Ovo su NAJVEĆE logističke kompanije u Rusiji - Pluton Logistics\nKompanija RZD Logistics saopštila je da je treću godinu zaredom na samom vrhu rejting liste najvećih logističkih operatera u Rusiji, koji u osnovi rade po „no assets“ modelu. Na rang listi, koju je objavila agencija INFOline, nalaze se kompanije čiji je prihod u 2019. godini bio veći od 5 milijardi rubalja (oko 58,5 miliona evra) bez PDV-a (u 2018 – 5,9 milijardi rubalja).\nZa RZD Logistics slede UTLC ERA, DHL Group DHL Russia, FM Logistic FM Logistic East, Major Group of companies Major Cargo Service, Kuehne+Nagel itd.\nU skladu sa metodologijom vezanom za rejting, prihodi kompanija koje se, između ostalog, bave železničkim transportom, izračunati su uzimajući u obzir tarifu ruskih železnica, budući da klijentima pružaju kompleksne logističke usluge. Većina kompanija koje su na vrhu rejting liste koriste „mešoviti“ model.\nMetodologijom koju je INFOLine Logistic Russia primenila u kreiranju rejting liste obuhvaćene su logističke kompanije koje klijentima pružaju uslugu prevoza robe svim vrstama transporta (uključujući LCL i kontejnerski transport), špediciju, upravljanje lancima snabdevanja, usluge skladištenja i carinjenja robe. Istovremeno, rejting lista ne uključuje logističke kompanije-podružnice koje su deo većih industrijskih preduzeća i maloprodajnih mreža i koje pružaju usluge prevoza preduzećima koja su deo deoničarskog društva, kompanije koje pružaju samo uslugu kurirske dostave, kao i kompanije čija je osnovna delatnost pružanje usluga prevoza robe unutrašnjim plovnim putevima i pomorskim prevozom.\n← Železnički KORIDOR 10: Početak izgradnje brze pruge Beograd-Niš u 2021.\nKraljevačkoj fabrici džinsa EUROTAY omogućeno poslovanje u okviru Slobodne zone Kruševac →\nKuehne+Nagel otvorio logistički centar u Sloveniji\n22. decembra 2018. 23. decembra 2018. marko\nGEFCO već 30 godina koristi povratnu i održivu ambalažu u transportu\n8. jula 2019. marko\n6. oktobra 2020. marko


КULOARI BRUJE: Sklopljeno savezništvo opozicionih stranaka Republike Srpske i Srbije?! - Moje Brčko\nКULOARI BRUJE: Sklopljeno savezništvo opozicionih stranaka Republike Srpske i Srbije?!\nPolitički kuloari u Republici Srpskoj yveliko bruje o tome da je sasvim izvesno Milan Radović sklopio savezništvo sa Strankom slobode i pravde Dragana Đilasa, kroz dogovor da združeno i simultano rade na destabilizaciji Srbije i Republike Srpske, a što bi po njihovoj zamisli trebalo da privuče pažnju i izazove intervenciju zapadnih ambasada, koje bi ih dovele na vlast mimo volje naroda.\nSaznajemo da je od novembra 2020. godine, Đilas delegirao svog čoveka od poverenja, Branka Miljuša, koji je po tom zadatku posetio Banja Luku, gde je preneo Radoviću iskustva i savete u pogledu širenja „lažnih vesti“ i izazivanja uličnog haosa, a ova saradnja se potom dalje razvijala.\nNakon toga, Radović je po Đilasovom receptu iskoristio svoje „tajkunske“ poslove za finansiranje kampanje „trovanja“ javnog prostora različitim dezinformacijama, koje su pre svega usmerene na unošenje razdora između rukovodstava Srbije i Republike Srpske, kao i na podsticanje veštačkih unutrašnjih razmirica u Stranci nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorada Dodika.\nNavodno su se Radovićevi interesi nedavno podudarili i sa zvaničnim Sarajevom, te je razmatrano na koji način bi moglo da se podstakne eskaliranje protesta u Beogradu oko murala Ratku Mladiću, radi izazivanja nasilja i sukoba na beogradskim ulicama za račun para-obaveštajne službe Stranke demokratske akcije (SDA) Bakira Izetbegovića.\nPodsećamo da je nedavno obelodanjeno da Radović često boravi u Sarajevu, gde izvodi građevinske projekte sa pripadnicima bošnjačkog kriminalnog miljea.\nDanas Sveti Јovan Zlatousti, ovo bi trebalo da uradite


Madona špijunirala i uhodila Cecu i Arkana u sred Beograda! – Zona sumraka\nCecina sluškinja Juca ekskluzivno za "Zonu sumraka" otkriva:\nHolivudska zvezda Madona je u poslednje vreme veoma popularna u Srbiji nakon objavljivanja vesti da snima film o životu Ceci Ražnatović. Međutim, “Zona sumraka” je došla u posed tajne fotografije iz 1996. godine na kojoj sede Ceca i Arkan u jednom restoranu, a Madona za stolom iza njih posmatra kako se ponašaju…\nMadona je više puta dolazila u Beograd kako bi špijunirala i divila se Ceci i Arkanu, maskirajući se u običnu ženu da ne bi bila “provaljena”.\nMADONA U FILMU O CECI\nNaš list je već pisao da je srpska majka u pregovorima sa moćnim silama svetskog kalibra iz šoubiznisa u vezi novog kinematografskog ostvarenja koje će uzbuditi javnost. Saznali smo da će za tu ulogu biti odabrana gospođa Madona koja će u filmu Cecu predstaviti kao srpsku sveticu. Ovo joj nije teško palo, s obzirom da je Madona, slušajući Cecinu životnu priču – zaplakala, nakon čega je prihvatila ulogu.\nMeđutim, od Cecine sluškinje Juce čuli smo još zanimljivih detalja… Madona je u neko vreme svog života bila opsednuta Cecom i njenom pojavom, te je u više navrata, pre dvadesetak godina, dolazila u Beograd i usudila se da uhodi i špijunira nju i gospodina Željka. U prilog tome, Juca nam prilaže fotografiju na kojoj se jasno vide Ceca, Arkan i Madona, tik iza zaljubljenog para. Iako je, doduše, pokušavala da se maskira kako je ljudi ne bi prepoznali, to nije bilo preterano uspešno. Ceca je znala da je Madona uhodi, ali joj to nije smetalo. Naprotiv, osećala se prijatno i odvažno kako joj i dolikuje.\nZa kraj, Juca dodaje da se Madona sada navodno ne seća ovih momenata iz svog životnog doba.


HomeKulturaSNP počelo rad na predstavi Midlseks\nNOVI SAD: Srpsko narodno pozorište (SNP) saopštilo je danas da je počeo rad na predstavi „Midlseks“ Džefrija Judžinidisa, u režiji Jovane Tomić, čija se premijera u toj kući očekuje za kraj oktobra.\n„Roman “Midlseks“ je priča o hermafroditu, osobi koja je odgajana kao devojčica, da bi u tinejdžerskom periodu uočila različitost svog tela u odnosu na vršnjake i nadalje nastavila da živi kao muškarac. Judžinidis priča priču o tri generacije grčkih emigranata u Americi koji čine porodicu u kojoj je rođeno dete hermafrodit“, saopšteno je iz SNP-a.\n„Svedoci smo turbulentnog političkog i društvenog globalnog trenutka, gde se brojne borbe, stavovi, pobede, ratovi i revolucije prelamaju na tretmanu tela i pola. Polje borbe za individualnost i slobodnu volju je sve suženije, pa su ratovi i revolucije sve krvavije“, rekla je rediteljka.\nPoslednji govor Angele Merkel u Bundestagu: Retko viđena tako emotivna


Izgradnja u Kovinu eventualno za godinu dana – Nadlanu.com\nIzgradnja u Kovinu eventualno za godinu dana\nObjavljeno 13. sep 2012. / 13:56:00\nBEOGRAD, 13. septembra 2012. (Beta) - Početak izgradnje termoelektrane u Kovinu mogao bi da se očekuje za godinu dana ukoliko se na najbrži način reše pravni problemi oko istražnih prava, rekli su u četvrtak nakon sastanka u Vladi Srbije ministri energetike i prirodnih resursa Zorana Mihajlović i Milan Bačević.\n"Ukoliko se stvari reše najbrže moguće u energetici i rudarstvu onda možemo da eventualno očekujemo, ukoliko se budu postigli svi dogovori, početak izgradnje otprilike tek za godinu dana", rekla je Mihajlović novinarima u Vladi Srbije nakon sastanka sa predstavnicima Naftne industrije Srbije i jedne kineske kompanije o termoelektrani u Kovinu.\nBačević je rekao da su na sastanku izrazili želju da se krene u završetak izrade projektne dokumentacije za eventualnu izgradnju dva termo bloka od po 350 megavata na ugljenom polju Kovin.\nMedjutim, Bačević je ocenio da u tom slučaju postoji pravni problem oko istražnih prava koji će u najskorije vreme morati da bude rešen, a koji je ostavila prethodna vlast.\nOn je dodao da je situacija komplikovana, jer je jedna bugarska kompanija već uradila i odbranila elaborat o rezervama, a sve po odobrenju prethodnog ministarstva i Pokrajinskog odeljenja za rudarstvo i životnu sredinu.\nMinistarka energetike je navela da je značajno sa stanovišta interesa Srbije da u budućem vlasništvu te elektrane srpska strana ima mnogo veće učešće od onog koje je potencijalni partner predstavio.


Vesti online / Vesti / Ex YU / "Zašto EU ne reaguje?"\nMajka stradalog Davida Dragičevića zamolila za podršku kako bi apel za pomoć stigao do najviših zvaničnika EU, jer smatra da EU ignoriše dešavanja u BiH.\nSuzana Radanović je pomoć zatražila na zvaničnoj stranici Fejsbuk grupe "Pravda za Davida", koja ima više od 260.000 članova, prenosi sarajevski Klix.\n"S obzirom na izjave nekih evropskih zvaničnika o događajima u Banjaluci 25. decembra prošle godine, shvatam da je EU upoznata o situaciji. Zato želim da vas pitam zašto Evropska unija ne preduzima konkretne korake i pomogne ljudima u ovoj zemlji koji se bore za istinu i pravdu i ne reaguju dok se kršenje ljudskih prava i osnovnih sloboda u kontinuitetu odvija u srcu Evrope", navodi se u njenom pismu.\nKako je navela, ona namerava da pismo pošalje visokoj predstavnici Federiki Mogerini i komesaru za susedsku politiku i proširenje Johanesu Hanu.\nRoditelji planiraju da Davidovo telo premeste u Austriju\nEX YU "Bosna se ne kreće nigde, a pogotovo ne prema EU"\nEX YU "Bosna je propala načisto"


Samo iPhone 12 Pro Max će imati mmWave 5G podršku - BIGportal.ba\nSamo iPhone 12 Pro Max će imati mmWave 5G podršku\n6 Septembra, 2020 6 Septembra, 2020 059\nIzgleda da kompaniji Apple neće biti lako da implementira 5G u narednu iPhone liniju.\nIndustrijski izvori sada sugerišu da će samo jedan iPhone 12 model podržavati mmWave 5G, iako su raniji izveštaji tvrdili da će oba Pro modela imati ovu podršku.\nSada se ističe da samo veći iPhone 12 Pro Max ima dovoljno prostora da u nejga stanu dodatne antene koje su potrebne za kontrolu signala visoke frekvencije (26-28 GHz). Pored toga, mmWave ima veću potrošnju tako da manje baterije na iPhone modelima koji nisu Pro neće biti dovoljne za podršku.\nS druge strane, svi iPhone 12 modeli (uključujući i one bez Pro u nazivu) će podržavati sub-6 5G konekciju.\nKada je u pitanju mmWave, podrška za ovaj standard nije trenutno ni dostupna u svim zemljama, pa će zbog toga mmWave model dobiti samo SAD, Južna Koreja i Japan, prema navodima insajdera. Ostali regioni će dobiti sub-6 5G verzije telefona.\nOčekuje se da će Apple tokom oktobra predstaviti nove iPhone 12 modele, a moguće je da će Pro Max sa mmWave podrškom stići nešto kasnije.\nNapad nožem: Jedna osoba ubijena, više ranjeno


U akciji je učestvovalo dvadesetak ekologa iz Deronja i Bačkog Brestovca, a akciju je ličnim učešćem podržao i predsednik Skupštine opštine Odžaci Miloš Pejčić.\nU akciji su sakupljene dve prikolice otpada - uglavnom plastike.\nU izjavi za TV K 25 iz Odžaka predsednik Mesne podružnice Deronje EPO-a Dejan Đurić je rekao da je ovo jedna u nizu akcija za čišćenje šuma u Donjoj Branjevini i da će se, po njegovoj proceni, u ovoj akciji očistiti tek desetak procenata smeća koje se nalazi na prostoru između Deronja i Karavukova. Đurić je pozvao je nevladine organizacije, političke stranke, građane , lovce , ribolovce i sve posetioce šuma da se odgovorno ponašaju prema šumama i da u budućem periodu ne bacaju smeće i da čuvaju šume, jer je, po njegovim rečima, šuma već sada postala veliko smetlište.\nU cilju promovisanja ove akcije i nastojanja da se građani pozovu da pruže podršku aktivnostima Mesne podružnice Deronje Ekološkog pokreta Odžaka zakazano je za sredu, 4.5.2011, gostovanje Dejana Đurića na TV K 25 u emisiji «Popodne».\nPogledajte FOTOGRAFIJE sa akcije.


Delegacija Norveške bratske opštine Vefsn iz grada Mosjena boraviće u dvodnevnoj poseti opštini Gornji Milanovac, a koju čine predsednik opštine Vefsn, Jan Arne Lovdalh, i načelnik opštinske administracije Magne Petersen.\nPovodom dolaska norveških prijatelja predsednik opštine Milisav Mirković upriličiće prijem i sastanak sa norveškom delegacijom, a koji su izrazili želju da se direktno od predsednika opštine informišu o majskim poplavama i posledicima sa kojima se suočila naša opština, kako bi upotpunili informacije koje su imali priliku da saznaju putem medija.\nNjihovo interesovanje je vezano i za mere koje su preduzete u sanaciji, mogućnostima za dalju saradnju i pružanje pomoći u obnovi područja zahvaćenih poplavama ili pak o načinima preduzimanja preventivnih mera.\nTakođe, na sastanku će biti realizovan i nastavak razgovora koji je inicirala načelnica Opštinske uprave Gorica Petrović na temu novoformirane grupe "Zoohigijene" u okviru odeljenja Urbanizma. Zapravo, načinima rešavanja odlaganja životinjskog otpada, koji se već godinama uspešno sprovodi u norveškim gradovima. Naime, razgovaraće se o mogućim vidovima saradnje sa norveškim partnerima, kroz razmenu iskustava i najbolje prakse i drugim vidovima pomoći.\nNa osnovu sveobuhvatnog razgovora razmatraće se i o mogućnostima podnošenja zajedničke aplikacije za finansijska sredstva kod Norveške Ambasade.\nPo završenom sastanku delegacija iz Norveške će obići teren i oštećena područja od polava i klizišta, najpre korita reke u Brđanima i Savincu.\nSastanak će biti održan sutra (subota, 25.10.) u 10 sati u kabinetu predsednika opštine.


13.10.2021 12:55 Autor: Raport.ba\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je da će Republika Srpska poštovati svoje zakone, te da ne prihvata zakon koji je nametnuo bivši visoki predstavnik Valentin Inzko, što je pokazala i donošenjem Zakona o neprimjenjivanju odluke visokog predstavnika.\n“Јoš važnije je implementacija. Ustavni sud Republike Srpske je rekao da je to u redu, prihvatili smo proceduru. Vjerovatno će to doći do Ustavnog suda BiH, koji će po inerciji sve što je doneseno u Republici Srpskoj smatrati nevažećim, ali ja moram da poručim da će zakon koji je usvojila Narodna skupština Srpske važiti. Nakon toga, nema potrebe da ponovo idemo u NSRS”, rekao je Dodik za RTRS.\nPROČITAJTE NES BiH i PDA nastupit će kao blok u pregovorima stranaka o zajedničkom kandidatu opozicije za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH\nPodsjećamo, u Republici Srpskoj prestaju da važe izmjene Krivičnog zakona BiH, koje je u formi odluke donio bivši visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko, a kojima se krivično kažnjava negiranje genocida i drugih zločina.\nU Službenom glasniku objavljen je Ukaz kojim je predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović proglasila Zakon o neprimjenjivanju odluke visokog predstavnika, kojom se donosi zakon o dopuni Krivičnog zakona BiH.\nTagovi: Milorad Dodik Predsjedništvo BiH RS SNSD Valentin Iznko\nZlatko Lagumdžija: Dodik je bez dolaska na posao odlučio da Federaciji uzme 30 miliona KM pomoći\nŠeranić: Federacija BiH ukidanjem lokalnih karantina epidemiološki ugrožava RS\nNovi sumanuti potez Milorada Dodika: Želi da spriječi Biseru Turković da govori pred Vijećem sigurnosti UN-a\n"Republika Srpska je spremna za samostalnost i disoluciju u slučaju da se istraje na nametnutim rješenjima"


Jeftini letovi iz Somalije za Nepal - Avionske karte Somalija Nepal - eSky.ba\nLetovi iz Somalije za Nepal\nPretražite letove iz Somalije za Nepal\nProvjerite najbolje ponude letova iz Somalije za Nepal\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Somalije za Nepal na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Somalije za Nepal?\n✔ Ako rezerviram let iz Somalije za Nepal, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Somalije za Nepal?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Somalije za Nepal uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Vučić: O izborima u Srbiji odlučuju Ustav i zakoni, a ne EU - NOVA portal\nPolitika Autor:Tanjug 25. Apr. 202013:377 Komentara\nO izborima u Srbiji odlučuju Ustav i zakoni, a ne EU ili neko drugi, šta god ko mislio, izjavio je predsednik Aleksandar Vučić i istakao da će parlamentarni izbori biti održani kada se zemlja izbori sa epidemijom virusa korona.\nIzbori najverovatnije u julu\nKako je naveo, ako još neko želi da učestvuje na izborima, apsolutno nema ništa protiv, te da čak i razume potrebu ljudi, koji su, kaže, uvereni da mogu da iskoriste nezadovoljstvo jednog dela građana.\n“Oni koji su do juče govorili da je bojkot jedino rešenje, žele da iskoriste nezadovoljstvo ljudi, jer moraju da sede u kući, da se ponašanju disciplinovanije, biće teža ekonomska situacija, jer smo pretpostavili živote ljudi svemu drugom”, rekao je Vučić\nKako kaže, žele da kroz nezadovoljstvo ljudi dobiju veću podršku, a da one koji su se sve ovo vreme borili i trudili da sačuvaju živote, ubedljivo pobede i “sklone”.\n“Biće komplikovano vođenje kampanje”\n“Kažite mi ime tog ko će da me pozove i da mi kaže da će izbori da budu tad i tad. Kažite mi ime tog čoveka koji može da se usudi i kaže predsedniku Srbije kada bi treablo da budu tad i tad, jer njihovi puleni treba da imaju bolju priliku. Ja ga ne poznajem niti se to ikad desilo, jer Srbiju da ponižavam neću. Srpsko rukovodstvo biraju građani Srbije”, rekao je Vučić.\n“Verujem da ćemo u nedeljama pred nama sesti sa ljudima, da ćemo moći da se dogovorimo o procedurama”, rekao je Vučić i dodao da će biti komplikovano vođenje izborne kampanje, pri čemu će SNS, kao najveća strana, biti i najoštećenija.\n“Blic” je danas objavio da će izbori biti održani između 5. i 19. jula, a prethodno će biti ukinuto vanredno stanje.\nPrema Uredbi Vlade i Rešenju RIK-a, izborni procesi u Srbiji biće nastavljeni nakon ukidanja vanrednog stanja.


Štefan File:EU prema kosovu po Rezoluciji 1244\nTema: Štefan File:EU prema kosovu po Rezoluciji 1244\n02.06.2010., 17:25 #1\nZajednički cilj članstvo u EU\n02.06.2010 | 14:57\nČlanstvo celog zapadnog balkana u EU ostaje zajednički cilj Unije i regiona, poručeno je sa današnje konferencije u Sarajevu.\nU predsedničkoj izjavi, koju je posle tročasovnog sastanka objavila Španija kao predsedavajuća EU i organizator sastanka, poručeno je da Zapadni Blakan mora intenzivirati napore da ispuni neophodne kriterijume i dogovorene uslove na putu ka članstvu u EU.\nZapadni Blakan se suopčava sa velikim izazovima vezanim za vladavinu zakona, refrome administracije i sudstva, borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nTa su pitanja ključna za funkcionalnu demokratiju i ekonomiju i u najavećoj meri uslov za priključenje EU, navedeno je u predsedničkoj izjavi.\nMoratinos: Španija će pomoći regionu na putu ka EU\nMinistar spoljnih poslova Španije Migel Anhel Moratinos izjavio je u Sarajevu da je\nvreme da Zapadni Balkan krene napred i da će EU učiniti sve da ojača evropsku perspektivu regiona.\nNakon sastanka EU-Zapadni Balkan, Moratinos je istakao da je i u budućnosti potreban dodatni angažman i odgovornost svih partnera kako bi u regionu došlo do potpunog pomirenja, napretka i kako bi se preuzela odgovornost za postizanje\nMoratinos je zaključio da nije potrebno imenovati specijalnog predstavnika za Zapadni Balkan i da odgovornost za napredak treba da preuzme svaka zemlja pojedinačno, ali kroz regionalnu saradnju i saradnju sa EU.\nFile: EU opredeljena za dalje proširenje\nEvropski komesar za proširenje Štefan File ocenio je da je sa skupa u Sarajevu poslata svetla slika novog zamaha, uspeha i opredeljenosti EU za dalje proširenje, što treba da bude dodatni stimulans za dalji napredak regiona ka evropskim integracijama.\nFile je poručio i da izmedju Srbije i Kosova nema direktne veze kada je reč o putu ka Evropskoj uniji.\nOn je naglasio da će EU "sa Kosovom postupati prema rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN".\n"Sačekaćemo presudu Medjunarodnog suda pravde i ispratiti politički proces koji će uslediti", dodao je File.\nFile je istakao i da je sastanak bio posvećen svim zemljama zapadnog Balkana, bez izuzetka i bez favorizovanja bilo koje od njih.\nJeremić:Učešće Kosova u skladu sa Rezolucijom 1244\nŠef srpske diplomatije Vuk Jeremić izjavio je da Kosovo nije bilo tema današnjeg skupa u Sarajevu, a da je učešće predstavnika privremenih vlasti pokrajine, bilo u skladu sa Rezolucijom 1244.\nU izjavi novinarima posle neformalne konferencije EU-Zapadni Balkan, Jeremić je istakao da Kosovo nije predstavljeno kao država , već kao specijalna teritorija po Rezoluciji 1244.\n"Vlada Srbije neće promeniti politiku i nikad neće prihvatiti učešće privremenih vlasti Kosova mimo Rezolucije Saveta bezbednosti", rekao je Jeremić i dodao da će Kosovo biti tema u Medjunarodnom sudu pravde, čije mišljenje svi sa nestrpljenjem očekuju.\nHiseni: Nezavisnost Kosova ne može biti predmet rasprava\nKosovski ministar spoljnih poslova Skender Hiseni izjavio je danas u Sarajevu da ne postoji način da se sa Srbijom razgovara o statusu Kosova.\n"Nezavisnost Kosova neće i ne može biti predmet rasprava", rekao je Hiseni po okončanju ministarskog skupa Evropska unija - zapadni Balkan.\nHiseni je dodao da je Kosovo spremno da razgovara sa predstavnicima Srbije o praktičnim pitanjima od zajedničkog interesa, prenela je agencija Fena.\nTi razgovori, medjutim, mogu biti vodjeni "samo na jednakim osnovama, a to znači kao dve nezavisne i suverene države", kazao je Hiseni.\nPrema njegovim rečima, na ministarskom sastanku u Sarajevu Kosovo je prvi put učestvovalo na jednakim osnovama sa svim državama zapadnog Balkana.\nRČ: Skup u Sarajevu najavljuje novo doba\nSavet za regionalnu saradnju (RČ) odlučno podržava političke sastanke, izjave i odluke koji najavljaju novo doba u odnosima unutar jugoistočne Evrope na osnovu poverenja, dijaloga i tolerancije, rekao je generalni sekretar Saveta za regionalnu saradnju Hidajet Bišćević na današnjoj ministarskoj konferencija EU - zapadni Balkan u Sarajevu.\nBiščević je, kako je saopšteno iz RČ, ukazao na činjenicu da je sarajevski sastanak dao važan nov podsticaj jačanju regionalne saradnje i politici proširenja EU za sve zemlje na zapadnom Balkanu koje teže da postanu članice Unije.\n"Čvrsto verujem da će ova nova prilika stvoriti krug nade i napretka u našoj regiji. Obeležavajući danas 10. godišnjicu zagrebačkog sastanka na vrhu, svi bismo trebali gledati deset godina u budućnost i raditi kako bi naša regija bila u punom okrilju Evrope, s novim profilom, zasnovanim na hrabroj viziji poverenja, suživota i sklada, oslobodjenim od starih stereotipa i sumnji", rekao je Biščević.\nOn je istakao da je sastanak EU - zapadni Balkan održan u razdoblju političkoga približavanja država opterećenih tragičnim dogadjajima i podelama u nedavnoj prošlosti.\nBiščević je istakao mogućnosti doprinosa Saveta ovom procesu i iskazao zadovoljstvo izjavom predsedavajućeg današnjeg sastanka kojom se potvrdjuje delovanje RČ-a kao važan korak ka uključenosti i regionalnom vlasništvu, te ističe značaj nove trogodišnje strategije RČ-a za koju se očekuje da je podrže čelnici država SEECP-a na istambulskom sastanku.\n02.06.2010., 19:57 #2\nRe: Štefan File:EU prema kosovu po Rezoluciji 1244\nЧуди ме да нико није прокоментарисао ову вест ....\n02.06.2010., 20:01 #3\nNema sta da cudi,par "prijatelja" iz eu nam nemogu pomoci.\n02.06.2010., 20:32 #4\nma taj problem sa kosovom treba jednom za svagda da resimo.\nja bih ponudio amerima da bez problema mogu graditi vojne baze ne samo po kosovu nego i po srbiji .......................i kosovo ce nam ameri vratiti........................naravno, prethodno isceniran atentat na tacija, rusi se albanska vlada u pristini i nastupaju albanski politicari prosrpski orijentisani................ma znaju ameri to da srede..........to rade vec pola veka po celom svetu.\n02.06.2010., 20:39 #5\nTo je trebalo jos "99....\nSvega ovoga nebi bilo...\n02.06.2010., 22:10 #6\nверујем да ни ти не знаш шта си хтео да кажеш ....\nКакав бре атентат, какви "просрпски оријентисани" албански политичари ???\n03.06.2010., 12:00 #7\nkako bre neznam?\npa svima je jasno da je kosovo trebalo amerima radi bondstila a ne radi tog sto oce da zastite jadno albansko stanovnistvo od miloseviceve policije.\nbilo bi mnogo naivno (zbog rusa) da se milosevic dogovori sa amerima da oni bez problema izgrade baze na srpskoj teritoriji i ameri su zato pristupili planu koji je vec oproban u mloge zemlje u svetu gde su oni intervenisali.\ndaklem podstakli su albance na rat , potplatili milosevica da pojaca teror nad albancima , puknuo je rat i naravno, ameri su morali da intervenisu da zastite albanske zene i decu.\nnaravno , amerima je sve ovo trebalo kako bi izgradili najvecu vojnu bazu u ovom delu evrope.\nposto su albanci disciplinovan narod (za razliku od nekih divljih srpskih plemena) , bilo bi dovoljno da im ameri narede da se ponovo vrate pod juridikciju srpske drzave pa da vecina albanaca to i prihvati (narocito zato sto su u svojoj nezavisnoj drzavi osetili koliko im je bila vazna srbija za goli opstanak).........naravno, ameri bi prethodno trebali da odstrane "nacionalne heroje i politicare" koje su oni sami stvorili , sto im ne bi bilo tesko jer ameri umeju da super organizuju ubistva i smene rezima po celom svetu (aljende, somoza, milosevic, irak, iranska revolucija, .......uskoro severnokoreanska revolucija, pa avganistan, pa iznad svega bivsa sfrj, sssr....................)\na naci prosrpski orijentisane albance i nije tesko jer medju albanskim zivljem, kao uostalom i medju srpskim zivljem, ima skrivenih teznji za zajednickim interesima sa "omrazenim" sunarodnicima. kosovo se za ove dve godine nezavisnosti uverilo dali im je bio bolji zivot kad im je glavni grad bio beograd ili kad im je danas glavni grad vasington.\nsamo mislim da bi trebalo napraviti jedan novi "goli otok" gde bi bilo smestenio bar pola miliona ekstremista ( kriminalaca, nacionalista, placenika.............) i na srpskoj i na albanskoj strani................ocistiti oba naroda od nacionalnog "korova" i sesti za sto i dogovoriti se o novoj drzavi. da se albanci ne bi osetitili inferiorni u odnosu na srbe, ja bi im ponudio da prestonica nove zajednicke drzave bude pristina.\nnaravno sa amerima treba da se obe strane dogovore da ameri nemaju potrebe da izaivaju ratove medju nama , dacemo im i bondstil i nis i batajnicu.................i .....eto mira na balkanu.\njes sad razumeo?


Kako izgleda Google automobil bez vozača Kako izgleda Google automobil bez vozača – Personal magazin\nNa TED 2011 konferenciji u Long Beach-u, Google je predstavio retku demonstraciju njihovog autonomnog automobila bez vozača. Jedan od prisutnih učesnika na konferenciji uspeo je da snimi unutrašnjost ovog revolucionarnog…\nNa TED 2011 konferenciji u Long Beach-u, Google je predstavio retku demonstraciju njihovog autonomnog automobila bez vozača. Jedan od prisutnih učesnika na konferenciji uspeo je da snimi unutrašnjost ovog revolucionarnog automobila. Ovo vozilo, iako bez vozača sposobno je da precizno i brzo menja pravac, a na demonstraciji uspešno je prikazano samo stalno kretanje na stazi van saobraćaja.\nKako izgleda Google automobil bez vozača was last modified: March 19th, 2011 by Redakcija\nrani radovi Mar 20, 2011 at 13:56\nTreba da prikazu funkcionalnost na sredstvima prevoza autobusima,vozovima,avionima,brodovima, a osobni automobili u kojima je zadovoljstvo coveka i intima hoce da robotizuju. E to jeste G… ali . lupost.


Obavezna stručna praksa u kompaniji Telekom Srbija | MASINAC.org :: studentski portal, Mašinski fakultet u Beogradu\nObavezna stručna praksa u kompaniji Telekom Srbija\nKompanija Telekom Srbija otvorila poziv za obavljanje obavezne stručne prakse za studente Univerziteta u Beogradu tokom 2018. godine.\nObavezna stručna praksa se obavlja u periodu do kraja ove godine, prema programu koji definišu fakulteti uz mentorsko praćenje u različitim direkcijama u okviru kompanije Telekom Srbija. Za svakog studenta na praksi biće obezbeđena mentorska podrška. Predviđeno je da obavezna stručna praksa bude organizovana za najviše 80 studenata završnih godina prvog stepena studija, koji imaju prosek studija iznad 8,00 i obrazovnog profila: telekomunikacije, računarska tehnika, informatika, informacioni sistemi i poslovna analitika.\nPredviđeno trajanje prakse je do mesec dana, a početak prakse biće definisan u dogovoru mentora i studenta.\nPrijavljivanje studenata obavljaće se preko portala studentskapraksa.com do 16.marta 2018.godine.


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić ocenio je danas da ljudi koji su protestovali protiv početka izgradnje metroa u Beogradu nemaju nikakvu politiku i da su oni „zgubidani koji ne znaju šta će sa sobom u 10 ili 11 sati“.\n„Kada smo kretali u izgradnju pruge izmedju Beograda i Novog Sada, to smo imali. Tako je bilo i sa Beogradom na vodi, a sada je to najlepši deo grada. Oni tamo kupuju stanove i dolaze u najveći šoping mol. Kad god smo kretali nešto da radimo, bili su protiv svega jer po svaku cenu žele da zaustave razvoj Srbije“, rekao je Vučić.\nAleksandar Vučić, Beograd, izgradnja, metro, protest


Podrška uzbunjivačima i Dobrici Veselinoviću iz inicijative "Ne da(vi)mo Beograd", koji je dobio poziv za saslušanje u tužilaštvu zbog procene da je snimanjem u pravcu Predsedništva ugrozio bezbednost predsednika Srbije, poslane su sa protesta protiv vlasti 22. februara u Beogradu, koji drugu subotu za redom organizuje Građanski otpor, nakon što je '1 od 5 miliona' odlučio da izlazi na izbore.\nKomunalni policajac iz Niša Aleksandar Todorovski pozvao je zaposlene u preduzećima i institucijama da javno iznesu istine o zloupotrebama, ako su im poznate, navodeći da nije lako biti uzbunjivač, ali da mu je "čast da bude na strani istine i gradjana".\nDodao je da je moguće da će zbog iznošenja istine ostati bez posla, ali kako je naglasio: "Istina, pa šta bude".\n"Tužilštvo ćuti, ali neće uvek biti tako, možda će neko drugo tužilaštvo da uradi šta treba i odgovaraće ko krši zakone", naglasio je Todorovski.\nKazao je da zbog informacija koje je objavio, kao što je "zloupotreba ličnih podataka", trpi pritiske ali da "nije mogao da ćuti kao da se ne dešava ništa".\n"Uzbunjivači su simbol pravde, hrabrosti i savesti, to je svetlo na kraju tunela", rekao je student prava iz Kragujevca Lazar Ašanin. To svetlo, kako je naglasio, "osvetliće sasvim ovaj tunel u koji smo upali".\nNakon uvodnih obraćanja, okupljeni su krenuli u protestnu šetnju ka sedištu Republičke izborne komisije, noseći veliki transparent sa natpisom "U bojkot 2020". Protest je završen između sedišta Republičke izborne komisije (RIK) i kabineta predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nIspred RIK-a je ostavljena kutija u koju građani mogu da ubacuju svoje predloge o narednim akcijama i govorima.\nProtest je drugu subotu za redom organizovao Građanski otpor, grupa u kojoj su aktivisti i članovi opozicionih stranaka koje su proglasile bojkot parlamentarnih izbora.\nOvo je inače četvrti protest od kada se udruženje “1 od 5 miliona” povuklo iz organizacije protesta usled odluke da učestvuju u predstojećim parlamentarnim izborima u Srbiji.\nSkupom u Beogradu 1. februara počela je kampanja bojkota parlamentarnih izbora. Tada je deo opozicije usvojio zajedničku Deklaraciju o bojkotu, u kojoj piše da "samo izbori na kojima građani imaju mogućnost da budu informisani i na kojima glasaju slobodno i bez pritisaka, jesu pravi izbori".


Kako je naveo, francuska firma „Lazard” će analizirati ponude i videti da li ispunjavaju uslove tendera, dok Agencija za privatizaciju proverava učesnike u postupku.„Nakon isteka 14 dana dobićemo listu vrednovanu po ceni koju nude za kupovinu 58 odsto akcija. Komisija za prodaju će analizirati ponude i dati konkretan predlog”, objasnio je Ljajić.\nAko dođe do prodaje, socijalni program bi trebalo da iznosi 70 miliona evra. „To će biti najviše otpremnine koje je dobilo bilo koje javno preduzeće”, rekao je Ljajić.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je juče da će Vlada prodati Telekom ako dobije dobru cenu, od čega bi polovina bila utrošena za vraćanje dugova, a druga polovina za investicije. „Ako ne dobijemo dobru cenu, nećemo da prodamo Telekom i nema tu velike filozofije”, poručio je premijer.


SAD: Senat odobrio reformu imigracionog zakona\nSenator MekKejn, republikanac iz Arizone i Senator Šumer, demokrata iz Njujorka, ko-autori zakonskog predloga o imigracionoj reformi\nZakonskim predlogom takodje je predvidjeno smanjenje legalne imigracije, sa naglaskom na privlačenje visoko- kvalifikovane radne snage\nAmerički Senat je odobrio važnu reformu imigracionog zakona. Novinar Glasa Amerike, Majkl Bouman, izveštava da je taj zakonski predlog, inače jedan od glavnih prioriteta predsednika Baraka Obame, suočen sa neizvenom budućnošću u Predstavničkom domu.\nSveobuhvatni zakonski predlog Senata o imigracinoj reformi obezbedjuje dug i težak put za milione ilegalnih imigranata ka stalnom boravku u SAD i kasnije državljanstvu. Demokrata Ričard Durbin:\n„11 miliona ljudi treba da se prijavi, identifikuje, registruje kod vlade, plati porez, novčanu kaznu, podredi se krivičnoj proveri pre no što im se dozvoli da ostanu u ovoj zemlji.“\nZakonskim predlogom takodje je predvidjeno smanjenje legalne imigracije, sa naglaskom na privlačenje visoko- kvalifikovane radne snage. Njime se takodje obavezno uvodi jačanje granične bezbednosti. Republikanski senator Marko Rubio ističe:\n„Ovim predlogom se predvidja uvodjenje najvećih pograničnih i unutrašnjih bezbednosnih mera u našoj istoriji.\nNa primer, njime se zahteva i finansira završetak stvarne ograde duž 1126 kilometara granice. Takodje se upošljava 20.000 novih pograničnih agenata. Njime se iznose detalji specifičnog plana za nadziranje svakog dela granice.“\nSvi demokratski senatori su podržali taj zakonski predlog, zajedno sa jednom trećinom republikanaca. Protivnici tog predloga, poput senatora Dejvida Vitera, sumnjaju da će on zadovoljiti bezbednosne ciljeve.\n„Amnestija je prva, praktično odmah. Sprovodjenje zakona dolazi možda kasnije.“\nKako ukazuje nestranačka kongresna analiza, ovaj zakonski predlog Senata bi pospešio američki ekonomski rast i smanjio federalni deficit. Evo šta o tome kaže demokratski senator Čarls Šumer:\n„Manje ilegalnih imigranata. Veći bruto nacionalni proizvod, više radnih mesta, smanjeni deficit. Ko može tome da se usprotivi?“\nMedjutim, republikanci, koji kontrolišu Predstavnički dom oštro se suprotstavljaju senatskoj verziji imigracione reforme. Predsednik Predstavničkog doma, Džon Bejner, isključio je mogućnost glasanja o senatskoj verziji.\n„Ne vidim način da se imigracioni zakonski predlog iznese na glasanje pošto ne uživa podršku većine republikanaca.“\nUmesto toga Predstavnički dom bi mogao da odobri mere za jačanje pogranične bezbednosti slično merama senata, ali da izbegne legalizaciju ilegalnih imigranata. Medjutim, pristup koji bi sadržao samo jačanje granične bezbednosti bio bi neprihvatljiv za demokrate, uključujući predsednika Obamu.


Rafa i Nole na "udaru": Servis greška za predugu pripremu prvog udarca!\nČelnici ATP-a najavili su dve promene pravila za početak naredne sezone, a jedna od njih bi najviše mogla da pogodi Novaka Đokovića i Rafaela Nadala.\nPoznato je da najviše sekundi prilikom servisa potroše Rafa i Novak i upravo bi oni mogli da osete nove posledice, jer ko prekorači predviđeno vreme od 25 sekundi prvo će biti opomenut, a ako ponovi - biće mu dodeljena servis greška.\nIako je do sada kao kazna bila predviđena prvo opomena, pa poen za protivnika, to se nije dovoljno često primeljivalo, pa se očekuje da će nove mere ubrzati igru.\n"Mnogo smo razgovarali o vremenu koje prođe između dva poena. Verujemo da će ova promena omogućiti sudijama da doslednije primenjuju to pravilo", rekao je izvršni direktor ATP, Bred Drui.\nDruga promena odnosi se na ukidanje "neca", odnosno ako loptica zakači mrežu prilikom servisa, igra se nastavlja i to pravilo biće testirano u prva tri meseca 2013. godine na Čelendžerima.\n"Na tim turnirima dobićemo povratne informacije od igrača i javnosti o ovom pravilu, pa ćemo odlučiti dalje o njegovom prilagođavanju", istakao je Drui.


NACRT ZAKONA O RODNOJ RAVNOPRAVNOSTI: Po mišljenju Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nacrt zakona je neprimenjiv\nPo mišljenju Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nacrt zakona o rodnoj ravnopravnosti je neprimenjiv, izjavio je ministar Zoran Đorđević.\n"Znam šta je ono što Ministarstvo može, a šta ne može da sprovede. Zakon ne treba da bude pisan za Beograd, Novi Sad i Kragujevac, već i za Vranje i Dimitrovgrad. Smatram da ćemo sami sebi da napravimo problem", rekao je Đorđević upitan da li smatra da je nesprovodivo da u 2017. godini u Srbiji, 40 odsto funkcija u državnoj i javnoj upravi zauzmu žene.\nPrema njegovim rečima, svaka kompanija koja ima više od 50 zaposlenih mora da ima jednog zaposlenog koji vodi računa o rodnoj ravnopravnosti.\n"Taj jedan šalje sve Ministarstvu rada koje vodi računa da u svakoj kompaniji postoji rodna ravnopravnost", istakao je on i upitao da li će Inspektorat rada koji radi i druge stvari kao što je sprečavanje rada na crno, moći da postigne sve to.\nOn je rekao da se čekaju mišljenja drugih ministarstava, institucija o tom Nacrtu zakona.\n"Kada budu stigla (mišljenja) mi ćemo poslati potpredsednici Vlade (Zorani Mihajlović) da objedini javnu raspravu, i posle u Narodnu skupštinu. Mislim da to sve može vrlo brzo da bude", naveo je ministar.\nIzvor: Vebsajt Beta, 18.10.2017.


Časopis Industrija :: Sektor kreativnih industrija ostvario rast od 3,6% i tokom pandemije\nSektor kreativnih industrija ostvario rast od 3,6% i tokom pandemije\nUprkos efektima pandemije koronavirusa, sektor kreativnih industrija ostvario je rast od 3,6% i taj rezultat je i dalje iznad perioda pre krize, saopštila je Vlada Srbije.\nNavedeno je da, prema izveštaju "Analiza ekonomskih efekata sektora kreativnih industrija na ekonomiju Srbije" Ekonomskog fakulteta u Beogradu, delatnosti kreativnih industrija u Srbiji ostvaruju kontinuirani rast.\nOve delatnosti u Srbiji čine više od sedam odsto bruto društvenog proizvoda Srbije (7,4% prema podacima za 2019. godinu) i ostvaruju kontinuirani rast, koji samo u poslednjih šest godina iznosi čak 60%.\nKumulativni rast izvoza sektora kreativnih industrija od 2014. do 2020. iznosi čak 51%, dok je u istom periodu ukupna vrednost ostvarenog izvoza 346.8 milijardi dinara.\nU istom periodu bruto dodata vrednost (BDV) sektora kreativnih industrija porasla je sa 178 milijardi dinara na 236 milijardi dinara, tačnije ostvaren je rast od 32%.\nPremijerka Ana Brnabić istakla je da impozantni ekonomski rezultati ukazuju na rast i razvoj u sektoru kreativnih industrija, ali i potencijal koji je tek moguće ostvariti.\n- Raznim merama država je u prethodnom periodu poboljšala uslove rada upravo ovog sektora, a ima i još prostora za unapređenje, na čemu i radimo kontinuirano - naglasila je premijerka.\n- Upravo to je naša velika prilika – da razvojem kreativnih industrija i podrškom talentima, inovatorima, naučnicima, direktno i na najbolji mogući način gradimo imidž moderne Srbije u svetu - objasnila je predsednica Vlade.\nBrnabić je podsetila na to da je zbog toga i osnovana nacionalna platforma "Srbija stvara", koja deluje kao nacionalni brend moderne Srbije, afirmišući i podstičući srpsku izuzetnost, inovativnost i kreativnost.\nNa ubrzani razvoj sektora kreativnih industrija u Srbiji ukazuje i porast broja registrovanih privrednih subjekata koji se bave nekom od 80 delatnosti iz sektora kreativnih industrija, inovacija i ekonomija zasnovanih na znanju, sa 45 hiljada na više od 73 hiljade subjekata, što predstavlja rast od čak 62%.\nUkoliko posmatramo samo preduzetnike u ovom sektoru, BDV koju su kreirali porasla je sa 13 milijardi dinara na 40 milijardi dinara, odnosno neverovatnih 200%, odnosno skoro tri puta.\n- Direktan doprinos kreativnih industrija u Srbiji beležimo kroz ekonomske uticaje na rast BDP Srbije, ali i rast zaposlenosti i izvoza - naveo je Kovačević i dodao da su značajne strane investicije vodećih globalnih kompanija u Srbiji pokazale da je naš proizvod već prepoznat u svetu.\nNacionalna platforma "Srbija stvara/ Serbia creates" je krovno, međuresorno telo zaduženo za međunarodnu promociju Srbije kroz izvozni potencijal iz oblasti kreativnih industrija, inovacija i ekonomije zasnovane na znanju.


Na udaru i ruska nauka: London obustavlja naučnu saradnju sa ruskim univerzitetima i kompanijama - 27.03.2022, Sputnik Srbija\nLondon je u svetlu situacije u Ukrajini doneo odluku da za sada odustane od naučne saradnje sa ruskim univerzitetima i brojnim ruskim kompanijama, kao i... 27.03.2022, Sputnik Srbija\n„Britanska vlada je odlučila da obustavi finansiranja istraživanja iz budžeta i naučnu saradnju sa ruskim univerzitetima i kompanijama od strateškog značaja za rusku državu“, navodi se u saopštenju na sajtu Dauning strita.Ministar je precizirao da su, između ostalog, pauzirane sve isplate koje je trebalo da budu primljene preko britanskih državnih fondova za pravce vezane za Rusiju.Friman je dodao da London ne namerava da uvodi sankcije konkretnim ruskim naučnicima i inovatorima.Podsetimo, Rusija je započela vojnu operaciju u Ukrajini sa ciljem denacifikacije i demilitarizacije te zemlje, te sprečavanja napada na Donjecku i Lugansku Narodnu Republiku. Kao odgovor na tu operaciju, zemlje EU, Velika Britanija i SAD uveli su sankcije Rusiji.\nrusija, velika britanija, kriza u ukrajini, nauka\n© Sputnik / Aleks Maknoton / Uđi u foto-galerijuBritanska zastava ispred Vestminsterske palate u Londonu\nLondon je u svetlu situacije u Ukrajini doneo odluku da za sada odustane od naučne saradnje sa ruskim univerzitetima i brojnim ruskim kompanijama, kao i istraživanja koja se finansiraju iz britanskog budžeta, saopštio je zamenik britanskog ministra za biznis, energetiku i industrijsku strategiju Džordž Friman.\n„Britanska vlada je odlučila da obustavi finansiranja istraživanja iz budžeta i naučnu saradnju sa ruskim univerzitetima i kompanijama od strateškog značaja za rusku državu“, navodi se u saopštenju na sajtu Dauning strita.\nMinistar je precizirao da su, između ostalog, pauzirane sve isplate koje je trebalo da budu primljene preko britanskih državnih fondova za pravce vezane za Rusiju.\nOsim toga, Britanija odbija da finansira bilo kakve nove istraživačke projekte sa Rusijom preko svojih struktura i obustavlja međuvladin dijalog dve zemlje o nauci i inovacijama.\nFriman je dodao da London ne namerava da uvodi sankcije konkretnim ruskim naučnicima i inovatorima.\nPodsetimo, Rusija je započela vojnu operaciju u Ukrajini sa ciljem denacifikacije i demilitarizacije te zemlje, te sprečavanja napada na Donjecku i Lugansku Narodnu Republiku. Kao odgovor na tu operaciju, zemlje EU, Velika Britanija i SAD uveli su sankcije Rusiji.


Održan prvi Forum u Jameni\nU utorak, 29. jula 2014. godine Ekumenska humanitarna organizacija (EHO) je u saradnji sa MZ Jamena i opštinom Šid, organizovala prvi Forum (Skup građana) u Jameni. Forum je organizovan u večernjim satima i okupio je više od 120 stanovnika/ca Jamene.\nTema prvog Foruma je bila upoznavanje stanovnika/ca Jamene sa organizacijom (EHO) i predstavljanje projekta.\nProjekat „Poplave u Srbiji – Pomoć za porodice u Jameni“ima za cilj da poboljša položaj 300 najugroženijih porodica iz naselja Jamena (opština Šid) koji su pogođeni nedavnim poplavama.\nProjekat se realizuje u saradnji sa lokalnom samoupravom i u saradnji sa ciljnom grupom. Projekat se realizuje u više etapa i insistira se na aktivnom učešću svih relevantnih aktera.\nProjekat „Poplave u Srbiji – Pomoć za porodice u Jameni“ je zajednički odgovor dve partnerske organizacije - EHO, Novi Sad, Srbija i Dijakonije Austrija, Beč, Austrija. Ove organizacije iza sebe imaju iskustvo višegodišnje saradnje, kako u pružanju urgentne pomoći tako i u razvijanju socijalnih usluga, posebno za osobe sa invaliditetom. Projekat finansira austrijska fondacija „Nachbar in Not“. Vrednost projekta je 100.000,00 evra.\nNakon koordinacionih sastanaka sa opstinom Šid i MZ Jamena, sledi upoznavanje sa zajednicom, popunjavanje Aplikacionih formulara i nakon toga selekcija 300 najugroženijih porodica iz naselja Jamena.\nKorisničke porodice će biti u mogućnosti da se opredele za pomoć u visini od 34.500,00 rsd. Sledeća roba će moći da bude nabavljena kroz ovaj projekat: hrana, dezinfekciona oprema i higijenski artikli, kućni aparati, nameštaj i poljoprivredna pomoć.


"EP u januaru ratifikuje SSP sa Srbijom" - Klix.ba\nJelko Kacin "EP u januaru ratifikuje SSP sa Srbijom"\nIzvjestilac Evropskog parlamenta (EP) za Srbiju Jelko Kacin izjavio je u ponedjeljak da će ta institucija na zasjedanju u januaru ratifikovati Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) sa Srbijom i pozvao sve zemlje članice Evropske unije (EU) da ga pojedinačno što prije ratifikuju.\nKacin je, nakon susreta s ministrom unutarnjih poslova Srbije Ivicom Dačićem, rekao i da je pripremljena rezolucija o Srbiji, koju će EP usvojiti na januarskom zasjedanju i ona je, po njegovim riječima, veoma pozitivna.\nKacin je pohvalio napore MUP-a Srbije na smanjenju broja azilanata koji su odlazili u zemlje EU, rekavši da institucije Unije pozdravljaju zalaganje srpske policije na rješavanju tog problema.\nDačić je istakao da Srbija čini maksimalne napore na eliminisanju probleam lažnih azilanata, dodavši da se posljednjih nedjelja stanje značajno popravilo.\nOn je rekao i da će do kraja januara biti gotovi svi odgovori na pitanja iz Upitnika koji su u nadležnosti MUP-a i oni će biti proslijeđeni evropskim institucijama.\nDačić je istakao značaj regionalne saradnje balkanskih policija, ocijenivši da to doprinosi stabilnosti čitavog regiona, javio je Tanjug.


Poreska uprava planira da naplati 912,17 miliona eura – Bankar.me\nFebruary 17, 2016 CRNA GORA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nUkupna bruto naplata javnih prihoda u ovoj godini, prema podacima Poreske uprave (PU), iznosiće 912,17 miliona eura.\nU Programu rada PU za ovu godinu navodi se da planirana naplata poreza iznosi ukupno 427,96 miliona, a doprinosa za obavezno socijalno osiguranje 483,5 miliona eura.\nPlanirano je da učešće ostalih taksi u ukupnoj naplati iznosi 723,32 hiljade, a u dokumentu PU se navodi da je porez na dohodak građana za ovu godinu planiran u iznosu od 128,2 miliona eura.\n“Porez na dobit preduzeća planiran je u iznosu od 45,23 miliona eura, što je 5,8 odsto više u odnosu na ostvareni iznos u prošloj godini“, kazali su iz PU.\nPorez na dodatu vrijednost (PDV), kada je u pitanju domaće tržište, planiran je u iznosu od 200,12 miliona eura, što je 0,1 odsto više od ostvarenog u prošloj godini.\n“Plan je zasnovan shodno trendu kretanja naplate tog prihoda u prošloj godini i obaveze PU da blagovremeno realizuje povraćaj i preusmjeri sredstava po osnovu PDV kredita“, objasnili su iz PU.\nPlanirano je da porez na promet nepokretnosti i ostali porezi iznose od 29,1 milion eura, a posebne takse planirane su u iznosu od 723,32 hiljade eura, što je na nivou ostvarene naplate u prošloj godini.\nIz PU su naveli da su koncesione naknade planirane u iznosu 25,29 miliona euram a planirano je da prihodi po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje u ovoj godini iznose 483,5 miliona eura, što je devet odsto više od ostvarenog u prošloj.\nProgram rada PU za ovu godinu sadrži jedinstvo planova svih njenih organizacionih cjelina.\n“Predviđeni zadaci predstavljaju smjernice i dobar putokaz svim službenicima PU, kako da u skladu sa rokovima, na što efikasniji način, dođu do zajedničkog cilja – ostvarivanje planirane naplate javnih prihoda”, kazali su iz PU.\nIz PU su naveli da se osnove na kojima se zasniva program rada, temelje na neophodnosti reformskih procesa.\n“Zbog toga će ova poslovna godina biti veoma zahtjevna za sve zaposlene u PU“, zaključili su iz PU.\nPOJMOVICrna lista poreskih obveznika dug za porez Dužnici za porez Poreska uprava\nPrevious Od aprila direktna avionska linija Crna Gora-Izrael\nSljedeći Izvještaj sa Montenegro berze za srijedu 17.02.2016.


Sa radova plenarne sednice - Kuvendi i Kosovës\nSa radova plenarne sednice\nSkupština Republike Kosovo, kojom je predsedavao predsednik Glauk Konjufca, sazvala je novu plenarnu sednicu, koje je počela sa izjavama poslanika van dnevnog reda i njihovim pitanjima za ministre Vlade Republike Kosovo.\nČlanovi Vladinog kabineta dali su odgovore na pitanja upućena od strane poslanika.\nSednica je nastavljena predlogom za proceduralnu mociju koju je podneo predsednik Komisije za obrazovanje, kulturu, omladinu i sport Ardian Gola, kako bi odstupao od pravila Poslovnika Skupštine u vezi sa uvođenjem nove tačke dnevnog reda ratifikacija Državnog saveta za kvalitet.\nProceduralna mocija data je na glasanje, za koje je glasalo 60 poslanika, ali ovi glasovi nisu bili dovoljni za dalje postupanje.\nNakon ovog glasanja, sednica je nastavljena tačkom dnevnog reda, u vezi sa diskusijom o dosadašnjem toku procesa dijaloga sa Srbijom.\nPremijer Albin Kurti obratio se poslanicima Skupštine o dosadašnjem procesu dijaloga, govoreći o tome šta se do sada dogodilo u ovom procesu.\nU svom govoru rekao je da su njegova glavna načela u dijalogu sa Srbijom prihvatanje stvarnosti nezavisnog Kosova od strane Srbije, prihvatanje zločina počinjenih na Kosovu od strane Srbije, jednakost predstavnika u dijalogu, a uz to je rekao da Članstvo Kosova u Ujedinjenim nacijama i priznavanje pet država EU trebalo bi da budu u konačnom sporazumu.\nPremijer Republike Kosovo zatražio je konsenzus političkog spektra u vezi sa dijalogom.\n“Važno je postići konsenzus po ovom pitanju. Izveštavamo u komisijama i Skupštini pre početka dijaloga. Pozvao sam lidere opozicije i vi znate pristup dijalogu, jer sam ga ponovio nekoliko puta “, rekao je premijer Kurti.\nU svom govoru, premijer je kritikovao do sada postignute sporazume, dodajući da je srpska strana dosledno podrivala zajedničke napore za uspeh.\n„Na primer, u energetici, integrisanom upravljanju granicama, ukidanju paralelnih struktura, slobodi kretanja, carinski pečat, regionalnom predstavljanju i slično“, rekao je Kurti.\nPremijer Kurti takođe je kritikovao prethodne vlade zbog, kako je rekao, štete koju su naneli zemlji u dijalogu sa Srbijom, dok je pomenuo i sporazum Asocijacije opština sa srpskom većinom, koji prema njegovim rečima nije predstavljena onakva kakva je u stvarnosti.\n“U sporazumu za Asocijaciju objavljeno je da se srpska strana saglasila da se Asocijacija osnuje u potpunosti u skladu sa Ustavom, takođe je navedeno da Asocijacija nema jedno etnički karakter i to potkrepljuje obrazloženje da u opštine za koje se očekuje da će biti deo asocijacija žive i druge nacionalnosti osim srpske“, rekao je Kurti.\nPremijer je naglasio i glavne lekcije iz dosadašnjeg toka procesa dijaloga sa Srbijom.\n“Uzajamno priznavanje od 5 zemalja Evropske unije, članstvo u Ujedinjenim nacijama itd. Stranke se moraju osećati ravnopravno u svakoj fazi razgovora“, rekao je premijer Kurti.\nNakon izlaganja premijera u vezi sa tokom procesa dijaloga, reč su dobili predstavnici parlamentarnih grupa.\nU ime PG Demokratske partije Kosova obratio se poslanik Enver Hoxhaj, koji je rekao da vlada Kurti ima veoma pogrešan pristup dijalogu, jer sledeće nedelje premijer, prema njegovim rečima, ide u Brisel bez platforme, bez strategije i bez načela. Hoxhaj je rekao da je očekivao da će na ovoj sednici biti reči o platformi sa kojom će premijer stupiti u dijalog.\n“U dijalog ulazite kršeći svoja zalaganja da nećete otići bez traženja porodice u Srbiji, bez pronalaska poslednje nestale osobe, a da Srbija ne plati ratnu odštetu. Ovo je vaša platforma u poslednjih 10 godina. Rekli ste da nećete stupiti u dijalog bez poništenja sporazuma. Iznesite to u Skupštinu, poništite sporazume, imate glasove “, rekao je Hoxhaj.\nU ime PG Demokratskog saveza Kosova, poslanik Lumir Abdixhiku rekao je da premijer Republike Kosovo u dijalogu sa Srbijom ide potpuno nepripremljen. Rekao je da bi pred sastanak premijera Kurtija sledeće nedelje sa predsednikom Srbije Vučićem u Briselu, čelnik izvršne vlasti u Skupštini trebalo da govori o načelima i platformi dijaloga, a ne o prošlosti, iznoseći i stav svoje stranke o ovom procesu.\n“Prvo načelo je o stanovištu Kosova za ovaj dijalog, upravo da taj dijalog ne treba da se radi za Kosovo, već́ da se radi na osnovu dve ravnopravne i suverene države i ovde je odluka MSP glavni adut. Drugo načelo je odbacivanje bilo kakvog dijaloga koji otvara teritorijalnu i geografsku organizaciju Kosova. Treće načelo koji Vlada mora uspostaviti odnosi se na našu ustavnu organizaciju. Ahtisarijev paket je poslednji kompromis Kosova. Svaka tendencija je udar na Kosovo. Četvrto načelo odnosi se na konačni rezultat, a to je priznanje Kosova”, rekao je Abdixhiku.\nIz Alijanse za budućnost Kosova obratio se poslanik Ramush Haradinaj, koji je rekao da čelnici kosovskih institucija treba da zatraže od Sjedinjenih Američkih Država specijalnog predstavnika u dijalogu.\n“Zašto se premijer Kosova ne obraća američkom predsedniku zajedno sa predsednicom i predsednikom parlamenta, bilo i sa drugim partijama, da zatraži specijalnog izaslanika za dijalog Kosovo i Srbija“, rekao je Haradinaj.\nDok je u ime PG Pokreta Samoopredeljenja, poslanik Haki Abazi rekao da su prethodne vlade ušle u nepripremljen dijalog i da je to bio skriveni proces.\n“Rekli ste da nećemo imati politički dijalog jer je ovo samo tehnički dijalog. Ne samo da je razgovarano o teritoriji, već́ i o ekonomskim resursima zemlje i narod je to na vreme shvatio i zaustavio“, rekao je Abazi.\nSednica je nastavljena raspravama poslanika pozicije i opozicije koji su se suočili sa svojim stavovima o procesu dijaloga.\nZa pitanja koja su pokrenuli poslanici u ime Vlade Republike Kosovo, pojašnjenja je dao zamenik premijera Besnik Bislimi, čijim je govorom završena rasprava o procesu dijaloga sa Srbijom.\nU odsustvu poslanika u sali, predsednik Skupštine Glauk Konjufca predložio je da se sednica sa preostalim tačkama nastavi u ponedeljak od 10:00 časova.\nPredsednik Skupštine Glauk Konjufca: Vjosa Berisha bila je izuzetan ambasador kosovske kulture\nZajednička izjava Komisije za spoljne poslove i dijasporu i Komisije za evropske integracije Skupštine Republike Kosovo


Energyobserver - MIŠLJENJE / RASPLAMSANO RIVALSTVO NJEMAČKE I FRANCUSKE / PIŠE: NENAD RADIČEVIĆ\nUhvativši se pre 35 godina za ruke na mestu jedne od najkrvavijih bitaka između Nemaca i Francuza u Prvom svetskom ratu, Francois Mitterrand i Helmut Kohl stvorili su prizor koji je postao simbol evropskog pomirenja i prijateljstva. Uz mantru o „nemačko-francuskoj lokomotivi“ koja predvodi zajednicu evropskih naroda, na svakom ćošku Evrope je protekle tri i po decenije isticano da taj duo i u najvećim problemima uspeva da nađe zajedničko rešenje. Sve do proteklih dana kada na površinu, po prvi put u ovoj meri, izlazi rasplamsana vatra dugo tinjujuće tenzije između Pariza i Berlina. Štaviše, došlo je do toga da se najsjajniji umovi Evrope pitaju da li su Francuska i Nemačka postali geostrateški rivali.\nDa Francuzi i Nemci odavno nemaju iste stavove po brojnim pitanjima i nije neka tajna. Ali, to se nekako uvek „peglalo“, bar u javnosti, Tako su su u medijima protekle decenije i kusur opstajale kovanice nastale kombinacijom lidera Nemačke i Francuske, kao što su Merkozy i Merkollande. I 2017. pominjan i Mercron, ali su potezi najmlađeg predsednika Pete republike brzo iz medija istisnuli ovu kovanicu a nemačku kancelarku Angelu Merkel sa trona kraljice Evrope, bar u analizama istih tih medija.\nZapravo te 2017. počelo je veliko mešanje geostrateških karata na svetu u kojem je Donald Trump postao predsednik SAD, Britanija zvanično započela Brexit, a Macron od ulaska u Jelisejsku palatu krenuo u otvoreno nagovaranje Merkelove da promeni politički kurs po brojnim temama.\nRadikalne promene na međunarodnoj sceni, prema oceni Macrona, zahtevaju i radikalne mere, a sasvim je jasno da on sebe vidi kao nekoga ko će voditi Evropu u takozvanu postameričku budućnost. Budućnost u kojoj se SAD povlače iz Evrope, za Macrona predstavlja šansu u kojoj će se Evropska unija, naravno predvođena Francuskom, izboriti za stratešku autonomnost.\nMacronova insistiranja su, kako tvrdi glavni dopisnik iz Evrope New York Timesa, Steven Erlanger, dovela do toga da je na marginama proslave 30. godišnjice pada Berlinskog zida kancelarka u privatnom razgovoru oštro kritikovala francuskog predsednika.\n„Shvatam Vašu potrebu za razarajućom politikom. Ali smučilo mi se da skupljam krhotine. Stalno moram da lepim šoljice koje ste vi razbili, samo da bismo mogli da sednemo i popijemo šolju čaja“, rekla je ljutito Merkel Macronu, tvrdi dopisnik New York Times.\nIako je naknadno Merkelin portparol Steffen Seibert rekao da u „kancelarkinom sećanju te večeri nije bilo pritužbi, ljutnje, niti spora“, sve što se događalo minulih dana i nedelja ukazuje, ne samo da su francusko-nemački odnosi napeti, već da to nije prolazna stvar. Štaviše, mnogo toga ukazuje da prisustvujemo uobličavanju dve konkurentske strategije za Evropu – jednu gura Emmanuel Macron, a drugu Angela Merkel ali i ostatak nemačke vladajuće političke elite.\nZa Merkel, ali i pretendente da je naslede u kancelarskoj fotelji, globalizacija i takozvani liberalni međunarodni poredak akutelan proteklih decenija ostaje i dalje centar nemačke međunarodne strategije. Za nju nema alternative dosadašnjem poretku, iako je ulazak Trumpa u Belu kuću i Brexit su dramatično promenili okolnosti. Iako i Nemci shvataju da je rivalitet i ekonomski rat SAD i Kine danas ključni izazov, Berlin ne želi promene u starom poretku.\nJoš od govora u septembru 2017. na Univerzitetu Sorbonne pa sve do nedavnog intervjua za The Economist, Macron nastoji da ubedi Merkel da promeni mišljenje a glavne teme sporenja su unutrašnje preuređenje EU i njeno proširenje, uloga NATO-a u odbrani Evrope, kao i odnos prema Rusiji.\nNjemački Balkan smeta Parizu\nOko preuređenja EU, Berlin i pariz već dugo lome koplja. Macronove ideje o uspostavljanju ministra finansija eurozone, kao i novčano velikog budžeta eurozone ili Evropskog monetarnog fonda, Nemačka uspešno izbegava ili prihvata u umanjenoj verziji. Većina problema sa reformama se svodi na to da Nemci ne žele da odreše kesu i plate za funkcionalniju EU. Ta njihova želja još je manja sada kada je njena ekonomija, zbog pada potražnje u Kini, ušla u blagu recesiju.\nIako već godinama na brojne francuske zahteve odgovaraju sa „ne“ ili „ne sada“, Nemci su bili iznenađeni kada je francusko „ne“ ponovo odložilo početak pristupnih pregovora s Albanijom i Severnom Makedonijom, iako su obe zemlje započele teške reforme kako bi ispunile evropske zahteve i kriterijume.\nI dok Pariz sve to objašnjava željom da reformiše proces proširenja EU, teško je ne pomisliti da iza toga stoji i tiha francuska osveta Nemcima, čiji ekonomski interesi i uticaj na Balkanu su neuporedivo veći od francuskih. U diplomatskim krugovima se govori o tome da Parizu smeta što su Balkanom dominantan položaj imaju nemačke kompanije, pri čemu stručna radna snaga sa Balkana dobrim delom ide u Nemačku.\nZbog toga francusko insistiranje na drugačijem modelu pristupa novih članica, nije samo za unutrašnju politiku kampanju, već je i poruka Nemcima da moraju da poštuju i francuske a ne samo sopstvene interese te da Balkan ne može biti samo nemačka sfera uticaja.\nA da Francuska pod Macronom sve više razmišlja u tim kategorijama možda najbolje govori to što francuske diplomate javno govore o ravnoteži moći, sferama uticaja i politici moći kao neizbežnim odlikama jednom međunarodnog sistema suverenih nacija. Naravno, u tom sistemu, ekonomski slabije zemlje, kao što su balkanske, ne zaslužuju preveliki suverenitet već one padaju u sfere uticaja nekoliko „suverenih nacija“.\nMoždano mrtav ili živ\nNATO, kao druga važna tačka sporenja, čini se, ozbiljnija nego ikada pre. Kada je za The Economist Macron ocenio da je NATO doživeo „moždanu smrt“ jer o strateškim odlukama više nema koordinacije između SAD i ostalih NATO partnera, nemačka politička elita je bila šokirana takvim formulacija izrečenim javno od prvog čoveka Francuske. Nemački šef diplomatije i ministarka odbrane su odmah odgovorili da je „NATO živ“ i potreban, dok je Merkel prvo kratko rekla da smatra Macronove tvrde „preteranim“ da bi kasnije u govoru pred Bundestagom žestoko branila značaj NATO-a za bezbednost Evrope.\n„Održanje NATO-a danas je čak i više u našem interesu nego što je bilo za vreme Hladnog rata ili je bar podjednako važno kao za vreme Hladnog rata“, rekla je Merkel, dodajući da je to zbog toga što „Evropa trenutno ne može sama sebe da brani“.\nPrema njenim rečima, Evropa je „zavisna od transatlantske alijanse i zbog toga je ispravno raditi na toj alijansi i preuzeti više odgovornosti“.\nNajmanje dva razloga su za ovo sve jače nesaglasje Berlina i Pariza. Jedan leži u tome da Macron u Trumpovom odbijanju da bezuslovno brani Evropu vidi šansu da Evropska unija uspostavi autonomiju po pitanjima odbrane i bezbednosti u čemu bi, naravno, glavnu reč vodila Francuska kao nuklearna sila i najjača vojna sila unutar EU, nakon Brexita.\nDrugi razlog leži u tome što je Nemcima jasno da su vojno slabi i da bi osamostaljivanjem EU od NATO-a morali dramatično više novca da daju na odbranu, a oni već sada se nevoljno i isuviše sporo povećavaju izdvajanja za odbranu zacrtana kao cilj u okviru alijanse. Zbog toga Nemci na formiranje neke evropske vojske gledaju kao neki cilj u dalekoj budućnosti, a ne kao realnost koju mogu uskoro da postignu.\nOno što Nemce još više nervira je to što Macron, ne samo samoinicijativno zagovara strateški dijalog sa Rusijom koji bi bio vođen, kako kaže, „bez naivnosti“, već što za izjave o „moždanoj smrti“ NATO-a i zaustavljanju proširenja EU na Balkan dobija aplauze od predstavnika zvanične Moskve. Štaviše, u berlinskim krugovima se očekuje da Macron uskoro u nekom govoru zvanično založi za uklanjanje američkog nuklearnog kišobrana nad Evropom i uspostavljanjem evropskog nuklearnog kišobrana, što će reći francuskog.\nMacron želi da ponovo izgradi, kako kaže, „arhitekturu poverenja i bezbednosti“ sa Rusijom. On smatra da je Moskva postala agresivna, ne zbog svojih ambicija, već zato što su SAD gonjene svojim superegom i pobedom nakon Hladnog rata saterale Rusiju u ćošak. U takvoj situaciji Rusija na Evropu gleda kao na američkog Trojanskog konja i Macron to želi da promeni i tu uz pomoć mađarskog premijera Viktora Orbana sa kojim je imao „veoma dugu diskusiju“ i koji je „poprilično blizu našim gledištima“ pa možde čak da pomogne „da još malo ubedi Poljake“.\nOvakvi Macronovi stavovi podigli su kosu na glavi ne samo Nemcima, već i mnogim istočnim Evropljanima, pre svega vlastima u Poljskoj i baltičkim zemljama.\nKoliko su se vremena naglo promenila možda najbolje svedoči činjenica da bi ranije na ovakve pozive Pariza, Varšava i ostale istočnoevropske prestonice pozvale svog Ujka Sema koji bi lako i brzo ugušio ovakve porive za evropskim osamostaljivanjem i saradnjom sa Moskvom. Ali, sa Trumpom na čelu, SAD više ne igraju tu ulogu. To zapravo gura Berlin u pravcu da igra tu nekadašnju američku ulogu i usprotivi se Macronovoj geopolitičkoj agendi.\nA da nevolja bude veća, nemačka politika prema Rusiji je i bez toga dovoljno kompikovana i često kontradiktorna. S jedne strane, Berlin želi partnerstvo sa Rusijom i razvijenu ekonomsku saradnju i to ne samo po pitanju izgradnje gasovoda „Severni tok 2“. S druge strane, Nemci podržavaju sankcije protiv Rusije zbog uloge u ukrajinskom sukobu, podržavaju Ukrajinu u sporu sa Rusijom, kao i to da je misija NATO-a da odvraća od eventualnog ruskog napada na Evropu.\nPrisustvo ruskih trupa na Krimu 2014. godine i potonja aneksija ovog dela ukrajinske teritorije uticala je na to da Merkel, ne samo počne da zagovara sankcije protiv Rusije, već i da danas zazire od toga da EU, predvođena Parizom, sa Rusima pregovara o „arhitekturi poverenja i bezbednosti“ i da se odrekne američke vojne pomoći.\nIstini za volju, daleko od toga da Nemci nisu svesni da su se odnosi u svetu poprilično promenili te da i dalje imaju mnogo poverenja u Amerikance. Dokazi o tome se često primećuju u nemačkoj političkoj svakodnevici.\nPre samo koju godinu niko nije mogao ni da zamisli da će nemački ministar ekonomije Peter Altmaier, koji je godinama najbliži kancelarkin saradnik, u najgledanijoj političkoj debatnoj emisiji izjednačiti Ameriku sa Kinom po pitanju bezbednosti podataka nemačkih građana. Ko je mogao da zamisli da će jedan nemački ministar isticati da se ni Kini ni Americi ne može verovati te da ga u tome podržava i šef Saveza nemačkih industrijalaca. Scenario do skoro prosto nezamisliv u Nemačkoj, koja proteklih 70 godina zavisi od američke vojne zaštite a i dalje na sopstvenoj teritoriji ima hiljade američkih vojnika i baze u kojima su i američke nuklearne glave.\nRaskol između Berlina i Pariza je evidentan. Ali, čim je to postepeno počelo da curi u velike međunarodne medije, Berlin i Pariz su pokrenuli novi medijski spin. Ostalim državama članicama EU poslali su nezvanični dokument u kojem predlažu Konferenciju o budućnosti Evrope od 2020. do 2022. godine, koja bi trebalo da bude fokusirana na politike EU, uključujući moguće izmene osnivačkih ugovora i institucionalne promene.\n„Konferencija bi trebalo da pokrije sve teme koje treba da vode budućnost Evrope sa jasnim ciljem da se Evropa učini jedinstvenijom i suverenijom“, ističe se u dokumentu.\nI dok bi ovo trebalo da bude dokaz o novom zajedništvu i zajedničkoj inicijativi, čovek prosto ne može a da se ne zapita da li se iko u Evropi seća Sporazuma iz Aachena. Ne seća se? Podsećanja radi, to je dokument na 16 strana, koji su posle dugih i komplikovanih pregovora potpisali Macron i Merkel pre samo 10 meseci, a koji su mediji opisivali kao „obnovu zaveta“, „novi momentum za evropsko jedinstvo“ i „francusko-nemačko političko proleće“.\nIako je to bio najveći mogući kompromis koji su zvanični Pariz i Berlin uspeli da postignu u datim političkim okolnostima, ni od toga ništa nije bilo. Ne bi bilo za čuđenje da sličan rezultat bude i nakon Konferencije o budućnosti Evrope.\nIako bi to značilo da su Macronove ideje pale u vodu, to za Nemce neće predstavljati pobedu. Za Merkel i Nemačku u celini biće vrlo teško da brane sopstvene pozicije, jer se svet neminovno menja. I Evropa, pa samim tim i Nemačka, mora da plati cenu tih promena, ukoliko želi da bude igrač na međunarodnoj sceni. A sasvim sigurno, to želi.


Jovanović preti? – Top vesti\nod Petar od 22. prosinca 2019.\nŠef odborničke grupe Saveza za Srbiju u Skupštini Beograda Nikola Jovanović izjavio je danas da će zbog kriminalne rekonstrukcije nepuna tri kilometra ulica na Dorćolu „neko morati da ide u zatvor“, saopštila je Narodna stranka.\n0Piše: Danas Online 22. decembra 2019. 13.51\n„Nedopustivo je da se građani Beograda maltretiraju već sedmi mesec, iako je prva faza rekonstrukcije, koja obuhvata ulice Kraljice Marije i 27. marta, trebalo da bude gotova još 20. avgusta, a da svi radovi budu završeni do 20. decembra, uključujući i Ulicu cara Dušana“, rekao je Jovanović nakon obilaska radova u Ulici Džordža Vašingtona.\nJovanović, koji je i potpredsednik Narodne stranke, navodi se u saopštenju, istakao je da je skandalozno da se za ovu rekonstrukciju ulica, koja se radi bez valjanog projekta i bez zamene svih podzemnih instalacija, odvaja čak 27 miliona evra iz gradskog budžeta.\n„Zamenik gradonačelnika Goran Vesić je ove radove pompezno najavljivao kao rekonstrukciju ’četiri bulevara’, iako svi Beograđani znaju da je reč o četiri ulice i suštinski jednom pravcu dužine nepuna tri kilometra“, rekao je Jovanović.\nJovanović je upitao gradske čelnike kako ih nije bilo sramota da prisustvuju otvaranju 17 kilometara auto-puta, a nisu bili u stanju da za sedam meseci rekonstruišu dve ulice u najužem centru Beograda.\n„Vesić se za svo preplaćeno maltretiranje prestonice nije čak ni izvinio Beograđanima, a ja mu poručujem da će zbog tog kriminala i javašluka neko morati da ide u zatvor“, rekao je Jovanović.\nJovanović: Centralizacija upravljanja poslovnim prostorom u Beogradu izazvala katastrofu\nPrethodna objava Sprema li se ”transfer bomba” u Formuli 1?


Što mislite koja stranka najviše duguje BiH? / Bljesak.info | BH Internet magazin\nŠto mislite koja stranka najviše duguje BiH?\nPolitičke stranke duguju milijune KM\nVijesti / Politika | 13. 05. 2021. u 08:18 Bljesak.info\nJim Siergey for BGA / Ilustracija\nPolitičke stranke u Bosni i Hercegovini zaključno s prošlom godinom dobavljačima, medijima, marketinškim agencijama, ali i po osnovu poreza, doprinosa, plaća i komunalnih usluga dugovale su milijune KM.\nSDA duguje i Mostaru\nSudeći po izvještajima političkih stranaka koji su dostavljeni Središnjem izbornom povjerenstvu BiH, uvjerljivo najviše je dugovala Stranka demokratske akcije, i to 1,6 milijuna KM, a samo centrala ove stranke po osnovu plata svojim radnicima duguje 409.000 KM, dok po osnovu ugovora o djelu ima obaveze od 130.000 KM. Značajan dug ove stranke je i prema gradu Mostaru, i to 117.000 KM, zatim firmi "TP marketi" i to 51.000 KM, dok JP "Pošte" duguje 37.789 KM. Centrala SDA značajna sredstva, i to malo više od 30.000 KM, duguje Službi za zajedničke poslove Federacije BiH.\nOdmah iza SDA, po visini dugovanja zaključno s prošlom godinom, je SDP BiH, koji je prikazao neplaćene obaveze u iznosu od 1,5 milijuna KM. Ova stranka najviše duguje firmi "Analytics expert", i to 230.000 KM, a zanimljivo je da ovu kompaniju u Hrvatskoj sumnjiče za pranje novca, pišu Nezavisne. Pored toga, SDP i kompaniji "Metromedia" duguje gotovo 190.000 KM, dok po osnovu pozajmice firmi "Robot general trading" duguje 100.000 KM, a kompaniji "Europlakat" treba da isplati malo više od 45.000 KM.\nNa trećem mjestu po visini dugovanja nalazi se SDS, koji ima dug više od 673.000 KM. Ova najveća opozicijska stranka u Republici Srpskoj najviše duguje po osnovu plaća i doprinosa, i to 90.000 KM, a malo manje, točnije 74.000 KM duguju BN TV, dok veća dugovanja imaju i prema firmi "Metromedia", i to 23.000 KM. Značajan dug ima i DF, i to 648.000 KM, s tim da samo jednoj firmi, odnosno "Ascanius media" zaključno s prošlom godinom duguju 579.458 KM.\nViše od pola milijuna KM duguje i PDP, a od te partije najviše potražuje grad Doboj i to 109.000 KM, dok BN TV-u duguju 36.000 KM, a kompaniji "Metromedia" 28.000 KM. Kada je riječ o SP-u, zaključno s prošlom godinom dugovali su 324.000 KM, s tim da je malo više od 80.000 KM dugovala firmi "6. novembar" iz Zvornika, a zanimljivo je da je ta firma u vlasništvu Jakova Galića, poslanika ove stranke u parlamentu BiH i bivšeg direktora JP "Šume Republike Srpske".\nHDZ duguje 309.000\nOdmah iza SP-a na listi najvećih dužnika je HDZ, koji duguje 309.000 KM, s tim da po osnovu plaća svojim radnicima duguju 44.000 KM, poslije njih je SBB BiH koji je zaključno s 2020. godinom bio dužan 305.000 KM, a najviše je dugovao Grafičko izdavačkoj kompaniji OKO i to 104.000 KM, koja je u većinskom vlasništvu kompanije "Avaz". Po osnovu zakupa prostorija, SBB BiH dugovao je 44.000 KM.\n"Izvještaji koje je obavezno dostaviti SIP-u zadovoljavaju puku formu i nemaju previše veze sa stvarnim stanjem financija političkih partija, da ne spominjem sivu zonu koja uključuje prelijevanje novca iz javnih firmi i ustanova", rekla je Tanja Topić, politička analitičarka.\nOna naglašava da u BiH generalno postoji problem transparentnosti, a posebno kada je riječ o financijama te da političari i funkcioneri smatraju da raspolažu s onim što im pripada, a ne novcem poreznih obveznika.\npolitika Dugovanje Porez Porezna dugovanja\nPodignuta optužnica za poreznu utaju u iznosu od 308.000 KM


PočetakVesti i Događaji\nSvečana ceremonija u Pirotu\nSvečana ceremonija povodom prelaska grejanja na biomasu u 4 škole i sportske hale u Pirotu organizovana je 07. novembra 2017. godine. Događaju su prisustvovali predstavnici opštine Pirot, privatni partner GGE ESCO Srbija kao i predstavnici nemačke razvojne saradnje.\nPrelazak sistema grejanja u Narodnom pozorištu u Užicu\nAnaliza prelaska sistema grejanja na drvnu biomasu u Narodnom pozorištu u Užicu prezentovana je početkom oktobra 2017.godine.\nSkupštinska poseta Baden-Virtembergu\nSrpski poslanici i predstavnici nevladinog sektora iz oblasti energetike i zaštite životne sredine posetili su krajem septembra 2017. godine Pokrajnski parlament i Ministarstvo životne sredine, klime i energetike nemačke pokrajine Baden-Virtemberg. Studjska poseta je organizovana u okviru partnerstva u oblasti bioenergije između Srbije i Baden-Virtemberga.\nUspešan završetak Komponente 3\nNakon 44 meseca aktivnosti, komponenta 3 „Efikasno korišćenje ogrevnog drveta u domaćinstvima“ u okviru srpsko-nemačkog programa saradnje „Razvoj održivog tržišta biomase u Srbiji“ je uspešno okončana.\nTrening program “Dodatne usluge u šumarstvu”\nTri treninga u junu i julu 2017. godine održana su na Zlataru, Zlatiboru i u Nišu. Ukupno 44 učesnika iz JP Srbijašume, NP “Tara” i Regionalne razvojne agencije “Zlatibor” su uspešno završili trening.\nObuka za privatne šumovlasnike\nPrivatne šume u Srbiji imaju značajan potencijal, ali se i dalje bore sa mnogim preprekama.\nRadionica za biogas operatere\nPetodnevna radionica za 20 izabranih biogas operatera održana je u prostorijama Biogas udruženja u Novom Sadu\nGodišnja konferencija toplana, 27.-30.maj 2017.\nOd 27. do 30. maja 2017. održana je godišnja konferencija toplana Srbije na Zlatiboru.\nOkrugli sto, 13. juna 2017.godine\nNajavljujemo okrugli sto pod nazivom „Predlog Pravilnikao tehničkim i drugim zahtevima za drvna gorivai standardi iz te oblasti“\nDelegacija Srbije posetila Hrvatsku\nDelegacija Srbije boravila je izmedju 15.-18. maja 2017. u studijskoj poseti Republici Hrvatskoj gde se srela sa hrvatskim zvaničnicima i stručnjacima koji se bave OIE, a posebno projektima korišćenja biomase u energetske svrhe.


O Brajan: Veoma dobra runda, razgovori se nastavljaju sutra\nFoto: Twitter, National security council / Tanjug\nSpecijalni savetnik za bezbednost predsednika SAD Robert O Brajan oglasio se večeras posle sastanka sa predsednikom Srbije Alesandrom Vučićem i premijerom Kosova Avdulahom Hotijem u Beloj kući. On je ocenio da je veoma dobra runda razgovora iza njih i najavio nastavak razgovora sutra.\n- Veoma dobra runda razgovora ovoga popodneva sa liderima Srbije i Kosova. Danas su zaista napredovali. Ekonomija i normalizacija znače radna mesta za mlade ljude. Razgovori se nastavljaju sutra - najavio je O Brajan na tviter nalogu.\nUz O Brajana, sastanku je prisustvovao i specijalni izaslanik predsednika SAD Ričard Grenel.


Zvezda protiv Cedevite na pobedu – Nadlanu.com\nZvezda protiv Cedevite na pobedu\nBEOGRAD, 10. decembra 2010. (Beta) – Trener košarkaša Crvene zvezde Mihajlo Uvalin rekao je da će njegova ekipa na utakmici sa Cedevitom pokušati da nastavi sa podizanje forme u Jadranskoj ligi.\nBEOGRAD, 10. decembra 2010. (Beta) – Trener košarkaša Crvene zvezde Mihajlo Uvalin rekao je da će njegova ekipa na utakmici sa Cedevitom pokušati da nastavi sa podizanje forme u Jadranskoj ligi, a uz pomoć navijača mozda i iznenadi jedan od najboljih timova u dosadašnjem toku takmičenja.\n„Čeka nas težak meč, protiv veoma iskusne i kvalitetne ekipe. Tu su tri Amerikanca, nekoliko igrača sa evroligaškim iskustvom poput Vedrana Vukušića, Roberta Trohe i Marina Baždarića. Rezervni plej je 38-godišnji Vladimir Krstić„, kazao je Uvalin na konferenciji za novinare po potpisivanju sponzorskog uvora sa kompanijom Veolia.\n„Pokušaćemo da ponovimo igru iz duela sa Cibonom i Hemofarmom…Nema rezultata ako se ne pomučimo. Uz pomoć navijača, koji nam daju krila kada nam ne ide, imamo čemu da se nadamo„, dodao je.\nZvezda je u dosadašnjem toku sezone ostvarila samo dve pobede, nad Cibonom i Hemofarmo, pa je na začelju tabele. U prošlom kolu izgubila je na gostovanju kod Širokog (75:78), iako je, prema rečima Uvalina, to bila njena najbolja partija na strani.\n„Zaslužili smo i da pobedimo Široki, ali smo u odlučujućim trenucima zakazali u organizaciji napada„, naveo je Uvalin.\nCedevita je do sada ostvarila šest pobeda, pa je u grupi od sedam ekipa koje dele lidersku poziciju na tabeli. Samim tim je i favorit na meču, ali bek crveno-belih Luka Drča ne misli da je Zvezda unapred izgubila.\n„Zvezda u Pioniru ne može da bude autsajder, a s obzirom da smo konačno kompletirali ekipu očekujem i pobedu„, istakao je Drča.\nNovinarima se obratio i generalni menadžer kluba Mirko Pavlović, koji je govorio samo o ugovoru sa novim zvaničnim prevoznikom Zvezde.\n„Očigledno je da na Kalemegdanu duvaju neki novi vetovi„, rekao je Pavlović.\nDuel Zvezde i Cedevite u 11. kolu Jadranske lige igra se u subotu od 17 sati.\nNadlanu.com pre 18 minuta 0


Ukoliko ne bude bilo žalbi, konačni rezultati izbora biće objavljeni sutra - Radio Kontakt Plus\n11:53, 06.11.2019Izvor: Gazeta Express, KoSSev\nTo je za Gazetu Express izjavio Valjmir Eljezi (Valmir Elezi).\n„CIK će u skladu sa Zakonom o opštim izborima objaviti konačne rezultate. Zakon o opštim izborima predviđa žalbeni rok Izbornom panelu za žalbe i predstavke u vezi sa administracijom i brojanjem glasova u Centru za rezultate i brojanje koji traje 24 časa. Stoga, imajući u vidu da je brojanje glasova prihvaćenih odlukom Vrhovnog suda završeno u utorak oko ponoći, CIK je dužan da ispoštuje ovaj pravni rok“, rekao je Eljezi.\nIz CIK-a poručuju da će, ukoliko ne bude bilo žalbi, rezultati biti objavljeni u četvrtak.\n„Kao što smo vas obavestili, CIK će nastaviti da komunicira sa relevantnim institucijama kako bismo dobili potvrdu da nema nikakvih žalbi koje se razmatraju i tada ćemo objaviti konačne rezultate ovih izbora. Ukoliko u ovom roku ne bude žalbi, CIK će konačne rezultate objaviti u četvrtak, 7. novembra“, rekao je.


Na šta treba da mislite ako iznajmljujete poslovni ili magacinski prostor?\nTagovi: Posao, Kolektiv, Rasveta\n30. dec. 2020.u 9:29\nPri odabiru poslovnih i magacinskih prostora treba voditi računa o nekoliko važnih faktora kako bi vas on služio na najbolji način. Ukoliko menjate lokaciju postojeće kancelarije ili magacinskog prostora, ili tražite prvu prostoriju ovog tipa - sigurno su vam potrebni saveti o tome na šta treba obratiti pažnju.\nU nastavku teksta ćete pročitati informacije koje vam mogu biti korisne i olakšati proces odabira adekvatnog poslovnog ili magacinskog prostora.\nKarakteristike prostora utiču na produktivnost zaposlenih\nNekada je poslovni prostor podrazumevao manje kancelarije u kojima rade 2-3 osobe, međutim danas se sve više primenjuje “open space” trend, gde su svi zaposleni u jednoj prostoriji, a van nje postoji još nekoliko prostorija - sala za sastanke, kancelarija direktora, kuhinja i toalet. Naravno, ovaj trend uređenja poslovnog prostora ima svoje prednosti i mane.\nNa ovaj način zaposleni su u bližem kontaktu, te je grupna kohezija izraženija i tim je snažan. Sa druge strane, ponekad je u ovom ambijentu teško održati koncentraciju i fokus na poslovne obaveze, a ponestaje mira i privatnosti. Stoga je možda najbolja ideja da se napravi balans i prostor podeli na određene celine sa održavanjem otvorenog prostora.\nOsvetljenje direktno utiče na produktivnost zaposlenih\nOsvetljenje utiče na čoveka na različite načine i u kućnim, ali i poslovnim uslovima. Rasveta za industriju, odnosno magacine i poslovne prostore može da poboljša ili negativno utiče na energiju zaposlenih, produktivnost, kreativnost i umnogome diktira raspoloženje.\nNajbolja opcija za osvetljenje prostora je LED rasveta, posebno kada govorimo o industrijskoj rasveti. Njene prednosti su pozitivan uticaj na zaposlene, energetska efikasnost i dugotrajnost, ali i bezbednost (najmanja mogućnost kvara i izbijanja havarije).\nPored osvetljenja, na produktivnost radnika i pozitivnu energiju u samom prostoru uticaće odabir boja i dekoracija prostora. Preporučujemo da u vaše kancelarije unesete zelenilo i osvežite ga prirodnim elementima.\nŠta formira cenu prostora?\nDo sada ste pročitali koje su karakteristike dobro uređenog poslovnog postora i šta treba da vam bude prioritet prilikom opremanja kancelarije i magacina, a sada ćemo se pozabaviti karalteristikama prostora za iznajmljivanje koje uglavnom formiraju cene.\nKvadratura i nameštenost prostora\nCene magacinskog i poslovnog prostora za iznajmljivanja zavise od različitih faktora. Jedna od njih je kvadratura. Ukoliko ne znate koliko kvadrata je dovoljno u odnosu na broj zaposlenih, možete se voditi određenim pravilima.\nNekada je za svakog zaposlenog bilo potrebno 22 m2, dok je sada od uticajem novog trenda norma oko 12 m2. Naravno, ne morate biti u potpunosti precizni, već se odlučite za onaj prostor koji vam deluje najpogodnije za budući kancelarijski prostor.\nKada govorimo o magacinskom prostoru, dimenzije zavise od vaših potreba i trebalo bi da sračunate koliko imate robe, radnika i mašina. Opremljenost prostora diktira cenu iznajmljivanja, te one bolje opremljene kancelarije imaju više cene.\nJoš jedan faktor koji može da utiče na iznajmljivanje i cenu jesu parking mesta, pa je to još jedna stavka o kojoj treba da mislite. Ukoliko vam nije potreban prevoz do posla, a u cenu najama je uključen i parking, pokušajte da dogovorom smanjite troškove.\nLokacija poslovnog prostora\nU svakom trenutku možete pronaći na stotinak oglasa za izdavanje poslovnog i magacinskog prostora širom Srbije. Složićete se da to nije loša brojka i da imate dobre opcije za najam. Objekti koji su u ponudi nalaze se u centru određenog grada, u gradskim, ali i prigradskim naseljima kao i u industrijskoj zoni.\nU svakom momentu treba da mislite o lokaciji koja će odgovarati vašim zaposlenima, a ako je prevelika udaljenost od centra grada, biće vam potrebna parking mesta ili čak zajednički prevoz za radnike.\nMnogi ljudi u žurbi zaborave da provere papire potrebne za zakup poslovog prostora. Međutim, iako želite da požurite sa iznajmljivanjem, ako ne proverite papire, može da se desi da se smestite u prostor, postavite svu neophodnu opremu i shvatite da morate da ga napustite.\nZato je važno da regulišete sve neophodne ugovore, bilo da ste pravno ili fizičko lice, a za pomoć se možete obratiti nekoj od agencija koja vam može pomoći i u potrazi za odgovarajućim prostorom ili se savetovati sa pravnikom.\nPored svega navedenom, preporučujemo vam da dobro razmislite o prostoru koji vam je nephodan, te sračunate mesečne troškove kao što su struja, grejanje, infostan, internet i druge usluge. Kada sve stavite na papir znaćete da li možete da priuštite prostor koji ste odabrali kao i da li vam je trošak isplativ na duži period.\nNadamo se da vam je naš tekst pomogao u odabiru adekvatnog poslovnog i magacinskog prostora i usmerio vas ka lakšem odabiru prostora za vaše potrebe.


19-05-2022 11:26 Srbija Politika\nSrpski pokret Dveri apelovao je danas da se otkaže Parada ponosa, a da se kako su naveli „stotine miliona iz budžeta namenjenih promociji homoseksualizma usmere na lečenje dece, pronatalitetne mere i promociju osnovnih ljudskih prava u Srbiji“.\nDveri u saopštenju navode da „gej parada nije prihvatljiva za 85 odsto gradjana“ i „da je promocija homoseksualizma vrlo opasna za celokupno društvo“, te da vlast zloupotrebljava i ugrožava zajednicu paradom koja treba da prikrije ekonomski sunovrat i sve afere.\n„Ministarki Gordani Čomić nije dosta ‘obična’ gej parada, već bi da od Beograda i Srbije pravi evropsku prestonicu homoseksualizma i novi simbolički centar antihrišćanskih i antiporodičnih vrednosti, kao i da autoritarno nameće LGBT agendu“, navedeno je u saopštenju.\nDveri su pozvale ministarku za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Gordanu Čomić da se pridruži njihovom apelu, ocenivši da ona nikada nije pokušala da zaštiti bazična ljudska prava kao što je pravo na rad, pravo za zdravstvenu zaštitu, pravo za zdravu životnu sredinu.\nPovodom saopštenja Dveri u kome se ističe da će ovaj pokret tražiti od Skupštine Srbije da zabrani održavanje Parade ponosa, ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Gordana Čomić rekla je za Danas da zabrana okupljanja nije nadležnost Narodne skupštine.\n''Sramno da Beograd bude evropska LGBT prestonica 2022.''


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Podgorica :: Počela rekonstrukcija druge faze Bulevara\n01. 03. 2021. 11:43 >> 11:47 0\nOD BEOGRADSKE DO MILENIJUMA\nEkipe gradskog preduzeća Putevi danas su počele da izvode radove na rekonstrukciji druge faze Bulevara Ivana Crnojevića, od Beogradske ulice do mosta Milenijum.\nPlanirano je da radovi traju dvadeset radnih dana, a vrijednost te investicije iznosi preko 250.000 eura.\n"Podsjećamo da je juče zavšena prva faza rekostrukcije Bulevara Ivana Crnojevića, od Ulcinjske do Beogradske ulice, u okviru koje je rekonstruisano oko 500 metara ove gradske saobraćajnice, a ta investicija vrijedna je oko 200.000 eura", navode iz Puteva.\nKako je saopšteno, radovi su obuhvatali ugradnju 10.000m2 asfalta na kolovozu, postavljanje novih slivničkih rešetki, nivelisanje postojeće fekalne kanalizacije, iscrtavanje horizontalne signalizacije, zatim ugradnju nove javne rasvjete, ugrađen novi parkovskog mobilijara i formiranje novih zelenih površina.\nGlavni grad Podgorica Putevi doo Bulevar Ivana Crnojevića


Stefanović u Budimpešti razgovarao s kolegama iz Austrije i Madjarske\nBeta\t 25. oktobra 2016. 18:55\nMinistri unutrašnjih poslova Austrije, Madjarske i Srbije razgovarali su danas u Budimpešti o saradnji na efikasnijoj zaštiti spoljnih granica, kao i o unapredjenju saradnje u razmeni informacija u borbi protiv krijumčarenja ljudi, saopštio je MUP Srbije.\nKako se navodi u saopštenju, madjarski i austrijski ministri Šandor Pinter i Volfgang Sobotka ocenili su da je Srbija konstruktivnim stavom doprinela pronalaženju rešenja migrantske krize i dodali da će se, kao ministri članica Evropske unije, zalagati da Srbiji bude pružena neophodna pomoć za prevazilaženje tog problema.\nSrpski ministar Nebojša Stefanović rekao je da je Vlada Srbije od početka migrantske krize zauzela odgovoran i aktivan pristup i bila otvorena za saradnju, dodajući da je za efikasno i trajno rešenje problema migranata potreban jedinistven stav Evropske unije.\nOn je rekao da je u okviru akcije “Specijalne mere 2”, koju finansira Evropska unija, a koja predvidja angažovanje policijskih službenika zemalja Evropske unije za rešavanje migrantske krize, u pomoć srpskim graničarima na granicu s Bugarskom upućeno 20 madjarskih kolega.\nSkupština Beograda razrešila v.d. direktora Gradskog centra…\nKaže otac sinu:\n- Sine, nemoj da ljuljaš baku, nije se zato obesila!


O Nama - Kardiohirurgija.rs\nKardiohirurgija.rs je web prezentacija namenjena kardiohirurškim bolesnicima. Posvećena je informisanju i edukaciji pacijenata i njihove rodbine kako bi im olakšali pripremu za kardiohiruršku intervenciju, samu operaciju i oporavak nakon nje. Smatramo da uspeh kardiohirurške procedure u mnogome zavisi od stepena pripremljenosti bolesnika, pa smo u tom cilju pokušali da jedan važan korak u vašem životu učinimo lakšim i sigurnim. U tom smislu su i tekstovi i fotografije prilagodjeni svakodnevnom jeziku kako bi što bolje objasnili složenu kardiohiruršku temu.\nDeo web prezentacije je namenjen lekarima, medicinskom osoblju i studentima medicine. Bolesnici i njihova rodbina su takodje dobrodošli na ovaj deo “sajta” sa napomenom da fotografije namenjene medicinskim radnicima i studentima eksplicitno pokazuju delove kardiohirurških intervencija.\nNa prezentaciji ćete naići i na preporuke za lečenje. Napominjemo da su sve preopruke i predložena terapija, isključivo informativnog karaktera i ne predstavljaju terapiju koju bi bolesnici trebali da uzimaju na svoju ruku, odnosno bez konsultacije sa lekarom. U tom smislu kardiohirurgija.rs se odriče bilo kakve odgovornosti za posledice nastale samostalnim ili nestručnim lečenjem\nWeb site je pokrenut pre skoro više od deset godina i do danas je imao preko 100 000 posetilaca iz celog sveta. Nadam se da će treće, unapredjeno i redizajnirano izdanje kardiohirurgije.rs naići na lep odgovor posetilaca da će im pomoći da shvate i pobede svoju bolest.\nkardiohirurgija.rs ostaje uvek otvorena za vase predloge na čemu Vam se unapred zahvaljuje\nProf Dr Ivan Stojanović


Čović s Vučićem u Beogradu razgovarao o utvrđivanju granice između BiH i Srbije – BDC TV\nOctober 16, 2017 Desk BDC TV BiH, Region 0\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović razgovarao je danas u Beogradu s predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, gdje je još jednom naglašeno da su odnosi tih dviju zemalja ključ za mir i stabilnost na Zapadnom Balkanu.\nPredsjednik Srbije sinoć je bio domaćin na radnoj večeri predsedavajućem Predsjedništva BiH Draganu Čoviću, koji boravi u radnoj posjeti Beogradu.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da su odnosi Bosne i Hercegovine i Srbije ključ za očuvanje mira i stabilnosti na Zapadnom Balkanu i ključ za drugačiju i bolju budućnost građana obje države.\nPoslije razgovora s članom Predsjedništva BiH Draganom Čovićem u Beogradu, Vučić je rekao da je BiH najznačajniji vanjskotrgovinski partner Srbije i da se očekuje da će do kraja godine vanjskotrgovinska razmjena iznositi 1,6 milijardi eura.\nTakođer je potvrđena ideja za održavanje trilateralnog sastanka na bilo kojem nivou između BiH, Srbije i Hrvatske.\nVučić je rekao da je na sastanku bilo riječi i o utvrđivanju granice između dviju država, podsjetivši da su usaglašena 373 kilometra.\nPrema njegovim riečima, još je ostalo da se usaglasi područje oko hidroelektrana Zvornik i Bajina Bašta, odnosno sporno je 17 hektara kod HE Zvornik i pet hektara kod HE Bajina Bašta.\nVučić je kazao da je na sastanku prenio da za Srbiju nije bila nimalo laka presuda Suda BiH da se oslobodi Naser Orić za ratne zločine, pošto u Srbiji postoje, kako je rekao, živi ljudi koji su prisustvovali izvršenju zločina.\n“To je važno za opstanak srpskog naroda, ali i za obnovu srpskih svetinja”, kazao je Vučić i zahvalio se Čoviću na predlogu da se ta crkva obnovi.


Radio Tivat | Predrag Šušić direktor OŠ „Drago Milović“\n05 феб Predrag Šušić direktor OŠ „Drago Milović“\nPosted at 15:53h in Obrazovanje\tby\tZora Krstovic\nNovi direktor Osnovne škole „Drago Milović“ je Predrag Šušić, dugogodišnji profesor fizičkog vaspitanja i doskorašnji pomoćnik direktora.\nOsnovnu i srednju školu Šušić je završio u Tivtu, Fakultet fizičke kulture u Novom Sadu, a po povratku u rodni grad počinje da radi u školi u kojoj je od 15. januara tekuće godine na čelu kolektiva.\nPored uspješnog pedagoškog rada, Šušić je poznat i po ostvarenim sportskim rezultatima i angažmanu u nevladinom sektoru. Kao takmičar atletskih klubova „Tivat i „Vojvodina“ (Novi Sad) zavrijedio je poziv u reprezentaciju SR Jugoslvije, a 17 godina je bio umjetnički rukovodilac KUD- a „Boka“.\n„Nadam se da ću u narednom periodu ispuniti sva očekivanja i izazove sa kojima se OŠ svakodnevno susreće, i nastaviti kvalitetan i kreativan rad mojih prethodnika koji su to znalački radili“, izjavio je Šušić Radio Tivtu.


Danas Borčanci dočekuju neporažene Nišlije - www.lobi-info.rs\nBojan K. 6. aprila 2013., 14:26 5.8k Views\n„Kada bih rekao da je Radnički iz Niša najteži protivnik u dosadašnjem delu sezone, to bi bio pleonazam. Osvojili su 16 bodova, imaju samo jedan remi i pet uzastopnih pobeda, uz samo jedan primljen gol. Sve su to veliki podaci o njima. Najteže je praviti dobar rezultat u kontinuitetu. Oni su to uspeli ovog proleća i ja im na tome iskreno čestitam“, kaže Milošević, trener BSK-a.\nApsolutni hit drugog dela sezone je niški Radnički sa remijem i pet uzastopnih pobeda koje su ga od kandidata za ispadanje lansirale u borbu čak i za mesto u evropskom takmičenju naredne sezone. Ako ekipa Saše Mrkića danas savlada i BSK u Borči, oboriće rekord generacije iz 1976. godine u čijem su vlasništvu šest vezanih trijumfa u elitnom rangu. Podvig Nišlija je utoliko veći ako se uzme u obzir da ekipa zimus nije išla na pripreme zbog nemaštine u klubu.\n„Čeka nas nov izazov, treća utakmica za sedam dana. BSK je jak protivnik, organizovan klub sa tradicijom i neće nam biti lako. Naš cilj je da nastavimo niz dobrih rezultata i igara. Niš zaslužuje da ima jak Radnički“, rekao je Saša Mrkić, trener Radničkog.\nPreostali mečevi Jelen Superlige, 22. kolo\nOFK Beograd – Javor 15.30\nSpartak – Radnički 1923 15.30\nJagodina – Rad 15.30\nDonji Srem – Novi Pazar 15.30\nBSK – Radnički Niš 15. 30\nI trener BSK-a je oprezan, „Ne želimo nikoga da potcenimo, ali ni da precenimo. Hoćemo da poboljšamo bodovni saldo i na to nas obavezuju naše ambicije. Pokazali smo da sazrevamo kao ekipa i da umemo da prikažemo kvalitetan fudbal kada za to postoje uslovi“, kaže Milošević.\nIzgleda da obe ekipe ciljaju na pobedu, što može značiti samo jedno a to je da nas danas očekuje lep fudbalski dan u Borči.\nPobedi nad Radničkim nada se i fudbaler BSK Borče Mile Savković, koji je izjavo, „Uradićemo sve da zaustavimo nalet Radničkog, upišemo tri boda i tako olakšamo put ka našem cilju, a to je opstanak u Superligi“.\nTrener BSK poziva sve da dođu na utakmicu i nada se da će tribine na “Vizelj parku“ konačno biti punije.\n„Pored bodova i opstanka, veliki motiv i cilj mi je da uspem da sa igračima povećam broj gledalaca u Borči. To ćemo uspeti jedino ukoliko na svakoj utakmici budemo bili borbeni, ambiciozni i pružali kvalitetne partije, praćene dobrim rezultatima. Voleo bih da doživim da ovde tribine budu ispunjene u velikoj meri“, rekao je Milošević.\nUtakmica BSK Borča – Radnički počinje u 15:30 časova na Vizelj parku.\nPrethodna objava Uklanjanje kabastog smeća tokom vikenda\nSledeća objava UŽIVO: BSK Borča – Radnički Niš 2:1


Savet bezbednosti: Odloženo glasanje o rezoluciji o Siriji - Sputnjik Srbija\nSavet bezbednosti: Odloženo glasanje o rezoluciji o Siriji\n17:54 23.02.2018 Preuzmite kraći link\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija odložio je danas glasanje o rezoluciji koja zahteva 30 dana primirja u Siriji kako bi bilo omogućena dostava pomoći i evakuacija povređenih, izjavio je danas kuvajtski predsednik misije UN.\nGlasanje je, kako prenosi Rojters, odloženo za najmanje sat vremena.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov izjavio je danas da je Rusija spremna da se usaglasi sa rezolucijom Saveta bezbednosti Ujednjenih nacija o Siriji, ali da joj je potrebna garancija o prekidu vatre.\n„Nema garancije da (pobunjenici) neće nastaviti da pucaju u naseljenim oblastima Damaska. Zato, da bi rezolucija bila efikasna, a mi smo spremni da se usaglasimo sa tekstom koji će je takvom učiniti, predlažemo formulu koja bi prekid vatre učinila realnim, zasnovanu na garancijama svih koji se nalaze u Istočnoj Guti i izvan Istočne Gute“, rekao je Lavrov povodom rezolucije o prekidu vatre, prenosi Rojters.\nLideri Francuske i Nemačke pisali su ruskom predsedniku Vladimiru Putinu da zatraže njegovu podršku za zasedanje Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija kojim će se pozvati na hitan prekid vatre u Siriji, saopštio je danas neimenovani izvor iz Jelisejske palate.\nOdvojeni diplomatski izvori saopštili su da nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron planiraju da zajedno pozovu Putina posle podne, u zavisnosti od ishoda glasanja u Ujedinjenim nacijama.\nSvetski lideri su u četvrtak na sednici Saveta bezbednosti UN pozvali na hitan prekid vatre u Siriji, dok vladine snage napadaju istočna predgrađa Damaska koja kontroliše opozicija, a proteklih dana poginulo je na stotine ljudi.\nŠef humanitarnih operacija UN Mark Loukok podneo je izveštaj Savetu o, kako je rekao, „humanitarnoj katastrofi koja se odvija pred našim očima“ u predgrađu Istočna Guta, preneo je AP.\nŠvedska i Kuvajt su zatražili da se glasa o rezoluciji kojom bi se naložilo 30-dnevno primirje kako bi humanitarne agencije mogle da dostave pomoć i evakuišu ranjene i bolesne iz područja pod opsadom.\nRuski ambasador u UN, Vasilij Nebenzja, na čiji zahtev je sazvana današnja sednica, uložio je amandmane na rezoluciju u poslednjem trenutku, navodeći da predložena rezolucija „jednostavno nije realna“.\nOn je takođe optužio svetske medije za masovnu kampanju dezinformisanja koja ignoriše, kako je rekao, da se na hiljade boraca, uključujući ekstremiste Al Kaide, sklonilo u Istočnu Gutu, odakle napadaju prestonicu.\nČlanovi Saveta bezbednosti su saopštili da moraju da razmotre ruske predloge, a švedski ambasador u UN Olog Skog rekao je da će se o rezoluciji verovatno glasati sutra.\nSavet bezbednosti UN, Sirija


Radovi na novoj saobraćajnici u Brejanovcu - Dnevnik Juga\nHome / GRADOVI / Leskovac / Radovi na novoj saobraćajnici u Brejanovcu\nRadovi na novoj saobraćajnici u Brejanovcu\nSrdjan Stamenkovic 14/04/2016\tLeskovac Leave a comment\nGradonačelnik Leskovca dr Goran Cvetanović obišao je danas radove na izgradnji novog puta u Brejanovcu.\nU Brejanovcu je počela izgradnja saobraćajnice u koju će lokalna samouprava uložiti 3,7 miliona dinara. Rok za izvođenje je 30 dana, izvođač je Perica Jović iz Vlasotinca.\n– Jedan od osnovnih ciljeva ove lokalne samouprave je da nijedan deo grada koji obuhvata 144 naseljena mesta, ne bude zapostavljen. U ovom mestu nedavno smo uredili park sa mobilijarem za najmlađe i autobusko stajalište, u šta je uloženo oko 1.100.000 dinara, istakao je gradonačelnik, Goran Cvetanović.\nPrevious Radovi na novoj saobraćajnici u Brejanovcu\nNext U petak potpisivanje sporazuma o obezbedjivanju sredstava za završetak kolektora\nTrotoari u ulici “Moše Pijade“ su završeni, a vlasotinački “Ab kop“, dobro je i na …


Lepote i izazovi Mont Everesta (FOTO)\nLepote i izazovi Mont Everesta i dalje privlače sportiste i turiste iz celog sveta da posete Tibet, a one najhrabrije i da se popnu na najviši planinski vrh na svetu.\nNa putu ka vrhu neophodna je pomoć lokalnih vodiča, šerpasa, koji obavljaju veoma težak, i po život opasan posao. U aprilu 2014. godine, u lavini je poginulo 13 šerpasa i troje radnika, što je pokrenulo debatu o uslovima rada. Šerpasi su posle ove nesreće odbili da rade, tražeći bolje uslove za rad, veće osiguranje i besplatno školovanje za decu poginulih. U poslednje dve godine vlada je donela niz promena u ovoj oblasti, počev od postavljanja službenika u bazni kamp na Everestu, do pokretanja fonda za pomoć porodicama nastradalih vodiča – sve kako bi ubedili turiste i alpiniste da se ponovo vrate na Everest.