zato smo u okviru ovog projekta prikupljale podatke ne samo u poverenju u zdravstvene radnike, već i o tome koliko su žene upoznate sa različitim činjenicama u vezi sa zdravljem i funkcionisanja sopstgvenog organizma“, ističu istraživačice ove studije, koju su zajedno realizovale Aleksandra Lazarević, Milica Ninković, Svetlana Pavlović, Кatarina Кovačević, Sandra Ilić, Marija Ratković i Кaja Damjanović.\nКako naglašavaju, jedan od razloga zbog kog su započele ovaj projekat bio je želja da ispitaju od čega se sastoji poverenje u zdravstvo žena u našoj zemlji. Jer, koliko god imali poverenja u lekare, korisnici zdravstvenih usluga nisu samo nemi posmatrači lekarskih odluka, već u različitoj meri mogu biti uključeni u ovaj proces. Stepen uključenosti varira, pa se u skladu sa tim izdvajaju četiri modela odnosa između predstavnika i korisnika zdravstvene zaštite. Prvi model je paternalistički, a ponekad se označava i kao roditeljski ili sveštenički. Ovaj model odnosa podrazumeva da je uloga dobrog doktora da deluje u najboljem interesu pacijenta (kao roditelj), dok je uloga dobrog pacijenta da pasivno i bez preispitivanja prihvata odluke lekara (kao dete koje potpuno zavisi od roditelja). Sledeći model je informativni i podrazumeva da je zadatak lekara da pacijenti pruži sve relevantne informacije, a uloga pacijenta da odabere intervencije koje želi. Treći model je interpretativni, što znači da je svrha odnosa lekar-pacijent da se osveste vrednosti pacijenata i da im se pruži pomoć da odaberu intervencije koje odgovaraju tim vrednostima. Poslednji model je deliberativni, odnosno savetodavno-saradnički, što znači da je posao lekara da u saradnji sa pacijentom donese odluku koja je za njega najbolja“, zaključuju autorke ovog projekta.\nSaznaj više: Stigle prve bebe vantelesne oplodnje iz sistema RFZO\nObjašnjavajući zašto je bitno razumeti načine na koje može da se ostvari uključenost pacijenata u pitanja koja se tiču njihovog zdravlja, one navode da je, prema Svetskoj zdravstvenoj organizaciji i članu 51. Кodeksa Medicinske etike Lekarske komore Srbije, koji glasi „Međusobni odnosi lekar – pacijent moraju da se zasnivaju na međusobnom poverenju i odgovornosti, tako da pacijent aktivno učestvuje u svom lečenju“, uključenost u sopstveno lečenje jedan od stubova kvalitetne i bezbedne zdravstvene zaštite. A prvi i osnovni korak ka obezbeđivanju (veće) uključenosti pacijenata jeste prikupljanje podataka o njihovim iskustvima u sistemu zdravstvene zaštite. Na osnovu takvih podataka stiče se uvid u stepen zadovoljstva pacijenata, koji je jedan od ključnih pokazatelja kvaliteta zdravstvene zaštite i nege. Zato su one u okviru ovog projekta prikupljale podatke, ne samo o poverenju u zdravstvene radnike, već i o tome kakvo je uopšte iskustvo pacijentkinja u zdravstvenom sistemu Srbije, gde one dobijaju najveću podršku, a gde ona potpuno izostaje.\nVisok nivo znanja o HPV virusu\nRezultati istraživanja govore da žene u Srbiji redovno odlaze na preventivne ginekološke proseke i u proseku imaju relativno visooko poznavanje činjenica o humanom papiloma virusu, koji je odgovoran za veliki broj slučajeva raka grlića materice. Više od dve trećine zna za ovaj virus, ali im je manje poznata činjenica da je on povezan i sa nekoliko drugih karcinoma – recimo sa rakom srednjeg dela grkljana. Preko 70 odsto žena zna da postoji vakina protiv HPV infekcije i znaju da se vakcina daje deci nakon navršenih devet godina i da je mogu primiti i odrasle žene. Spremnost da se primi ova vakcina je visoka – samo 13 odsto žena ne bi uzelo ovu vakcinu, odnosno ne bi je dale svojoj deci.\nMeđutim, više od polovine ispitanica ne zna da se ova vakcina preporučuje Pravilnikom o programu obavezne i preporučene imunizacije stanovništva protiv određenih zaraznih bolesti, koje je usvojilo Ministarstvo zdravlja Srbije, što u kombinaciji sa visokom cenom ovog cepiva koja iznosi oko 15.000 dinara po dozi, dovodi do nezadovoljavajućeg procenta vakcinisanih protiv humanog papiloma virusa. O tome ilustrativno svedoče i rezultati istraživanja sprovedenog u Vojvodini, koji pokazuju da od 5.000 roditelja devojčica koji su dobili informativne letke o ovom cepivu, čak 43 odsto njih ne bi vakcinisalo svoju kćerku, trećina nije sigurna, dok je pristanak za vakcinaciju dalo samo 29 procenata roditelja.\nOvo istraživanje je otkrilo da žene o svom zdravlju ne razgovaraju samo sa lekarima, u koje ipak najviše veruju. One se poveravaju i drugim bitnim ljudima iz svog bliskog okruženja – pre svega majci, partneru, sestri, ocu, bratu i kćerci, odnosno sinu. O sopstvenom zdravlju najmanje razgovaraju sa duhovnicima ili sveštenicima.


Brčanski Forum - Hitan sastanak vladajuće većine: Neki kapitalni projekti ne mogu čekati\nHitan sastanak vladajuće većine: Neki kapitalni projekti ne mogu čekati\nBrčanska parlamentarna većina, iako je zvanično, u augustu kolektivni godišnji odmor, održala je radni sastanak na kojem je bilo riječi o ubrzavanju provođenja, na terenu, značajnih infrastrukturnih projekata u Distriktu.\n„Sastanak je inicirao predsjednik skupštine Esed Kadrić, a konkretno smo sa šefovima vladinih odjeljenja dogovorili da, u roku od sedam dana, predlože koje promjene unutar zakonske regulative trebamo načiniti u septembru, kako bi započela izgradnja već usaglašenih projekata kao što su kružni tokovi u gradu, zatim radovi na glavnom transportnom cjevovodu ili izgradnja multifunkcionalne dvorane“, rekao je podpredsjednik skupštine, Ivo Filipović.\nZa projekat kružnih tokova u gradu već je osigurano oko milion, a primjerice za multifunkcionalnu sportsku dvoranu, više od šest miliona maraka budžetskih sredstava.\nInače, nakon konsultacija koje će uslijediti naredne sedmice, novi sastanak parlamentarne većine planiran je u srijedu 23. augusta.\nU svakom slučaju, ono što je ranije i najavio predsjednik Skupštine Distrikta Esed Kadrić, unatoč činjenici da je mjesec godišnjih odmora i nema plenarnog zasjedanja, zastupnici parlamentarne većine će u i augustu imati pune ruke posla, kako bi već prva skupštinska sjednica, poslije odmora, zakazana za 11. septembar, bila što efikasnija.


Gugl najavio desetu aplikaciju za komuniciranje | Vugl.rs\nHome Vesti Gugl najavio desetu aplikaciju za komuniciranje\nBiće namenjena primarno komunikaciji na radnom mestu u cilju poboljša poslovnu komunikaciju.\nNakon (zaboravljenih) aplikacija „Google Talk“, „Google Voice“, „Google Buzz“, „GoogleB2B Messenger“, „Hangouts“, „Spaces“, „Allo“, „Hangouts Chat“ i „Google Messages“ stiže još jedna iz Guglove kuhinje.\nNaime, nova aplikacija bi trebalo da ujedini delatnosti „Gmail“-a, „Google Drive“-a, „Hangouts Chat“-a i „Hangouts Meet“-a.\nBiće namenjena primarno komunikaciji na radnom mestu u cilju poboljša poslovnu komunikaciju, a omogućavaće slanje datoteka, video pozive i još štošta. Očekuje se da će biti konkurencija „Slack“-u ili „Microsoft Teams“-u.\nSa druge strane, ovo će imati samo mobilnu aplikaciju, dok za kompjuter ne.\nIpak, ova aplikacija poseduje potencijal poboljša zvaničnu komunikaciju, koja se ponekada čini veoma konfuznom putem Gugla.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Mehanizam za kvalitetne strateške dokumente\nPROGRAM OBRAZOVANJA SLUŽBENIKA 19. 06. 2019. 16:55 >> 16:55 0\nPROGRAM OBRAZOVANJA SLUŽBENIKA\nMehanizam za kvalitetne strateške dokumente\nProgram obrazovanja državnih službenika za strateško planiranje važan je mehanizam za unapređenje sistema planiranja politika i snažnije sinergije svih crnogorskih institucija koje ih kreiraju i sprovode, poručeno je na današnjoj dodjeli sertifikata polaznicima prve generacije Programa.\nTrideset polaznika koji su uspješno završili prvi ciklus Programa obrazovanja danas su dobili sertifikate. Program je organizovao Generalni sekretarijat Vlade Crne Gore u saradnji sa Upravom za kadrove, uz podršku Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori.\nGeneralna sekretarka Vlade, Nataša Pešić, istakla je da su polaznici programa svojim angažovanjem, radom i posvećenošću doprinijeli sveukupnom kvalitetu Programa.\n„Generalni sekretarijat Vlade Crne Gore je u kontekstu ispunjavanja obaveza iz pregovora Crne Gore s EU, dobio nove, odgovorne zadatke unapređenja kvaliteta strateških dokumenata i ovaj je Program jedan od najvažnijih alata koji tome treba da doprinese“, navela je Pešić.\nOna je najavila nastavak sprovođenja Programa obrazovanja državnih službenika za strateško planiranje od oktobra. „Cilj nam je imamo službenike koji će biti specijalizovani za pisanje strateških dokumenata i doprinositi njihovom boljem kvalitetu“, dodala je generalna sekretarka.\nDirektorica Uprave za kadrove, Svetlana Vuković, smatra da će Program, kroz obuku adekvatne ciljne grupe, pomoći da bolje strategijski planiramo i imamo bolje dokumente i da pokažemo da znamo da koristimo znanja u sinergijama strategija koje Vlada donosi.\n„Kvalitetno strategijsko planiranje je nemoguće uspostaviti bez stručnog i obučenog kadra, a preduslov je efikasne javne uprave koja nosi evropske integracije. Kvalitetno strategijsko planiranje omogućiće Crnoj Gori da, kad postane članica Evropske unije, argumentovano zastupa svoju poziciju u EU. Prije nego uspostavimo sistem efikasnog strategijskog planiranja potrebno je obezbijediti ljude koji će znati to da rade“, poručila je Vuković.\nIz Kancelarije UNDP u Podgorici, koja sprovodi projekat norveške bilateralne podrške uz koju je nastao glavni udžbenik Programa – Metodologija razvijanja politika, izrade i praćenja sprovođenja strateških dokumenata, ocijenjeno je da Program i Metodologija predstavljaju veliki iskorak u pravcu podizanja kvaliteta strategijskih dokumenata.\n„Naš prioritet je da pomognemo crnogorskim institucijma kako bi bile odgovornije i predstavljale temelj efikasne Vlade. Ovo su principi koji su u skladu sa Agendom održivog razvoja, a posebno kad je u pitanju cilj 16 - Mir, pravda i jake institucije“, istakla je stalna predstavnica UNDP-ja za Crnu Goru, Daniela Gašparikova.\nPrema riječima zamjenika glavnog pregovarača, Marka Mrdaka, polaznici Programa su stekli znanje iz najvažnijih oblasti strateškog planiranja i danas predstavljaju najveću ekspertizu u svojim ministarstvima, odnosno državnoj upravi.\n„Posljednjih godinu dana smo imali prilike da zaista vidimo šta znači sveobuhvatna reforma u jednoj oblasti, koja pored donošenja propisa podrazumijeva i osiguravanje ambijenta za njegovu najkvalitetniju primjenu. Upravo je ovo razlog zbog kojeg je ovogodišnji izvještaj Evropske komisije naglasio da je Crna Gora ostvarila dobar napredak u oblasti koordinacije i razvoja politika“, rekao je Mrdak.\n23:12 Presiječen međunarodni lanac krijumčarenja kokaina\n22:41 "Crna Gora Zakonom brani građanski koncept"\n22:35 Roćen predsjednik Političkog savjeta, Gozdenović politički direktor\n22:33 Kina protjeruje trojicu novinara zbog naslova\n22:21 Aktivni odmor privlači sve više njemačkih turista\n22:09 Moguća opasnost od eskalacije situacije u Siriji


Arhiva pravnih i ekonomskih vijesti 05.07.2018. - Paragraf Lex BA\nZAKON O CARINSKOJ POLITICI U BOSNI I HERCEGOVINI: Firme traže povrat miliona KM\nZakon o carinskoj politici u Bosni i Hercegovini ("Sl. glasnik BiH", br. 58/2015) donesen 2015. godine predviđao je da firme koje uvoze proizvodnu opremu ne moraju platiti carinu na navedenu robu.\nPRVI DIJALOG O REFORMI JAVNE UPRAVE IZMEĐU EU I BIH\nPrvi Dijalog o reformi javne uprave između EU i BiH održan je 4. jula 2018. godine, u Sarajevu. Tema razgovora u okviru ovog dijaloga je oblast državne uprave.\nU TOKU MISIJA STRUČNE PROCJENE EVROPSKE UNIJE O BESPLATNOJ PRAVNOJ POMOĆI\nU periodu od 2. do 6. jula 2018. godine Evropska komisija u BiH sprovodi Misiju stručne procjene o besplatnoj pravnoj pomoći. Eksperti Evropske komisije sa predstavnicima institucija Republike Srpske razgovaraju o zakonodavnom i institucionalnom okviru te o sprovođenju propisa iz oblasti slobode okupljanja u Republici Srpskoj.\nU TOKU MISIJA STRUČNE PROCJENE EVROPSKE UNIJE O BORBI PROTIV TRGOVINE LJUDIMA\nU periodu od 2. do 6. jula 2018. godine Evropska komisija u BiH sprovodi Misiju stručne procjene o borbi protiv trgovine ljudima. Ova ekspertska misija posvećena je analizi stepena implementacije politike borbe protiv trgovine ljudima u Bosni i Hercegovini.\nPOJAČAN INSPEKCIJSKI NADZOR NAD FOTOGRAFIMA\nFotografi širom Srpske, kojima je ovaj zanat često jedini izvor prihoda, našli su se proteklih dana na udaru inspektora koji kontrolišu sve one koji nisu registrovali djelatnost.\nPRIJENOS NEKRETNINA VRŠITI POD NADZOROM NOTARA\nDopredsjednik Savezne notarske komore Njemačke Richard Bock upozorava da nadležni organi u Bosni i Hercegovini, posebno zbog pristupanja države Evropskoj uniji, moraju osigurati da se prijenos nekretnina vrši pod nadzorom notara.


SNS da se ogradi od ličnosti poput Šljivančanina\nBeta 25. januara 2017. 22:50\nEvropska narodna partija (EPP) čija je Srpska napredna stranka (SNS) pridružena članica, uputiće zahtev rukovodstvu SNS da se ogradi od ličnosti poput Veselina Šljivančanina i uzdrži se od „bilo kakvih poteza koji bi mogli da stvore tenzije izmedju suseda“, prenela je u sredu uveče Televizija N1.\nPortparol evropskih narodnjaka Zigfrid Muresan je toj televiziji potvrdio da je EPP upoznata s „nemilim dogadjima koji su se dogodili na lokalnom nivou, na tribini u Beški“.\n„Zahtevaćemo od rukovodstva SNS da preduzme odgovarajuće mere ukoliko se pokaže da su optužbe u vezi s pomenutim dogadjajem tačne. Sve naše članice, odnosno političke partije, moraju da poštuju integritet svojih suseda, kao i da budu svesne istorijskih okolnosti“, naveo je Muresan.\nDodao je da SNS, kao i sve ostale članice EPP, „moraju da se ograde od takvih ličnosti ali i da se uzdrže od bilo kakvih poteza koji bi mogli da stvore tenzije i potencijalno konfliktne situacije medju susedima“.\nSNS je u novembru 2016. godine primljena kao pridružena članica u Evropsku narodnu partiju, što je status koji imaju stranke iz zemalja koje su kandidati za članstvo u EU. Taj status imaju i švajcarski demohrišćani i jedna norveška konzervativna partija.\nŠljivančanin, penzionisani oficir Jugoslovenske narodne armije i Vojske Jugoslavije, koji je bio jedan od komandanata u bici za Vukovar, pušten je 2011. godine na slobodu pošto je izdržao dve trećine desetogodišnje kazne zatvora na koju ga je Tribunal u Hagu osudio zbog ratnog zločina pomaganja i podržavanja mučenja hrvatskih zarobljenika.


Kosovo: Moguće izmene sporazuma o demarkaciji\n4. avgust/kolovoz, 2016.\nDebata o Sporazumu o demarkaciji, Priština, 3. avgust, ilustrativna fotografija\nNakon celodnevne rasprave o Sporazumu o demarkaciji sa Crnom Gorom u sredu, Vlada Kosova je danas prosledila sporazum Skupštini na ratifikaciju u vidu zakona koji predviđa moguće izmene ili dopune sporazuma.\nNa redovnom zasedanju Skupštine, ipak, neće biti reči o tome. U međuvremenu, opozicioni pokret Samoopredeljenje protestovao je ispred Skupštine Kosova.\nVlada Kosova je u jutros vanredno zasedala i prosledila Skupštini Kosova na ratifikaciju Sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom, i to dan nakon dvanaestočasovne rasprave u zgradi Skupštine koja nije uklonila dosadašnje dileme o ovom procesu.\nPremijer Kosova Isa Mustafa kazao je da će ovaj nacrt zakona u Skupštini ići redovnom procedurom i da je na Skupštini da odluči kada će se održati sednica po tom pitanju.\n“Ne samo da trebamo da prosledimo ovaj zakon, mi moramo da radimo i sa javnim mnjenjem kako bi ih ubedili da je ova odluka pravedna i da tvrdnje opozicije ne stoje. Radi se o veštačkom problemu i nema argumenata da se ovo pitanje vrati ili da se ometa, jer bi se time oštetili mnogi evroatlanski procesi”, kazao je Mustafa.\nMinistar spoljnih poslova Kosova Enver Hodžaj rekao je da u Sporazumu koji je Skupštini poslan u obliku Nacrta zakona, stoji da – ukoliko ima novih zakonskih činjenica – moguće je doći do izmena ili dopuna uz saglasnost strana.\n"Odredbe ovog Sporazuma mogu se izmeniti prema istoj proceduri koja je predviđena za usvjanje. Uz saglasnost strana, za izmenu odredaba može se zahtevati i međunarodna arbitraža”, dodao je on.\n(RSE/Video: Protest Samoopredeljenja zbog demarkacije)\nPriština: Protest Samoopredeljenja zbog demarkacije\n720p | 13,7MB\n1080p | 26,4MB\nS druge strane, opozicioni pokret Samoopredeljenje protestvovao je ispred Skupštine Kosova u vreme kada je trebala da počne redovna sednica Skupštine.\nKako su iz Pokreta rekli, protestovali su protiv pokušaja da se Sporazum bude ratifikovan danas.\nAljbin Kurti iz opozicionog pokreta Samoopredeljenje, na početku sednice je rekao da je sporazum o demarkaciji pečat da Kosovo zemlja koja nema granice, odnosno nema teritoriju.\n“Mi jesmo za demarkaciju granice sa Crnom Gorom, ali ne za ovakvu demarkaciju. NATO nas neće braniti od Crne Gore, braniće nas od Rusije. Ako mi želimo da branimo našu zemlju od Crne Gore, to moramo mi da uradimo, ako nas napadne Rusija, odbraniće nas NATO”, kazao je on.\nInače, naučno-stručna konferencija o procesu demarkacije Kosova i Crne Gore, održana u sredu, koja je okupila predstavnike državnih institucija, poslanike, predstavnike nadležnih komisija, civilnog društva i stanovnike pećkog kraja, nije otklonila dosadašnje dileme o ovom procesu.\nIz državne komisije za demarkaciju su naveli kako uz punu odgovornost tvrde da je teritorija Republike Kosova nepromenjena, dok je komisija stručnjaka iz oblasti rekla da ostaje na poslanicima da procene rad dveju komisija.\nU zaključcima 24 poslanika koji su zahtevali ovu raspravu, stoji da je državna komisija napravila nekoliko propusta tokom procesa u jednom segmentu, te se predlaže ponovno razmatranje procesa i da međunarodni prijatelji posreduju između dveju država oko spornog pitanja.\nVlada prosledila Skupštini Kosova da ratifikuje Sporazum o demarkaciji\nKosovska vlast i opozicija bez približavanja stavova o demarkaciji\nMustafa: Demarkacija sa CG u interesu građana\nDemarkacija sa Crnom Gorom, debata o već završenom pitanju\nDemarkacija sa Crnom Gorom: Rok sve kraći, dogovor sve neizvesniji\nOrden Legije časti za francuske nogometaše


Farma 5: Jelena Jovanović - Edinova i moja ljubav jača je nego ikada - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n14:33 5. JAN 2014.\nFarma 5: Edin Škorić javno u emisiji obećao Jeleni Jovanović seks!\nEdin Škorić i Jelena Jovanović ne razdvajaju se ni posle Farme, na kojoj su i započeli svoju ljubavnu priču. Njih dvoje su i posle završetka rijaliti šoua neprestano zajedno i trude se da svoje obaveze što više prilagode sebi.\nJovanovićeva ističe da je njena ljubav sa sportistom, koja je planula u Lisoviću, jača otkad su izašli i da jedva čeka da upozna njegovu decom.\n"Mnogo sam slušala o njima, podržavam Edina u želji da više vremena provodi sa njima jer ih se baš uželeo. Vrlo dobro znam koliko je neraskidiva veza i ljubav između roditelja i dece. Kada nije sa njima, drago mi je što svaki slobodan trenutak koristi kako bi bio sa mnom", rekla je Jelena i dodaje da će sa dečkom uskoro otići na odmor.\n"Već smo se dogovorili da će to biti neka egzotična destinacija. Moja želja je bila samo da bude toplo i pored mora, a Edinu prepuštam da odabere destinaciju. Jedva čekam, jer mi posle rijalitija zaista treba odmor", rekla je Jelena.\nFoto: Iva Vasić\nFarma 5: Katarina Grujić - Uspela ..\n4. januar 2014.. 22:05


Francuska i NATO: Sarkozijanski obrt? - Male priče\nFrancuska i NATO: Sarkozijanski obrt?\nFrancuska će sledećeg meseca poslati svoje oficire u komandu strukturu NATO pakta, 43 godine pošto je iz nje istupila i tačno pola veka nakon što je počela sa postepenim udaljavanjem od severnoatlantskog saveza. Iako ovakva odluka suštinski ništa ne menja jer su Francuzi i inače veoma aktivni u NATO, aktuelni predsednik Nikola Sarkozi trpi kritike zato što se odriče tradicionalne francuske „svojeglavosti” po pitanju odbrane zarad nekoliko visokih pozicija u komandnom lancu Alijanse. On, međutim, veruje da je dobro izračunao\nFrancuska će se vratiti u Združenu vrhovnu komandu NATO pakta posle 43 godine odsustva. Zemlja koja je 1949. učestvovala u osnivanju Alijanse, a desetak godina kasnije okrenula ćurak stavljanjem akcenta na razvoj sopstvenog sistema odbrane, svečano će se reintegrisati sledećeg meseca tokom obeležavanja šest decenija od nastanka NATO. Iako ideja nije nova, a sam čin će biti više simboličan, a manje suštinski jer je Francuska inače veoma aktivna u Alijansi, ovo pitanje je diglo političku temperaturu u zemlji.\nZa reintegraciju se još pre 15 godina zalagao tadašnji predsednik Žak Širak, ali prvi čovek SAD Bil Klinton nije imao razumevanje za francuske zahteve u pogledu „kompezacije”. Francuzima je sada pošlo za rukom da dobiju nekoliko važnih pozicija u vrhu komandnog lanca NATO pa naizgled nema prepreke da aktuelni predsednik Nikola Sarkozi „zalegne” za ovu ideju. Ali, očigledno nije tako jer on trenutno trpi jake kritike uoči parlamentarne debate koja se očekuje sredinom meseca. Optužbe stižu od opozicione levice, ali i iz vladajuće Unije narodnog pokreta (UMP) čiji je predsednik sam Sarkozi.\nKakva je korist, a kakva šteta za Francuze od reintegracije? Da li je, zapravo, stvarni dobitnik NATO koji ovim činom „zalečuje” najozbiljniju ranu dobijenu u jeku Hladnog rata, a zatim i Amerika čijih 100.000 vojnika je moralo da napusti Francusku pre više od četiri decenije? Može li ova tema da izazove krizu vlade i cepanje unutar vladajućeg UMP-a? I na kraju, šta je sa idejom o evropskoj vojsci koja je „zvučala” tako francuski? Naredni dani će pokazati kako će se stvari odvijati, ali je sasvim izvesno da će Sarkozi izgurati svoje, ubeđen da čini pravu stvar.\nIako se najčešće ističe činjenica da je Francuska napustila združenu komandu NATO 1966, treba znati da je udaljavanje ove zemlje od vojne alijanse počelo pre tačno 50 godina. Prvi korak je bilo izdvajanje francuske Mediteranske flote iz sistema zajedničke NATO komande 11. marta 1959. U junu iste godine saopšteno je da na teritoriji Francuske neće biti razmeštani nuklearni projektili drugih zemalja. Postepeno podvajanje je kulminiralo odlukom iz 1966, da bi sledeće godine glavni štab NATO u Evropi bio izmešten iz okoline Pariza u belgijski Mans.\nArhitekta ove doktrine bio je general Šarl de Gol kojega su 1958. na vlast doveli pučisti, oficiri koji su bili na službi u pobunjenom Alžiru, tada francuskoj koloniji. Te godine je proglašena Peta Republika, donet ustav koji je predsedniku dao velika ovlašćenja. Jedan od prvih poteza De Gola bilo je obraćanje predsedniku SAD i premijeru Velike Britanije u septembru ’58. Od njih je zatraženo da Francuska bude ravnopravna sa ove dve zemlje u rukovođenju NATO. Odgovori iz Vašingtona i Londona nisu zadovoljili generala pa su Francuzi krenuli sa razvojem separatnog sistema odbrane.\nAli, iako se povukla iz lanca komande, ova zemlja nikada nije dovodila u pitanje članstvo u NATO. Ostala je u Severnoatlanskom savetu, vrhovnom telu Alijanse, a 1995. se vratila i u njen Vojni komitet kome su potčinjene dve strateške komande. Francuska je redovno finansirala NATO, njene trupe su se našle u misijama na Kosovu, u Bosni i Avganistanu. Zato mnogi smatraju da povratak u komandu strukturu ima više simboličku dimenziju, a manje suštinsku. Međutim, najavljena reintegracija je osetljivo unutrašnje političko pitanje i to iz dva važna razloga.\nNajpre reč je De Golovom nasleđu. Iako je ono imalo i negativne aspekte, generalova patriotska zaostavština je nesumnjiva. On je održao plamen slobode posle najvećeg nacionalnog posrnuća (poraz od Nemaca 1940. i okupacija), a zatim i doprineo uzdizanju Francuske u red svetskih sila nakon osnivanja Pete Republike čemu je, između ostalog, doprinela i nezavisna bezbednosna politika. Baš takva pozicija je omogućila Francuskoj da dobije na specifičnoj težini u diplomatskom smislu pa je dovođenje u pitanje tog aspekata „degolizma” za mnoge Francuze ugrožavanje vitalnih interesa zemlje.\nZato Nikola Sarkozi trenutno trpi kritike, kako od opozicije, tako iz redova njegove Unije narodnog pokreta koja je nastala 2002. godine posle jedne od čestih prekompozicija francuske desnice (između ostalog, u njoj su i ostaci nekadašnje De Golove stranke). Levičari danas kritikuju Sarkozija što napušta De Golovu doktrinu, baš kao što su pre pola veka bili protiv generalovog distanciranja od NATO. Ali oni su sada opozicija, kao što su bili i onda, i kritika je njihovo legitimno sredstvo u borbi protiv vlasti.\nZa analitičare je mnogo zanimljivije pulsiranje vladajućeg tabora. Dva bivša francuska premijera iz UMP-a, Dominik de Vilpen i Alen Žipe, inače Sarkozijevi rivali, organizuju „degoliste” kako bi se oni u parlamentarnom izjašnjavanju usprotivili ideji o punoj integraciji u NATO. U tom svetlu treba tumačiti i najavu iz kabineta aktuelnog premijera Fransoaa Fijona da će vlada pasti ako ne bude većinske podrške među poslanicima. Pretpostavlja se da će ta pretnja „pomoći” kolebljivcima unutar UMP-a da ostanu na partijskoj liniji.\nTvrdoglavom Sarkoziju koji je često beskompromisan u državnim poslovima stalo je da po ovom pitanju zadobije što je moguće širu podršku, kako u parlamentu, tkao i u javnosti. Njegova popularnost je u padu, a novi predizborni ciklus se približava pa mu je u interesu da izbegne teške optužbe poput one da je on zapravo „američki čovek sa francuskim pasošem”. Zato Sarkozi ovih dana „puca” iz svih raspoloživih oružja od kojih je jedno od najjačih glagoljivost ministra inostranih poslova Bernara Kušnera, nama dobro poznatog kao šefa misije UN na Kosovu.\nKušner, kojeg takođe optužuju da je američki „igrač” kaže da Francuska neće izgubiti svoj odbrambeni suverenitet punom reintegracijom u NATO već će, sasvim suprotno, povećati uticaj u Alijansi i doprineti njenoj „evropeizaciji”. Francuzima je inače veoma važan evropski identitet kao kontrateža američkom uticaju pa su, recimo u pogledu odbrambene politike dugo zagovarali stvaranje evropske vojske. Baš zato mnogi ovaj zaokret koji izvodi Sarkozi vide kao izdaju ideje o evro-snagama, isto kao što su De Golove odluke od pre pola veka delovale kao zabijanje noža u leđa NATO.\nAli, prvi Francuz ne misli tako. Lane je poziciju svoje zemlje u NATO opisao kao ulogu producenta koji daje pare za film, ali nema uticaja na pisanje scenarija. Zato se obara jedan od stubova „degolizma”, na koji se Peta Republika oslanja od osnivanja, i to baš u vreme kada se u Vašingtonu uhodava Barak Obama, predsednik SAD koji kao retko koji do sada uživa simpatije i kod kuće i u inostranstvu. Da li je to slučajno, ili se Sarkozi nada da će od Obame izmamiti ono što je Hemfri Bogart rekao Luiju, francuskom oficiru iz „Kazablanke”: „Ovo je početak jednog divnog prijateljstva”.\nOKVIR: Šta su dobili Francuzi\nPrema pisanju medija, Francuzima će pripasti čelno mesto u jednoj od dve strateške komande, Savezničkoj komandi za transformaciju (ACT) koja je locirana u američkoj državi Virdžiniji. Druga važna pozicija je kontrola nad Združenom komandom u Lisabonu koja rukovodi snagama za brzo reagovanje, a potčinjena je Savezničkoj komandi za operacije (ACO) lociranoj u belgijskom Mansu. ACT i ACO su dva ravnopravna kraka u lancu komande, potčinjena Vojnom komitetu. Predviđa se da će francuski vojni personal na različitim nivoima narasti do 800 ljudi.


Merkelova za više imigranata u državnim institucijama - Klix.ba\nSvijet Merkelova za više imigranata u državnim institucijama\nMerkelova za više imigranata u državnim institucijama\n30.10.2010. u 18:41\nNjemački kancelar Angela Merkel izjavila je danas da više imigranata treba da radi u državnim institucijama, osuđujući diskriminaciju prilikom zapošljavanja.\nDvije nedjelje nakon što je rekla da je projekat multikulturalizma u Njemačkoj propao, Merkelova je na svom web-stranici objavila da Njemačka trenutno ima nesrazmjeno mali broj imigranata u javnim službama i da se to mora promijeniti.\n"Kada neko ima ime koje ne zvuči baš njemački, za neke poslove to obično predstavlja problem", navela je Merkelova.\nOvu izjavu Merkelova je dala uoči "Samita o integraciji" kojim će predsjedavati u srijedu zajedno sa 115 predstavnika javnih službi i drugih organizacija, koje se bave integracijom imigranata. Tokom ovog samita trebalo bi da bude izrađen akcioni plan.\nSkoro 20 odsto njemačke populacije su imigranti ili njihovi potomci, a u nekim regionima procenat je 26 odsto.\nNjemačku već nedjeljama potresa debata o integraciji muslimanskih imigranata nakon komentara bankara Tile Sarazina o neprilagođenosti turskih imigranata i njihovoj neobrazovanosti i nakon objavljivanja njegove knjige "Njemačka samu sebe uništava", u kojoj postavlja pitanje zašto bi on u svojoj vlastitoj zemlji bio manjina.\nOn je, između ostalog, rekao da Njemačka "postaje sve gluplja" zbog neobrazovanih i neproduktivnih muslimanskih imigranata koji će "visokom stopom nataliteta" da osvoje Njemačku i koji odbijaju da nauče njemački jezik.\nNjemačka pokušava da nađe balans između potrebe za radnom snagom i rastućom zabrinutosti zbog loše integracije imigranata.\nprije 21h 9m 149\nprije 3h 13m 69\nprije 19h 7m 54\nprije 1h 55m 70\nprije 18h 33m 148


Zakon o denacionalizaciji - primena polovinom 2008. godine\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija Slobodan Ilić izjavio je danas Tanjugu da će zakon o denacionalizaciji, najverovatnije, početi da se primenjuje polovinom 2008. godine, i najavio da tokom predizborne kampanje neće biti vođena rasprava o predlogu tog zakona, "kako ne bi došlo do manipulacija".\nIlić je istakao da se ne očekuje usaglašavanje stavova učesnika na okruglim stolovima o radnoj verziji zakona i skrenuo pažnju da se donošenje tog normatiovnog akta "ne može do večnosti prolongirati".\n"Mi smo se opredelili da u toku predizborne kampanje ne pričamo o zakonu, kako ne bi došlo do manipulacije ovim zakonom", istakao je Ilić.\nOn je izrazio očekivanje da će, posle održavanje predsedničkih izbora, doći do nekog rešenja koje će biti ponuđeno Vladi Srbije na usvajanje.\n"Onog trenutka kada se to usvoji to će biti poslato parlamentu na usvajanje i ako bude sve u redu, treba očekivati da se u prvoj polovini sledeće godine počne sa njegovom primenom", ocenio je Ilić.\nUčesnici završnog okruglog stola ocenili su da je Nacrt zakona o denacionalizaciji u osnovi dobar zakonski predlog i da bi trebalo da što pre uđe u skupštinsku proceduru.\nPredstavnici ministarstava, institucija, ekonomista i korisnika denacionalizacije i ovog puta su pozitivno ocenili radnu verziju zakona o denacionalizaciji, u čijoj osnovi je naturalna restitucija. Oni su izrazili sumnju u deo tog zakonskog predloga koji se odnosi na finansijsko obeštećenje izdavanjem državnih obveznica, odnosno, u realne mogućnosti države da ispuni svoje obaveze.\nPredlagači zakona predvideli su da naturalna restitucija počne odmah nakon usvajanja zakona, dok bi finansijsko obeštećenje putem izdavanja obveznica počelo sa primenom tek nakon dve godine i bilo bi limitirano do iznosa od četiri milijarde evra.


Ogranak Kolubara - Lazarevac - Druga konferencija o mineralnim sirovinama Srbije\nDruga konferencija o mineralnim sirovinama Srbije\nPotencijali rudarstva i energetike u Srbiji još uvek nisu na odgovarajući način iskorišćeni, iako geološka istraživanja govore da je Srbija bogata mineralnim sirovinama, rečeno je na Drugoj konferenciji o mineralnim resursima u Srbiji, pod nazivom „Pokretačka snaga privrednog razvoja”, održanoj 5. novembra u hotelu „Metropol Palas” u Beogradu.\nGovoreći o novoj poslovnoj politici Vlade Srbije u sektoru rudarstva i geologije Zoran Davidović, pomoćnik ministra, rekao je da je u geološka istraživanja u prošloj godini uloženo oko 50 miliona evra. Od 62 miliona tona mineralnih sirovina, koliko Srbija godišnje proizvodi, 40 miliona tona se odnosi na proizvodnju uglja. U industriji rudarstva i eksploataciji mineralnih sirovina je zaposleno oko 25.000 radnika, ali bi, po rečima Davidovića, taj broj mogao biti daleko veći s obzirom na planove Srbije u ovoj oblasti do 2030. godine. Na konferenciji, pored poznatih domaćih i inostranih stručnjaka iz rudarstva i geologije, govorili su ambasadori Austrije, Kanade i Švedske.\nUčestvujući u raspravi Milorad Grčić, v.d. direktora RB „Kolubara” je predstavio privredno društvo, naglasivši da je godišnje za nove investicije potrebno obezbediti oko 120 – 150 miliona evra, od čega „Kolubara” izdvaja oko 70 miliona evra sopstvenih sredstava.\nGovoreći o strateškom značaju RB „Kolubara” za razvoj Srbije, Milorad Grčić je istakao da ovo preduzeće, nije budžetska firma, s obzirom da značajnim sredstvima puni republički i beogradski budžet, kao i budžete lokalnih samouprava, Lazarevca, Lajkovca i Uba, sa čijih teritorija se eksploatiše ugalj.


Otkazan koncert Džale i Bube: Njihova muzika raspiruje nacionalnu mržnju\n19:35 >> 19:46\nNakon velikog skandala, poznatom bosanskom dvojcu Bubi i Džali počeli su da se otkazuju nastupi\nNakon velikog skandala, poznatom bosanskom dvojcu Bubi i Džali počeli su da se otkazuju nastupi.\nNaime, njihov koncert zakazan za 13. avgust u Banjaluci neće biti održan, prenose mediji.\nPrvu informaciju o otkazivanju ovog koncerta na pres konferenciji političke stranke Ujedinjena Srpska saopštio je odbornik ove stranke u Skupštini grada Banjaluka, Neven Stanić, prenose bosanski mediji.\nOn je rekao da su građani uputili niz primedbi zbog tog koncerta, kao i da je Ujedinjena Srpska slala molbe nadležnim institucijama da se taj događaj otkaže.\n– Takva vrsta muzike i performansa promoviše nasilničko ponašanje, prostituciju, upotrebu nedozvoljenih supstanci, oružja i svega onoga što naše društvo ne treba da prihvati. Zbog složene političke situacije, moglo bi doći i do incidenata, jer u tim njihovim tekstovima postoji i raspirivanje nacionalne mržnje – naveo je Stanić, piše “Mondo.ba”.\nPodsetimo, sarajevski reperi Buba i Džala našli su se nedavno u centru skandala zbog snimka sa njihovog nastupa u Nišu, kada su članovi njihovog tima nasrnuli na mladića iz publike.\nSnimak tuče glavna je tema na društvenim mrežama, a sporne scene su razbesnele javnost u Srbiji i šire. Ponašanje tima repera razljutilo je njihove fanove širom Balkana, pa je pokrenuta onlajn peticija za zabranu ulaska Džali i Bubi u Srbiju.\nBuba i Džala Buba Koreli Džala Brat nastup otkazan koncert


Legat Stevana Kragujevića u Muzeju istorije Jugoslavije - Sputnjik Srbija\nLegat Stevana Kragujevića u Muzeju istorije Jugoslavije\n16:10 01.04.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nMuzej istorije Jugoslavije formirao je legat čuvenog jugoslovenskog i srpskog fotoreportera Stevana Kragujevića, koji broji oko 1.500 fotografija i blizu 6.000 originalnih negativa.\nZbirka fotografija Stevana Kragujevića predstavlja prvi legat ovakve vrste koji obeležava važne događaje druge polovine 20. veka, kao što su studentske demonstracije 1968. i zemljotres u Skoplju 1963. godine, ali sakuplja i brojne portrete političara tog vremena.\nLegat je formiran potpisivanjem ugovora između Muzeja i ćerke jugoslovenskog fotografa Tanje Kragujević, a pored fotografija zaveštani su i brojni korpusi knjiga i katalozi o Stevanu Kragujeviću, kao i nekoliko desetina predmeta i dokumenata koji svedoče o njegovoj profesiji fotoreportera, ali i o saradnji sa brojnim istaknutim savremenicima iz Jugoslavije i sveta.\nDirektorka Muzeja istorije Jugoslavije Neda Knežević rekla je na konferenciji za novinare u Beogradu da je formiranje legata jedna od najvrednijih istorisjkih tradicija ovdašnjih kulturnih prostora, a posao muzeja je da čuva kulturu i prošlost našeg naroda. Prema njenim rečima, legat Stevana Kragujevića predstavlja jedan od najznačajnijih kolekcija, jer su tu zabeleženi neki od najznačajnijih događaja novije jugoslovenske istorije.\nIstaknuta pesnikinja i ćerka čuvenog fotoreportera Tanja Kragujević za Sputnjik je rekla da je njen otac svoje prve snimke zabeležio još kao dečak, pred početak Drugog svetskog rata, i samim tim tih snimaka ima jako mnogo. Pred kraj života, kako je rekla, iako je bio u penziji, on se i dalje bavio fotografisanjem za novine i časopise, tako da je iza njega ostala prebogata fotodokumentacija vezana za Jugoslaviju, odnosno Srbiju.\nStevan Kragujević započeo je svoju dugogodišnju karijeru kao fotoreporter Direkcije za informacije pri Predsedništvu SFRJ, a potom kao fotoreporter Tanjuga. Najveći deo radnog veka proveo je kao fotoreporter dnevnog lista „Politika“, gde je doprineo uvođenju novih rubrika, posebno onih koje su isticale važnost fotoreporterstva.\nPrema rečima Tanje Kragujević, nije bilo dana da nije njegova fotografija obeležila neki događaj iz tadašnjeg života Jugoslavije. Ona kaže i da je Stevan Kragujević jako mnogo vremena proveo prateći život Josipa Broza Tita, tako da veliki deo fotografija predstavlja događaje u vezi sa životom i radom tadašnjeg predsednika SFRJ.\nPored toga, kao reporter, Stevan Kragujević je napravio i izuzetno bogat fond biografija koje predstavljaju pravu hroniku druge polovine 20. veka, ali i niz antologijskih i neoficijelnih snimaka. Učestvovao je na brojnim izložbama i dobitnik je brojnih nagrada i priznanja, među kojima je i nagrada „Svetozar Marković“ za životno delo.\nIzložba „Umetnost kao otpor fašizmu“\nDirektorka Muzeja istorije Jugoslavije Neda Knežević najavila je i da će 9. maja ove godine, na dan Pobede nad fašizmom, Muzej organizovati izložbu „Umetnost kao otpor fašizmu“. Autor izložbe je saradnik u Muzeju Dragoljub Kuprešanin, a posetioci će moći da pogledaju dela umetnika, među kojima su Hegedušić, Sandić, Teodorović, ali i mnogi drugi koji su u svojim delima prikazivali narodnooslobodilačku borbu.\nizložba, Muzej istorije Jugoslavije, Stevan Kragujević, Srbija


Nastavljeni razgovori o odobravanju garancije sa Svjetskom bankom - CdM\nNastavljeni razgovori o odobravanju garancije sa Svjetskom bankom\nCrna Gora je postigla progres u fiskalnoj i finansijskoj sferi i očekuje se da bi druga garancija za razvojnu politiku mogla da se odobri krajem tekuće ili početkom sljedeće godine, konstatovano je na sastanku delegacije Crne Gore sa potpredsjednikom Svjetske banke za Evropu i Centralnu Aziju Sirilom Milerom.\nKako se navodi u zajedničkom saopštenju Ministarstva finansija i Centralne banke, njihovi čelnici Darko Radunović i Radoje Žugić nastavili su učešće na proljećnom zasjedanju Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske banke.\nDelegacija je učestovala i na regionalnoj radionici koju je organizovao direktor Evropskog odjeljenja MMF-a Pol Tomsen.\n“Na radionici su prezentovane makroekonomske tendencije u Evropi. Konstatovano je da se očekuje nešto slabiji rast nego prethodne godine, ali da su makroekonomski fundamenti i dalje zadovoljavajući. Poseban segment radionice se odnosio na neefikasnost državnih preduzeća”, navodi se u saopštenju.\nNa sastanku sa Tomsenom, ocijenjeno je da je CBCG odabrala adekvatne prioritete za naredni period – unapređenje supervizije, mjere prevencije pranja novca i jačanje i modernizacija platnog sistema.\n“Radunović je istakao fiskalne pokazatelje za prethodnu godinu i projekcije na srednji rok. Naveo je da su u prva dva mjeseca ove godine povećani prihodi budžeta za 18,5 odsto u odnosu na isti period prethodne godine i da su nastavljene strukturne reforme, naročito one od važnosti za dobijanje druge garancije za razvojne politike”, dodaje se u saopštenju.\nNa sastanku sa izvršnim direktorom Holandsko-belgijske konstituence u MMF-u Antonijem Delanojem razmotren je makroekonomski ambijent u Crnoj Gori, stanje u bankarskom sistemu i mjere fiskalne konsolidacije.\n“Delegacija je informisala Delanoja da, uprkos rješavanju problema u malim nesistemskim bankama, indikatori poslovanja su unaprijeđeni, što je doprinijelo očuvanju kreditnog rejtinga”, ističe se u saopštenju, te zaključuje da je delegacija razgovarala i sa izvršnim direktorom Holandske konstituence u Svjetskoj banci Kunom Davidseom i to o programima tehničke pomoći i izazovima u realizaciji projekata koje finansira Svjetska banka.\nTagsCentralna banka CBCG garancija Međunarodni monetarni fond MMF Ministarstvo finansija svjetska banka\nBaš dobra reklama pošli ljudi da dignu kredit koji će neko drugi da vraća 😂


Četvrti "Pocket Globe" u Eđšegu - oradio.rs\nPrvi Pocket Globe ciklus u ovoj godini predstaviće Novosađanima, narednog vikenda, domaće autore Lazara Novkova i "Frame Orchestra" i "Serboplov" Bogdana Rankovića. Iako mnogo toga u svojoj muzici crpe direktno iz folklornog nasleđa, svojom izuzetnom kreativnošću i originalnošću ujedinili su elemente klasike, džeza i etno muzike u neodoljivu kombinaciju, navode organizatori u najavi.\nLazar Novkov & "Frame Orchestra" uspeli su da definišu svoj stil kao fuziju viševekovne tradicionalne klasike i bogatog raznovrsnog folklora kojim odiše urbana sredina u kojoj žive i stvaraju. Oni vešto barataju žanrovima kao što su world music, kabare, postmoderna i etno progresiv. Koncert je zakazan za 24. januar u 20.21 čas u KS Eđšeg. Ulaznice po ceni od 300 dinara mogu se kupiti u Gigs tix-u.\nBogdan Ranković, kroz svoju dugu i kreativnu karijeru, pažljivo gradi prepoznatljivi stil koji ujedinjuje tradicionalnu srpsku muziku sa savremenim world musicom. Postoje i razni drugi primeri i kombinacije sa sličnom definicijom, ali Bogdan, uz podršku iskusnog i virtuoznog ansambla, upravo ističe ono najlepše iz građanske muzike s kraja 19. i početka 20. veka, obogaćujući je savremenim i originalnim, autorskim aranžmanima. Koncert je zakazan za 26. januar u 20.21 čas u KS Eđšeg. Ulaznice po ceni od 300 dinara mogu se kupiti u Gigs tix-u.


Dijalog je jedini put za integraciju Kosova i Srbije u EU - Javni servis\nDijalog je jedini put za integraciju Kosova i Srbije u EU\nTrenutni format pregovora između Beograda i Prištine je obesmišljen, istakao je u emisiji "Sporazum" programski direktor NVO "Aktiv" Miodrag Marinković. Sa druge strane, izvršni direktor Kipred-a Ljuljzim Peci smatra da se dve strane nalaze u fazi pripreme, a ne istinskog pregovaranja, a da će dijalog tek imenovanjem izaslanika SAD imati rezultate.\nGostujući u emisiji “Sporazum” programski direktor NVO “Aktiv” Miodrag Marinković je istakao da aktuelna vlada Kosova i sa novim kadrovskim rešenjima u Ministarstvu spoljnih poslova ne može postići mnogo u formalno pravnom integrisanju u međunarodnu zajednicu jer je Kosovo na međunarodnom planu već postiglo sve što se moglo postići bez saglasnosti Srbije.\n“Kosovo se učlanilo u sve međunarodne organizacije u koje se moglo učlaniti bez odobrenja Srbije i njenih saveznika. I ono što je najbitnije u svemu ovome, Kosovo je dobilo sva priznanja unutar Evropske unije koje je moglo bez saglasnosti Srbije , ovoga puta ne zbog snažnog savezništva sa Španijom i Rumunijom, već zbog toga što svih pet nepriznajućih zemalja EU ima sopstvene secesionističke probleme i za priznanje zahteva da slučaj Kosova ne postane presedan koji će biti primenjiv i u njihovim državama. To se može postići samo insistiranjem na principu da je unilateralno proglašenje nezavisnosti nemoguće. To bi u ovom slučaju značilo, da pet zemalja EU čeka da Beograd pristane na kosovsku nezavisnost, a ako se to dogodi onda će doći i do priznanja”, istakao je Marinković.\n“Obe strane pregovaraju jedna sa drugom, jer su blokirale jedna drugu na evropskom putu, da postanu članice EU. I to je razlog zašto Kosovo i Srbija pregovaraju međusobno. Inače, kada ne bi postojala, kako bi rekli, evropska perspektiva, ne verujem da bi se pregovaralo i mislim da kroz tu prizmu treba i ovo videti, da je prioritet obe zemlje da se integrišu u EU, a da je dijalog neophodan i rezultira da ovaj dijalog mora biti prioritet za obe zemlje, jer neće biti integracije nijedne strane bez regulisanja tog pitanja”, ističe Peci.\nSve češća pojava takozvanih “non pejper” dokumenata u poslednje vreme, predstavlja testiranje javnog mnjenja u pokušaju pronalaženja prihvatljivog rešenja u procesu dijaloga Srbije i Kosova slazu se gosti “Sporazuma”.\n“Svi ti “non pejperi” koje čitamo svakodnevno ukazuju na to da je trenutni format pregovora između Prištine i Beograda obesmišljen i da je ustvari, da budem ilustrativan, konkurs za nova rešenja otvoren, i svi ti “non pejperi” su neka vrsta prijava na otvoreni konkurs. Svaka od investiranih strana, putem svojih saveznika, plasira neki model rešenja koji smatra svojim interesom”, ističe Marinković.\n” Takvih slučajeva je, ne zaboravimo, bilo i ranije. I tokom devedesetih godina bilo je non-pejpera i pre Ahtisarijevog procesa, nije nešto novo. Ovim se samo testira prihvatljivost određenih ideja od strane nekih donosilaca odluka. Međutim, ne verujem da će se pridavati veća ozbiljnost istim, jer pitanja koja su ozbiljna prolaze kroz diplomatske kanale, a ne na ovaj način” smatra Peci.


Preko 50 hiljada eura depozita u bankama drži 6.294 građana | Aktuelno\nNaslovna EKONOMIJA Preko 50 hiljada eura depozita u bankama drži 6.294 građana\nPreko 100 hiljada eura depozita imaju 2.132 fizička lica.\nBroj deponenata fizičkih lica koja imaju depozit veći od 50.000 eura, a imaju pravo na isplatu garantovanog depozita, iznosi 6.294, piše u izvještaju Fonda za zaštitu depozita. Ukupni depoziti banaka na kraju 2018. godine iznose 3,46 milijardi eura i u odnosu na kraj 2017. godine uvećani su za 176 miliona eura ili 5,84 odsto, piše u godišnjem izvještaju o radu Fonda za zaštitu depozita (FZD) koji je dostavljen Skupštini, prenosi Dan.\n“Najveći deponenti sredstava u bankama su sektori stanovništva i privrede. Depoziti ova dva sektora bilježe rast tokom 2018. godine. Učešće sredstava deponovanih od strane sektora stanovništva u ukupnim depozitima kod banaka na kraju prošle godine je 1,83 milijarde eura, odnosno 52,78 odsto. Broj deponenata sektora stanovništva na kraju 2018. godine iznosi 817.565, odnosno 92,2 odsto ukupnog broja deponenata. Na sektor privrede odnosi se 47,22 odsto ukupnih depozita u bankama, odnosno 1,34 milijarde eura. Broj deponenata sektora privrede na kraju 2018. godine iznosi 69.219, odnosno 7,81 odsto ukupnog broja deponenata. Broj deponenata na kraju 2018. godine iznosi 886.784, odnosno za 2,97 odsto više u odnosu na kraj 2017. godine, kada je iznosio 861.189”, navodi se u izvještaju koji je potpisao direktor Fonda Predrag Marković.\nDepoziti lica koja nemaju pravo na isplatu garantovanog depozita na kraju 2018. iznose 297,9 miliona, što je 17 miliona više nego godinu ranije.\n“Broj deponenata koji nemaju pravo na isplatu garantovanog depozita na kraju 2018. godine iznosi 2.462, odnosno za 3,79 odsto više u odnosu na kraj 2017. godine (kada je iznosio 2.372). Na dan 31. decembar ova kategorija depozita čini 8,61 odsto ukupnih depozita. Depoziti državnih organa i organizacija imaju najveće učešće u strukturi depozita lica koja nemaju pravo na isplatu garantovanih depozita (54 odsto)”, ističe se u izvještaju.\nDepoziti lica koja imaju pravo na isplatu garantovanog depozita, odnosno, ukupni depoziti fizičkih i pravnih lica koja se uključuju u sistem zaštite depozita na kraju 2018. godine iznose 3,16 milijardi, dok su godinu prije iznosili 2,99 milijardi. U strukturi depozita lica koja imaju pravo na isplatu garantovanog depozita dominiraju depoziti fizičkih lica. Na stanovništvo se odnosi 57,75 odsto, dok depoziti pravnih lica čine 42,25 odsto depozita lica koja imaju pravo na isplatu garantovanog depozita.\nBroj deponenata koji imaju pravo na isplatu garantovanog depozita u 2018. godini povećao se na 885.626, odnosno za 3,12 odsto, pri čemu se broj deponenata fizičkih lica povećao za 2,72 odsto, a broj deponenata pravnih lica za 8,25 odsto.\nUkupni depoziti lica koja imaju pravo na isplatu garantovanog depozita (zaštićeni depoziti) nakon odbijanja dospjelih obaveza na dan 31.12.2018. godine iznose 3,155 milijardi eura, od čega se na zaštićene depozite fizičkih lica odnosi 1,8 milijardi ili 57,52 odsto, dok se na zaštićene depozite pravnih lica odnose 1,34 milijarde, ili 42,48 odsto.\n“Ukupni garantovani depoziti fizičkih lica iznose 1,2 milijarde ili 38,42 odsto ukupno zaštićenih depozita. Broj deponenata fizičkih lica koji imaju depozit manji od 50 hiljada je 738.783 i njihovi depoziti iznose 901 milion. Broj deponenata fizičkih lica koja imaju depozit veći od 50.000 eura, a imaju pravo na isplatu garantovanog depozita, iznosi 6.294 i njima bi u slučaju stečaja bilo isplaćeno 314,7 miliona. Od toga preko 100 hiljada eura depozita imaju 2.132 lica”, navedeno je u izvještaju.\nUkupni depoziti pravnih lica koja imaju pravo na isplatu garantovanog depozita nakon odbijanja dospjelih obaveza na dan 31. decembar lani iznose 1,34 milijarde i čine 42,48 odsto ukupno zaštićenih depozita.\n“Broj deponenata pravnih lica koji imaju depozit manji od 50 hiljada je 61.388 i njihovi garantovani depoziti iznose 131,23 miliona ili 52,29 odsto ukupnih garantovanih depozita pravnih lica. Broj deponenata pravnih lica koja imaju depozit veći od 50.000 eura, a imaju pravo na isplatu garantovanog depozita, iznosi 2.395 i njima bi, u slučaju stečaja, bilo isplaćeno 119,75 miliona”, piše u izvještaju.\nSkoro 16 odsto depozita u jednoj banci\nNa kraju 2017. godine banka sa najviše ukupnih depozita imala je 15,14 odsto učešća u ukupnim depozitima, na kraju 2018. godine njeno procentualno učešće u ukupnim depozitima je neznatno povećano na 15,92 odsto.\n“Druga banka po veličini ukupnih depozita zabilježila je neznatno smanjenje procentualnog učešća sa 12 odsto na 11,82 odsto. Treća banka po veličini ukupnih depozita zabilježila je takođe neznatno povećanje procentualnog učešća sa 11,06 na 11,52 procenta”, piše u izvještaju.


135 Archives : Nadlanu.com\nNemci krivi zbog mlitavog pevanja himne\nNemci među sobom raspravljaju da li poraz njihove reprezentacije na Evropskom prvenstvu u fudbalu ima neke veze s tim što su članovi nacionalnog tima pred fatalnu utakmicu sa Italijom bezvoljno pevali nemačku himnu.\nUplakana navijačica montirana u živi prenos\nU Nemačkoj je danas krenula lavina ostrih kritika adresiranih na UEFU zato što je dozvolila da se u živi prenos polufinalne utakmice između Nemačke i Italije ubace prethodno napravljeni snimci.\nTeren u Varšavi nije dostojan polufinala EP\nReprezentativac Italije Alesandro Dijamanti istakao je posle pobede nad Nemačkom i plasmana u finale da teren na stadionu u Varšavi, na kojem je odigrana utakmica, nije dostojan polufinala Evropskog prvenstva u fudbalu.\nAmbasador Nemačke znao da će izgubiti\nAmbasador Nemačke u Srbiji rekao je da je "znao" da će fudbalska reprezentacije njegove zemlje izgubiti od Italije u polufinalu Evropskog prvenstva u fudbalu.\nUEFA očekuje 250 miliona gledalaca\nEvropska fudbalska federacija (UEFA) saopštila je da očekuje oko 250 miliona gledalaca televizijskog prenosa finala Evropskog prvenstva u kojem će u nedelju igrati Španija i Italija.\nItalijanski dnevni listovi slavili su danas "dvostruki podvig" - plasman fudbalske reprezentacije u finale Evropskog prvenstva posle pobede nad Nemačkom, ali i odluci lidera evrozone da pomognu Italiji.\nHrvatski savez tuži hrvatske navijače\nHrvatski fudbalski savez (HNS) najavio je danas da će tužiti navijače zbog čijih je izgreda na Evropskom prvenstvu kažnjen sa 135.000 evra.\nŠest godina bez primljenog gola u nokaut fazi\nFudbalska reprezentacija Španije, aktuelni prvak Evrope i sveta pobedom protiv Portugalije u polufinale prvenstva Evrope u Poljskoj Ukrajini posle penala (0:0 - 4:2) postala je tek treća selekcija u istoriji sa tri uzastopna finala na…\n"Gazeta delo sport" se izvinila Baloteliju\nItalijanski sportski list "Gazeta delo sport" izvinio se danas tamnoputom fudbaleru Mariju Baloteliju zbog karikature u kojoj je prikazan kao King Kong koji se popeo na engleski Big Ben.\nNemcima po 300.000 evra za titulu \nFudbalski savez Nemačke saopštio je da će svaki od 23 člana reprezentacije na prvenstvu Evrope u Poljskoj i Ukrajini u slučaju osvajanja šampionske titule dobiti nagradu od po 300. 000 evra.


Veselin Pejović hoće da kupi i Boksite – Volim Podgoricu\nHome / NOVOSTI / Ekonomija / Veselin Pejović hoće da kupi i Boksite\nVeselin Pejović hoće da kupi i Boksite\nNikšićka kompanija Uniprom, čiji je vlasnik Veselin Pejović, zainteresovana je za kupovinu imovine Rudnika boksita, saznaje Dan.\nImovina Boksita se na oglasu za prodaju nudi za 8,55 miliona eura, a Pejović, koji skoro godinu dana upravlja Kombinatom aluminijuma, kupovinom Boksita bi obezbijedio neophodnu sirovinu, s obzirom da planira iroširenje proizvodnje u podgoričkoj fabrici.\nPejović juče nije odgovarao na pozive Dana, dok su nam iz njegove kompanije kazali da će pozvati kada stupe u kontakt sa njim. To se, međutim, tokom jučerašnjeg dana nije desilo.\nIz Privrednog suda su za Dan nezvanično kazali da na oglas za prodaju imovine još nije stigla nijedpa ponuda. Vlasnik Neksana Miodrag Davidović juče je ponovio da se njegova kompanija neće prijaviti na oglas za kupovinu imovine Boksita iz stečaja.\nUniprom upravlja KAP-om po osnovu ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji, dok je za imovinu fabrike od 28 miliona, do sada platio 14 miliona. Kada isplati ostatak novca, tek onda će postati vlasnik imovine.\nKAP i Boksiti su do prije desetak godina bila dva povezna sistema, a iz Rudnika je u Podgoricu odlazilo 80 odsto boksita. Sve se promijenilo, kada je ruski CEAK, tada vlasnik oba preduzeća, ugasio Glinicu, a svi potezi nakon toga vodili su ka uvođenju stečaja u oba preduzeća.\nDrugi NIkšićanin, Miodrag Daka Davidović, čija je firma Neksan upravljala Boksitima, juče je saopštio da se neće javiti na tender. Naime, on rekao da je poslao ponudu za preuzimanje, na koju mi nije odgovoreno, da bi odmah nakon toga bio raspisan oglas za prodaju imovine.\n( foto dan.co.me)\nVlada CG: Rožaje ima dovoljno zaštitne opreme, medicinskih i sredstava za dezinfekciju - https://t.co/Hp4O4m8lSV https://t.co/LpXY4e2OJA14 minuta ago\nIJZ: 66 novih slučajeva koronavirusa u Crnoj Gori - https://t.co/iXWKg0dTEs https://t.co/A0nKM6Srsh20 minuta ago\n"TEHNOPUT" MINIRAO CIJEVNU: Imali sve dozvole, vratiće u prvobitno stanje (FOTO/VIDEO) - https://t.co/KMVBN9TxfT https://t.co/xDiv6ORmX734 minute ago\nPROBLEMI PODSTANARA: Petar Strugar se iselio iz kuće Ivane Žigon, evo šta se desilo - https://t.co/l2WyI2qmEL https://t.co/nAlf4lArZN52 minute ago\nZAVRŠEN SASTANAK OPOZICIJE: Razmatrani svi modeli koji treba da dovedu do "oslobađanja Crne Gore" -… https://t.co/DMNXiis0Uh1 sat ago


3D štampači za biznis uslužne štampe maketa, prototipova, funkcionalnih delova, alata | Solfins 3D kompanija\n3D štampači za biznis uslužne štampe maketa, prototipova, funkcionalnih delova, alata\nDa vaša ponuda bude bez konkurencije!\nSolfins više godina u svojoj ponudi ima i uslužnu 3D štampu, i na osnovu naših iskustava ovde ćemo vam prikazati opcije koje su pred vama, i dati vam osnovne savete ako želite da se bavite ovim biznisom, odnosno, ako želite da implementirate tehnologiju 3D štampe uz druge tehnologije koje već imate.\nŠta smo u Solfinsu radili, šta su radili naši klijenti na svojim 3D štampačima i šta i vi možete da radite 3D štampom:\npodrška procesu razvoja proizvoda - proizvodnja serije prototipova sa varijantama za dimenziono, funkcionalni i ergonomsko testiranje\nizrada funkcionalnih komada - proizvodnja komada i delova proizvoda za montažu (ručke, nosači, poluge, prenosnici)\nizrada alata i pribora - proizvodnja kontrolnika, steznih alata za obradu na CNC mašinama, strugovima, glodalicama, stezni pribori za zavarivanje\nizrada kalupa/mastera za termoformiranje ili termoset plastiku\nproizvodnja prototipova kućišta i gotovih proizvoda za elektro proizvode, elektroniku, IoT uređaje\nproizvodnja prezentacionih modela sklopova, mašina, motora, elektronskih uređaja\nproizvodnja arhitektonskih, enterijerskih, urbanističkih, infrastrukturnih maketa\nproizvodnja modela i maketa nameštaja\nproizvodnja modela za precizno livenje u livačkoj industriji, juvelirnicama, itd.\nproizvodnja modela u dentalnoj industriji\nproizvodnja prototipova proizvoda koji će ići u serijsku proizvodnju tehnologijom injekcionog livenja plastike, livenja metala, mašinske obrade na CNC mašinama i robotima\nproizvodnja hobi i sličnih komada - originalnih modli za kolače, dizajnerskih komada za kuhinje i restorane, promotivnog materijala u vidu privezaka, itd.\nproizvodnja serija gotovih proizvoda tamo gde su kvalitet materijala, završna površina i povrat investistije odgovarajući.\nIspod pogledajte nekoliko primera uslužne štampe koju smo radili u Solfinsu...\nMini serija funkcionalnih kućišta za LED rasvetu\nSerija varijanti prototipova solarne maske za mobilni telefon\nProrotip poklopca za dobavljača u autoindustriji\nFarma desktop 3D štampača ili industrujski uređaj\nbiti brži ili originalniji od ostalih\nZa biroe i radionice kojima je fokus biznisa uslužna izrada maketa, prototipova, funkcionalnih delova, alata, itd, racionalno je da razmišljaju u dva pravca kada je reč o tehnologiji 3D štampe:\nFarma desktop 3D štampača - investicija u više uređaja nižeg cenovnog ranga, različitih tehnologija štampe, za veću fleksibilnost u radu i širu ponudu usluga u smislu različitih nivoa cena usluga, većeg izbora materijala ili kvaliteta proizvoda (mehaničkih i drugih karakteristika), itd.\nIndustrijski štampač - moćnija specijalizovana mašina napravljena za intezivno korišćenje, uz materijale, dimenzije i mogućnosti koje nisu dostupne u desktop štampi, a koji će učiniti da se vaša usluga razlikuje od kompletne ponude na tržištu.\nNaravno, jedan izbor ne isključuje drugi, ali, od nečega treba početi, a ovo su dve varijante koje na različit način eksploatišu istu investiciju - po ceni jednog industrijskog uređaja za 3D štampu (osnovne ili srednje klase) mogu se kupiti 5, 10 ili više desktop uređaja za farmu 3D štampača. Sa druge strane, cene desktop uređaja su toliko pristupačne da uvek lako možete dodati još jedan osnovni 3D štampač uz industrijski.\nFarma desktop štampača\nbrži od ostalih\nDostupne tehnologije: FDM/FFF, CFF, SLA\nCena uređaja: 1-10k\nRadne zapremine: 2-5dm3\nMaterijali: srednje tvrda i tvrda plastika (PLA, ABS, poliamid), fleksibilni ili kruti polimeri, transparentni materijali, itd.\nFarme 3D štampača >\nIndustrijski 3D štampač\noriginalniji od ostalih\nDostupne tehnologije: CFF, SLA, MJP, CJP\nCena uređaja: 10-50k\nRadne zapremine: 5-30dm3\nMaterijali: različiti tipovi plastike, kompoziti, fleksibilni i transparentni materijali, 3D štampa u punom koloru (CMY ili CMYK)\nIndustrijski 3D štampači - traži upit >\nKoji će biti vaš put za investiranje u tehnologiju 3D štampe, to zavisi od mnogo faktora, i morali bismo sa svakim da posebno razmotrimo potrebe, potencijalne klijente, potencijale tržišta, operativne troškove, da bismo dali pravi odgovor.\nKljučni faktori za odluku o izboru 3D štampača za intezivniju eksplataciju\nSolfins iskustva i saveti za izbor 3D štampača\nRadne zapremine 3D štampača\nPri izboru dimenzija radne zapremine 3D štampača koje kupujete za uslužnu treba da se vodite mišlju da je i u 3D štampi 3x100cm3 uglavnom produktivnije od 1x300cm3.\nRadna zapremina 3D štampača ne znači istovremeno i veću produktivnost, čak naprotiv - retko je taj slučaj. Produktivnost zavisi od pouzdanosti uređaja koji koristite, tehničke podrške, jednostavnosti korišćenja, dostupnosti informacija, kvaliteta materijala, itd.\nMožete smanjiti rizike probijanja rokova ili potpunog stopiranja posla ako imate više uređaja koji mogu da preuzimaju poslove u slučaju kvarova, kašnjenja sa nabavkom materijala, itd.\nKomade uvek možete segmentirati i kasnije sklapati, a svaki komad tri puta brže ćete štampati na 3 manja štampača nego na jednom velikom iste tehnologije.\nSa druge strane, industrijski 3D štampači po pravilu će imati veće radne zapremine i veću pouzdanost u radu, uz dodatna softverska i hardververska rešenja za povećanje produktivnosti.\nVeća radna zapremina pruža vam mogućnost da štampate funkcionalne prototipove i delove prema originalnom dizajnu bez potrebe prilagođavanja za segmentiranje, a to će ipak biti neophodno ako želite da pružate usluge najzahtevnijim klijentima koji traže alternativne metode proizvodnje manjih serija.\nČak i ako su komadi manji, sa većom radnom zapreminom možete štampati cele serije komada u jednom procesu štampe, na jednom uređaju, umesto na više manjih.\nSaznaj više o segmentiranju u 3D štampi >\nDrugi važan faktor za izbor palete 3D štampača u vašoj radionici jesu i materijali koje želite da isporučite klijentima.\nStandardni desktop uređaji koriste FDM/FFF tehnologiju 3D štampe filamentima, i njihov opseg materijala uglavnom se svodi na plastike nižeg i srednjeg kvaliteta kao što su PLA, ABS, ređe poliamid koji traži i kvalitetnije hardverske komponente (često neki uređaji deklarativno imaju i poliamid ali u realnosti postoje brojni problemi sa štampom ovog materijala na hardveru nižeg i srednjeg kvaliteta).\nOno što vašu ponudu može da izdvoji jesu napredne tehnologije 3D štampe, prvenstveno 3D štampa kompozitnih materijala.\nU Solfinsu radimo sa desktop serijom 3D štampača koji uz osnovni materijal dodaje i kompozitna vlakna za komade koji su jači i od aluminijuma.\nNaše iskustvo pokazuje da klijenti koji su probali da prave prototipove na amaterskim i poluprofesionalnim uređajima umeju itekako da prepoznaju prednosti kada im isporučite zaista kvalitetan materijal koji pružaju moćniji 3D štampači.\nKvalitetniji materijali obično podrazumevaju nekoliko više ili manje značajnih prednosti:\notpornost na hemijske uticaje (što je naročito važno ako se štampaju alati i pribor za mašine koje koriste razne agense za hlađenje u toku proizvodnje)\nizgled završnih površina koji ujedno demonstrira i kvalitet i homogenost samog komada, itd.\nMaterijali za 3D štampu u Solfinsu >\nParalelno sa materijalima postoji i dilema za koju se tehnologiju odlučiti u biznisu uslužne proizvodnje tehnologijom 3D štampe, jer najčešće je materijal direktno vezan i za tehnologiju štampe.\nTehnologije 3D štampe kao što su FDM, SLA ili MJP isporučiće više materijala na jednom uređaju. Neki uređaji i neke tehnologije imaju veliku paletu materijala, preko 10, pa i preko 20 materijala na raspolaganju.\nOvo je značajno u smislu vaše ponude uslužne 3D štampe jer sa jednom mašinom možete da ponudite više varijanti klijentima iz različitih industrija, u materijalu koji njima odgovara.\nSa druge strane, za kvalitetnije materijale u smislu mehaničkih karakteristika, verovatno ćete morati da se opredelite za CFF (FDM štampu kompozitnih materijala) ili SLS tehnologiju koja ima i opcije 3D štampe sa staklenim vlaknima i drugim opcijama ojačavanja materijala, odnosno komada.\nIpak, važno je znati i sledeće: ako se bavite uslugom 3D štampe, važno je da planirate potrošnju materijala i pitanje je koliko će biti racionalno da ih imate sve na stanju jer bi to podrazumevalo veliku investiciju u nabavku, uvoz, transport i skladištenje materijala, samo zato da bi neko mogao da bira boju ili manje važnu varijantu materijala. Zato je preporuka da prema ključnim klijentima i upitima formirate osnovnu paletu koja pokriva na najbolji mogući način ogromnu većinu upita, i isporučuje klijentima kvalitet iza kog stojite.\nSolfins je lokalni predstavnik za kompaniju 3D Systems koja je poznata po širokoj paleti tehnologija 3D štampe.\n3D Systems tehnologije štampe >\nMarkforged CFF 3D štampa kompozita >\nPreporučeni uređaji i tehnologije\nTehnologije koje koristimo u Solfinsu\nFDM/FFF i CFF\n3D štampa filamentima (sa kotura) najpovoljnija je i najjednostavnija za upotrebu.\nPreciznost može biti mana ukoliko dodatno ne radite postupke obrade štampanih elemenata (farbanje, tretman u alkoholu i slično).\nStereolitografija je tehnologija iz sredine 1980-ih godina i danas je druga najpopularnija u 3D štampi. Karakterišu je visoka preciznost, glatke završne površine komada i raznovrsnost dostupnih materijala.\nMana može biti postprocesiranje i kvalitet komada koji nisu u svakoj geometriji i svakom dostupnom materijalu pravi funkcionalni komadi.\nFormlabs Form2 >\n3D Systems SLA >\nMJP i CJP\nTehnologija 3D štampe tečnim polimerima koji se već u toku procesa štampe tretiraju UV svetlom, poznata i kao multi-džet i color-džet tehnologija kod 3D Systems uređaja, daje izuzetnu preciznost bez mehaničke veze štampanih komada sa materijalom za podršku u toku štampe.\nKvalitet površina meri se sa brizganom plastikom a u varijanti CJP štampa i pun kolor u CMY ili CMYK tehnologiji.\n3D Systems MJP >\nTražite 3D štampače za uslužnu proizvodnju?\nSolfins isporučuje, implementira, vrši obuku, podršku i servis...