Novosti\t06.05.2018 20:03\nKOLIKO je vest o angažovanju Igora Kokoškova za prvog trenera NBA ligaša Finiks Sansa bila udarna juče u Srbiji, toliko je i u Americi. Prvi Evropljanin u istoriji NBA lige koji je postao glavni trener jednog kluba, pravi je medijski hit u američkim medijima koji su otišli i korak dalje, pa su u petak častili svoje čitaoce naslovima tima: "Kokoškov je trener koji pomera granice" ili "Istorijski dan za NBA", sve do konstatacije da je ova promocija stigla u ruke mladog stručnjaka koji je svojim radom zaslužio klupu Sansa.\nIstovremeno, ne prestaju da stižu i poruke podrške mnogobrojnih košarkaša i trenera koji su u pojedinim periodima svoje karijere sarađivali sa Kokoškovim.\n- Ovo je veliki dan i velika vest za sve evropske košarkaške trenere i evropsku košarku. Ne zaboravite da je Kokoškov bio pomoćni trener u šest NBA klubova - poručio je aktuelni selektor košarkaške reprezentacije Španije Serđo Skariolo.\nDok brojni srpski treneri ne postanu aktivni na društvenim mrežama i dok se domaća javnost još ne navikne da je Kokoškov rođen pre 46 godina u Beogradu i da je tek sa 28 leta otputovao u Ameriku, dotle ostaje da skupljamo reakcije onih koji su u SAD, Gruziji ili Sloveniji mogli da shvate koliko dobrog trenera je dobio Finiks Sans\nIGOR Kokoškov se na zvaničnoj internet-strani Juta Džeza, njegovog aktuelnog kluba, oglasio kratkim saopštenjem za javnost.\n- Dobio sam sjajnu priliku da se dodatno razvijam kao trener u Finiksu, gde su moja porodica i kuća poslednjih deset godina. Trenutno smo u plej-of seriji sa Hjustonom, a tek posle nje ću svu svoju energiju usmeriti ka Sansima - poručio je Kokoškov.


DA LI ĆE I VAŠE DETE IĆI U PRODUŽENI BORAVAK? - RanacRanac\nU toku je prijavljivanje osnovnih škola koje su zainteresovane za oganizaciju produženog boravka dece, tako da će se njihov konačni broj znati tokom septembra.\nOčekuje se da će škole koje su i prethodnih godina imale produženi boravak nastaviti to da rade i ove godine, a moguće je da će im se pridružiti i neke nove, pišu Večernje novosti, pozivajući se na saznanja iz Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu Grada Beograda.\nBliži se početak nove školske godine koji, osim finansijskih izdataka za kupovinu pribora, udžbenika i torbi, roditeljima zadaje i brigu zbog organizacije odlaska i povratka dece iz škole, ukoliko u njoj nema produženog boravka. To se posebno odnosi na one male đake koje mame i tate ne mogu da isprate i dočekaju iz škole kada se oglasi školsko zvono, jer je većina u to vreme na poslu.\n– Broj škola koje imaju produženi boravak menja se iz godine u godinu, a prošle školske godine ih je bilo ukupno 104, i to 81 za treći i četvrti razred i 21 za boravak prva dva razreda – navode u Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu. – Pohađanje produženog boravak je besplatno, a u nekim školama roditelji plaćaju ručak, što zavisi od dogovora sa direktorom. Inače, škola nema obavezu da organizuje doručak.\nGrad Beograd finansira produženi boravak u trećem i četvrtom razredu u svim školama koje se prijave i imaju uslova za organizovanje ovog oblika rada.\n– Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja finansira produženi boravak za prvake i đake drugog razreda – objašnjavaju u Sekretarijatu. – Ukoliko nema novca za sve prijavljene škole, za njih troškove na sebe preuzima Grad Beograd, kako bi produženi boravak postojao u svim školama u kojima su roditelji pokazali zainteresovanost i potrebu za tim. Da li će škola organizovati i ovaj vid nastave, zavisi od broja prijavljene dece, kao i prostornih kapaciteta škole.\nU boravku đaci urade domaće zadatke, nauče šta je potrebno, a i zbrinuti su dok su im roditelji na poslu.\nDa bi škola organizovala produženi boravak đaka potrebno je da za to ima adekvatan prostor, opremu i nastavna sredstva.\n“Zeleno svetlo” se od nadležnih dobija na inicijativu saveta roditelja, s kojom mora da se saglasi nastavničko veće, a školski odbor donosi zvaničnu odluku. Sa decom u boravku rade nastavnici razredne nastave, koji su angažovani po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima, a njihovo angažovanje plaća Grad Beograd.\nUNIFORME NA ČEKANJU


Foto konkurs: Njemačka u tvojim očima - PUSTOLOVI\nFoto konkurs: Njemačka u tvojim očima\nNjemačke kompanije Lufthansa, Goethe-Institut Beograd i Turistička organizacija Njemačke (DZT) su se ove jeseni udružile u sjajnom projektu koji podstiče sve kreativce, bilo da su u pitanju amateri ili profesionalci, da se prihvate svojih fotoaparata i krenu na put istraživanja Srbije.\nNaime, radi se o foto konkursu sa interesantnom temom: Njemačka u tvojim očima na koji možete da šaljete svoje fotografije snimljene u Srbiji koje su inspirisane Njemačkom.\nFotografišite predjele, ljude, ambijente ili arthitekturu Srbije koja Vas najviše podsjeća na Njemačku, postujte fotografije na zvaničnu internet stranicu Goethe-Instituta Beograd (www.goethe.de/belgrad) i osvojite vrijedne nagrade!\nFotografije treba da budu kvadratnog oblika, u rezoluciji ne manjoj od 300dpi. Vaše fotografije će biti automatski učitane i na facebook stranici Goethe-Instituta Beograd, gdje će biti dostupne za lajkovanje.\nTri fotografa koji osvoje najveći broj lajkova na facebook stranici Goethe-Instituta Beograd biće nagrađeni vrijednim nagradama koje obezbjeđuju Lufthansa, Goethe-Institut Beograd i Turistička organizacija Njemačke. Uz to će 30 fotografija sa najviše lajkova biti predstavljene na izložbi u Galeriji Menjacnica Goethe-Instituta Beograd u periodu od 23. do 30. septembra.\nPRVA NAGRADA: Dvije Lufthansa avionske povratne karte za Minhen + 2 noćenja u hotelu (sponzorisana od strane Turističke organizacije Nemačke)\nDRUGA NAGRADA: Kurs njemačkog jezika u Goethe-Institutu Beograd\nKonkurs je otvoren do 15. septembra 2016.\nSve informacije vezane za pravila konkursa su dostupne na zvaničnoj internet stranici Goethe-Instituta Beograd www.goethe.de/belgrade


PREDLOG IZMENA ZAKONA O ELEKTRONSKIM KOMUNIKACIJAMA: SPAJANJE RATEL/A I RAPUS/A\nDrugi razlog za izmene tog zakona je što je Ustavni sud utvrdio da su pojedine odredbe tog zakona neustavne zato što se radi o povredi prava na tajnost komuniciranja korisnika elektronskih komunikacija, rekao je ministar Ljajić.\nMinistar Ljajić najavio je skoro potpisivanje ugovora sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) o podršci za završetak digitalizacije televizijskog signala.\n"U završnoj smo fazi pregovora sa EBRD koja će voditi ceo proces, i tendera i nabavke neophodne opreme. Plan je da krajem juna ili početkom jula potpišemo predugovor, a u septembru ugovor o kreditu, što bi omogućilo da se proces digitalizacije ubrza i završi do juna 2015. godine", rekao je Ljajić.\nPrema rečima Ljajića, ranija procena je bila da je Srbiji za digitalizaciju potrebno 70 miliona evra, ali će to biti urađeno za tri puta manje novca.\nLjajić je napomenuo da Srbija dosta kasni u prelasku na emitovanje digitalnog radio i televizijskog signala i precizirao da je do sada završeno 15 do 20 odsto tog posla.\n"Da bi se okončao taj proces potrebno je donošenje seta medijskih zakona važnih za proces digitalizacije, za koje očekujem da će već sledeće sednice biti upućeni Skupštini na usvajanje", rekao je on i ocenio da će digitalizacijom biti otvorena mogućnost da država ima korist od izdavanja frekvencija operaterima koja sigurno neće biti manja od 50 do 100 miliona evra.\nLjajić je podsetio da je prvi rok za završetak digitalizacije u Srbiji je bio 4. april 2012. godine, ali je zbog kašnjenja pomeren na 17. jun 2015. godine.\nEU je dala 10,5 miliona evra pomoći Srbiji za uvođenje digitalizacije i ta faza je završena, a EU je zainteresovana da se taj proces što pre završi, rekao je on i dodao da Srbija sprovodi čitav niz akcija i mera da se taj proces ubrza.\n"Bićemo zaista u velikom problemu ako do (polovine) 2015. ne završimo proces digitalizacije", rekao je Ljajić i dodao da bi to donelo ogromnu štetu za državu i za građane.\nPolovina 2015. je rok do kojeg sve zemlje u Evropi moraju da pređu na digitalni signal. Rok za završetak digitalizacije televizijskog signala u Srbiji je 17. jun 2015, a krajem prošle godine proširena je Inicijalna mreža, tako da je probnim signalom pokriveno područje sa 75 odsto stanovništva Srbije.


Riding her kreiranje odece online dating dick she\nComment pretty dating online kreiranje odece amazing\nTuesday, October 17, 2017 by Jorge\nŽivimo u svetu i vremenu gde moda igra veliku ulogu i biti lepo odeven mnogo toga govori o vama.\nIako je više pažnje većinom posvećeno damama i njihovim odevnim kombinacijama, ne smemo naravno izostaviti ni muškrace. Pripadnici muškog pola počeli su da dokazuju da su i oni veoma zainteresovani za modu kao i žene. Različitih brendova i skupocenih komada odeće sve je više, a muškarci postaju sve lepši i otmeniji.\nKada govorimo o odevanju, odela su naravno na prvom mestu. Pojedina odela su skuplja od automobila, a neka čak i od pojedinih vila. Najskuplja muška odela dostupna su po cenama koje će vas ostaviti bez teksta. Ipak, namenjena su muškarcima koji žele sebi da udovolje i koji to mogu da priušte. Ne postoji bolji način za kreiranje idealnog prvog utiska od nošenja skupocenog odela. Mi vam ovoga puta predstavljamo 10 najskupljih muških odela, koja su danas dostupna za kupovinu.\nAko želite odelo u kojem želite da se osećate izvanredno, elegantno, prijatno i lepo onda su Brook’s Brothers odela prava stvar za vas. Naravno, sve to ima svoju cenu. Jedno Brook’s Brothers odelo košta oko 14.500 dolara.\n09. Ermenegildo Zegna $20,000\nKreator Ermenegildo Zegna linije odela je poznati italijanski modni dizajner koji je osnovao kompaniju koja sada iza sebe ima preko jednog veka iskustva u modnoj industriji. Ova odela koštaju od 20.000 do 22.000 dolara, a kreirana su besprekorno od najboljih dostupnih materijala. Dok nosite neko od ovih luksuznih odela, osetićete se privlačno i samopouzdano, kako ste oduvek želeli.\n08. William Fioravanti $22,000\nVilijam Fioravanti je uspešni modni dizajner koji je pokrenuo pravu revoluciju u modnoj industriji. Kreator je besprekornih odela koja se sastoje od preko 200 različitih materijala. Ako želite da budete vlasnik ovakvog eksluzivnog odela, morate izdvojiti 22.000 dolara.\n07. World Record Challenge Cup $28,000\nIako nije u pitanju kompanija ili modni dizajner, takmičenje koje se zove World Record Challenge Cup je razlog kreiranja nekih od najboljih i najfinijih odela ikada. Na primer, Suzan Triplet, ugledna modna dizajnerka iz Australije je 2013.godine pobedila na ovom takmičenju i prodala je odelo koje je za tu priliku kreirala po ceni od 28.000 dolara.\n06. Brioni Vanquish II $43,000\nOdela iz Brioni modne kuće su nadaleko poznata, cenjena i nagrađivana zbog svog ekskluziviteta i veoma visokog kvaliteta. Muškarac koji se pojavi u Brioni odelu osvojiće poglede svih prisutnih u prostoriji u koju je ušao, a za jedno takvo moćno odelo morate izdvojiti i do 43.000 dolara.\n05. Desmond Merrion $47,000\nJedna od najpoznatijih krojačkih kuća u Londonu nudi savršena, elegantna i uglađena odela koja koštaju i do 47.000 dolara. Besprekorna izrada ovog krojača i njegov trud i rad svakako zaslužuju ovako visoku cenu.\n04. Kiton K-5 $50,000\nOdela Enza D’Orsija, poznatog italijanskog dizajnera, koštaju 50.000 dolara, a kreirana su korišćenjem visokokvalitetnih materijala koji se odbijaju od merino ovaca. Ova stilska i prelepa odela pružiće vam elegantan i poslovan izgled.\n03. William Westmancott $75,000\nOvaj britanski dizajner uspeo je da nadmaši sva očekivanja dizajniranjem svog Ultimate Bespoke projekta – odela koje košta neverovatnih 75.000 dolara. Razlog ovako visoke cene je ručna izrada svakog dela odela, a krojač na svakom komadu radi oko 200 sati.\n02. Alexander Amosu $101,890\nPoznati luksuzni krojač, Aleksander Amosu kreiraoje odelo koje košta preko 100.000 dolara. Ovo odelo je u celosti napravljeno od najskuplje vune na svetu. Pored toga, dizajner je morao ručno da napravi preko 16.000 šavova kako bi kreirao ovo modno umetničko delo. Dugmad na ovom odelu je takođe razlog njegove skupocenosti – napravljena su od 18-karatnih dijamanata.\n01. Stuart Hughes Suit $892,980\nAko niste sigurni da li da kupite Ferari, Maserati ili Labmorgini, možda je najbolje da kupite odelo koje košta neverovatnih 892.980 dolara. Stjuart Hjuz, dizajner iz Mančestera, kreator je najskupljeg odela na svetu koje košta kao najbolji i najmoderniji super automobil. Odelo predstavlja unikatnu mešavinu kašmira, svile i vune, a u njega je utkano preko 500 dijamanata na prednjem i zadnjem delu. Sigurni smo da ćete u ovom odelu izgledati kao „dijamant“.


Medojević pisao Donaldu Trampu - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Medojević pisao Donaldu Trampu\nPredsednik Pokreta za promene (PzP) Nebojša Medojević pisao je pismo američkom predsedniku Donaldu Trampu u kome izražava nadu da će predsednik SAD iskoristiti lični autoritet i podržati napore demokratske opozicije, slobodnih medija, nezavisnih pojedinaca i pravoslavne hrišćanske Crkve da se duboka politička kriza reši mirnim demokratskim putem.\n1Piše: FoNet 06. februara 2020. 19.32\nMedojević je informisao Trampa o situaciji nakon usvajanja Zakona o slobodi veroispovesti.\n„Koristim ovu priliku da ponovo ukažemo na izrazito negativni razvoj situacije u Crnoj Gori u kojoj aktuelni predsednik države i predsednik vladajuće komunističke partije DPS, Milo Đukanović javno demonstrira svoje političke ideje kojima nema mesta u savremenoj demokratskoj Evropi“, pisao je Medojević.\nĐukanović, sa pozicije predsednika države, poziva državne institucije i organe na “jedinstvo vlasti” u sprovođenju njegovih ličnih interesa i odluka u obračunu sa političkim neistomisljenicima i jedinom kanonskom pravoslavnom hrišćanskom crkvom i njenim vernicima“, naveo je Medojević.\nOn je ocenio da Đukanović time javno ukida ustavnu podelu vlasti na izvršnu, zakodnavnu i sudsku, a svim sudijama, tužicoma, poslanicima i ministrima koji to ne žele naređuje da podnesu ostavke ili napuste Crnu Goru. Prema rečima Medojevića, Đukanović, kao predsednik države, članice NATO, poziva državne organe i institucije da masovno krše Ustav i zakone i sprovedu progon neistomišljenika, isključivo u cilju očuvanja svoje lične vlasti.\n„Ovako drsko i opasno izrugivanje demokratskim principima i javno pozivanje na linč i progon, predsednika države članice NATO, koja je kandidat za članstvo u EU, mora naići na jasan i njemu razumljiv odgovor svih ključnih demokratskih lidera Evrope i sveta“, smatra Medojević.\nDonald Tramp, Nebojša Medojević, pismo\n06. februara 2020. u 21.15\nPismo ste trebali da napisete Putinu ne Trampu…ne sponzorise vas on?


Skrillex predstavlja najznajčajnije dubstep ime današnjice i jedan je od najpopularnijih svetskih di-džejeva. Za rekordno vreme postao je planetarno poznat, a svojim progresivnim EP-jevima "Scary Monsters and Nice Sprites" i "Bangarang" osvojio je ne samo srca publike, nego čak šest Gremi nagrada.\nNa EXIT festivalu nastupiće u subotu, 12. jula sa ekskluzivnim audio-vizuelnim live nastupom, dizajniranim specijalno za njegovu novu letnju turneju, i sa tehničkom opremom toliko velikom da će je čak 5 šlepera prevoziti do Tvrđave.\nU petak, 11. jula, Petrovaradinsku tvrđavu protrešće Rudimental, najbolji novi bend 2013. godine po izboru više od pola miliona fanova na dodeli britanskih festivalskih nagrada.\nOvaj energični kolektiv eksplodirao je iz londonskog andergraunda na sam vrh britanske i evropske muzičke scene, osvojivši srca publike svojim beskompromisnim pristupom koji ne pristaje na rigidne klasifikacije žanra. Rudimental se našao na prvom mestu jedne od najvažnijih svetskih muzičkih top lista\n- UK Top Chart pesmom "Waiting All Night" aprila 2013, ostavivši iza sebe i čuveni Daft Punk.\nDve sedmice kasnije, njihov album "Home" debitovao je na prvom mestu britanske top liste albuma. Njihova popularnost u 2014. dalje raste, a najava njihovog nastupa na BRIT nagradama 2014. samo dodatno dokazuje koliko su trenutno traženi u muzičkom svetu.


Gradonačelnici dogovorili nastavak bliske saradnje\nIgor Radojičić u Beogradu\n"Nadam se da ćemo i lično na mjestima koja obavljamo, našim gradovima pomoći da se razvijaju," kazao je gradonačelnik Banje Luke.\n"Ova godina je karakteristična jer imamo 30 miliona KM ulaganja u javni sektor, infrastrukturu i komunalne poslove u raznim segmentima, od vodosnabdijevanja do saobraćajne infrastrukture," kazao je banjalučki gradonačelnik i dodao da Banja Luka priprema strategiju razvoja grada i prvi akcioni plan „zelenog grada“.\n"Mogli smo i o tome da razmijenimo iskustva pošto imamo slične probleme zaštite životne sredine i možemo pratiti jedni druge, šta su dobra iskustva i da ne načinimo greške. Banja Luka ima i jedan kapitalni projekat, koji se tiče prečišćavanja otpadnih voda i mnogo razmišljamo o tome kako nastaviti taj posao jer su potrebna značajna ulaganja. I u tom segmentu, su nam bitna iskustva iz Beograda," kazao je prvi čovjek Banje Luke.\nNastojaćemo da ako dobijemo tu titulu, da postanemo regionalni centar kulture. U Banjoj Luci su Beograd i Srbija uvijek viđeni kao veoma važni i u kulturnoj razmjeni. Sarađuju i naše obrazovne i druge institucije, i dalje ćemo pratiti pojedina iskustva iz Beograda, poput elektronskog izdavanja građevinskih dozvola. Banja Luka je uvela jednošaltersko izdavanje dozvola i krajem godine očekujem da uđemo u pilot projekat, koji će biti sličan onome što Beograd radi. Pratimo i urbano planiranje u jednoj i u drugoj sredini," zaključio je gradonačelnik Banje Luke, koji je kolegu iz Beograda pozvao da posjeti grad pobratim.\n"Govorili smo o projektima koji se trenutno planiraju i rade u Beogradu, o inicijativama koje imamo, načinu organizovanja našeg grada, a s druge strane kolega iz Banje Luke nam je govorio o svojim iskustvima, koja su mi dobrodošla. Razgovarali smo i tome kako da unaprijedimo naš rad i našu zajedničku saradnju," istakao je beogradski gradonačelnik.\n"Pominjali smo i skorašnju manifestaciju „Kočićev zbor“, koja će se dešavati kako u Banjoj Luci tako i u Beogradu, i to je samo jedan od zajedničkih poslova koji nam predstoji. Svakako, dotakli smo se i problema koje imamo u radu i načina njihovog rješavanja," rekao je gradonačelnik Beograda.


Mali: Neću da se izvinjavam što je Srbija najbolja u Evropi | WebTribune\nHome U FOKUSU Mali: Neću da se izvinjavam što je Srbija najbolja u Evropi\nPosted date: мај 06, 2020 In: U FOKUSU\n“Čak 80 odsto klijenata banaka, mikro, malih i srednjih preduzeća se prijavilo bankama da dobiju ovu vrstu pomoći”.\n“Koliko smo uspešni govori podatak da se 7.317 ljudi od početka vanrednog stanja prijavilo za novčanu pomoć, toliko ljudi je ostalo bez posla. To jeste nekoliko hiljada, ali u odnosu na druge zemlje je dobar broj”.\n“Ovo je trajno povećanje, a ne privremeno, kroz zakon o budžetskom sistemu ćemo ovo povećanje sprovesti i kroz zakon.\nGovorio je ministar i o prijavi svih punoletnih sugrađana za pomoć od 100 evra, koja kreće 15. maja\n“Istog dana kreće i isplata na račun svih penzionera na teritoriji Srbije, a oni ne moraju da se prijavljuju, kao ni oni koji dobijaju socijalnu pomoć”.\n“Želimo da nam ekonomija ozdravi što pre, da raste stopama kojima je rasla pre krize”, rekao je Mali.\n“Ako imate problem sa vašim znanjem organizovaćemo kurseve”, rekao je ministar.\n“Važno je što smo krenuli sa postepenim, ali brzim otvaranjem ekonomije.\n“Čak 52.900 radnika se vratilo na posao u 512 kompanija, a podaci od juče govore da na Beogradu na vodi radi 2.100 na gradilištu”, naveo je ministar i rekao da je svaki dan važan i da će rast biti bolji od svih predviđanja.\n“Pratimo situaciju u svetu, a u ovom trenutku Srbija je potpuno stabilna i sigurna, po našoj projekciji tako će biti i do kraja godine”, naveo je Mali i rekao da smo, ipak, spremni na gori scenario jer su projekcije uvek gore nego što stvarno jeste.\n“Ohrabruju me EK i EU i veliki paketi pomoći koje pružaju svojim državama, ako oni idu napred, idemo i mi”, rekao je Mali.\n“Oni već koriste trenutni program mera, a pitanje je kako će njihovo okruženje izgledati u narednim mesecima”, kazao je.


SKANDAL: JADRANKA BARJAKTAROVIĆ VRAĆENA SA SRPSKE GRANICE (video) - IBALKAN\nPjevačica Jadranka Barjaktarović prije nekoliko dana krenula je automobilom iz Crne Gore u Srbiju, ali je zbog zabrane ulaska u Srbıjı vraćena sa granice, saznaje Kurir.\nKako navodi izvor sa lica mjesta, pjevačici je zabrajen boravak u Srbiji zbog širenja govora mržnje, SAMO ZATO ŠTO JE U SVOJOJ ZEMLJI, prošle godine na nastupu u Podgorici pjevala „Ne može nam niko ništa, jači smo od Srbije“.\nOsım toga , kako prenose crnogorski mediji, Jadranka je kazala da je imala neugodnosti i neprimjerene i neprijatne aktivnosti nakon emitovanja spota njene pjesme “Crna Gora je moj dom”, a ona je dodala da se zbog takvih aktivnosti osjeća ugroženo i uznemireno.\n– Direktoru Uprave policije Zoranu Brđaninu i načelniku Centra bezbednosti Podgorica Milovanu Pavićeviću podnijela sam prijavu protiv određenih korisnika društvenih mreža koji su imali aktivnosti protiv mene koje su me kao građanku i ženu uznemirile i kod mene izazvale osjećaj zabrinutosti i straha. Njihove objave i komentari prevazilaze kritiku umjetničkog stvaralaštva i slobodu izražavanja na koju svako ima pravo i prelaze u mržnju, drsko i neprimjereno ponašanje, vulgarnost i primitivizam, bezobzirno ponašanje uz najavu nasilja i pozivanja na linč jedne žene. Imajući u vidu ukupno političko i društveno stanje, atmosferu podijeljenog društva i tenzija, dodatno sam zabrinuta za svoju i sigurnost najbližih – navela je pjevačica u svom saopštenju.\nČitaj još: Panika u Podgorici: Korona ušla u ŠKOLE, zaraženo 40 nastavnika... (foto)\nPored sankcionisanja uznemiravanja i ugrožavanja sigrnosti, Crna Gora je shodno ratifikovanim međunarodnim standardima obavezna i sankcioniše govor mržnje prema ženama, seksističke komentare i omalovažavanje žena. Nesporno je da ovo predstavlja nasilje nad ženama…\nNa dati način se ugrožava moja sigurnost, dostojanstvo i integritet, kao i moje psihičko i emotivno zdravlje. Njihove aktivnosti imaju za cilj da me izlože strahu, isključenosti, nesigurnosti i diskriminaciji- dodala je Jadranka u svom saopštenju.\nPjevačica Jadranka Barjaktarović obavijestila je javnost da je na Sudu Read more


Pustio je techno muziku u blizini dječjeg igrališta – Fokus.ba\nPustio je techno muziku u blizini dječjeg igrališta\nDječja igrališta ponekad znaju biti dosadna klincima koji vječito traže nove izvore zabave i igre, a jedno takvo igralište poprimilo je sasvim novu dimenziju zahvaljujući muzici koja je grupici dječaka pružila savršenu priliku za ples.\nNaime, grupa dječaka je na prve zvukove techno muzike koja je dolazila iz obližnjeg automobila parkiranog u blizini vrtića pokazala zavidne plesne pokrete te je tako igralište ubrzo izgledalo kao pravi rave party.\nDječaci su se potpuno ležerno prepustili muzici, a video njihovog plesa ubrzo je postao viralan na internetu. Urnebesni video zabilježio je vlasnik automobila iz kojeg je muzika dolazila, a pritom vjerovatno nije niti slutio da će snimka rasplesanim klincima donijeti popularnost.\n#techno muzika#dječje igralište\nStari Grad bogatiji za još jedno novo dječije igralište\nOve tri stvari će navesti svakog muškarca da se luđački zaljubi u vas


Direktor Esmarka: Razočarani smo, ali...\nDirektor Esmarka: Razočarani smo, ali…\nPrvi čovek Esmarka James Bouchard razočaran je zbog neuspeha oko preuzimanja Železare Smeredevo, tvrdeći da njegova kompanija nije mogla da prihvati revidirani predlog Srbije, ali da je i dalje zainteresovana za srpsku čeličanu.\nBouchard je naveo da njegova kompanija nije mogla da prihvati revidirani predlog Srbije, u kojem su promenjeni finansijski uslovi, ali i da je i dalje spremna za preuzimanje smederevske Železare "pod prethodno dogovorenim uslovima".\n"Izuzetno smo razočarani što nismo uspeli da postignemo konačni dogovor sa Srbijom o prodaji i preuzimanju Železare, posebno imajući u vidu da smo posle uspešnog zaključivanja pregovora prošlog četvrtka i petka u Pitsburgu postigli dogovor oko ključnih uslova transakcije", naveo je u saopštenju osnivač, izvršni direktor i predsednik Esmarka.\nEsmark je, prema njegovim rečima, tokom čitavog procesa tendera pregovarao u dobroj veri, zadržao pravičan i dosledan stav tokom 10-mesečnih razgovora, predstavio jasan poslovni plan i formirao menadžerski tim svetskog ranga radi revitalizacije Železare i trajnog doprinosa srpskoj privredi.\n"Detaljna tenderska ponuda i poslovni plan takođe su utrli put kompaniji za uspešne pregovore o trogodišnjem ugovoru o radu, koji bi omogućio da svih 5.300 zaposlenih u železari dobiju povećanje plate od 25 odsto ove godine i još 10 odsto 2016. godine", rekao je Bouchard.\nOn je naveo da je, pored toga, Esmarkova ponuda podrazumevala i ulaganje u osnovna sredstva u iznosu od 130 miliona dolara, kredit za obrtni kapital od 200 miliona dolara i 400 miliona dolara za održavanje, rezervne delove i kapital potreban za upravljanje i održavanje rada dve visoke peći.\nEsmark je, kako je navedeno u saopštenju, spreman da realizuje transakciju pod uslovima dogovorenim prošle sedmice u Pitsburgu.\n"Izražavamo iskrenu zahvalnost premijeru Srbije Aleksandru Vučiću i njegovim ministrima, američkom ambasadoru u Beogradu i posvećenim radnicima i rukovodstvu sindikata na naporima uloženim u ovaj proces i želimo im svako dobro u daljem napredovanju", poručio je Bouchard.\nPretres u HSBC banci


Manastir Studenica - Turizaminfo\nManastir je u 12.veku osnovao veliki župan Stefan Nemanja, a gradjena je od 1183. do 1196. godine. Po izgradnji manastira, on se na državnom saboru odrekao prestola i prepustio ga svom srednjem sinu Stefanu Prvovenčanom, a zajedno sa svojom suprugom Anom se zamonašio se i dobio ime Simeon. Posle dve godine monašenja u Studenici, Simeon odlazi u Svetu Goru, gde sa svojim sinom Rastkom , a po odobrenju vizantijskog cara Aleksija Komnena, podiže manastir Hilandar, a nedugo zatim se i upokojio.\n1206.godine Sveti Sava na zahtev svoje braće Stefana i Vukana donosi njegove mošti u Studenicu gde ih po drugi put sahranjuje. Srpska Pravoslavna crkva ga je proglasila svecem i nazvan je Simeon Mirotočivi koji se slavi 26/3 februara, zbog čudotvornih miomirisa koji su potekli iz njegovog groba. Upravo zbog njegovih svetih moštiju Studenica postaje mesto Simeonovog poštovanja, i mesto okupljanja mnogobrojnih vernika.


Emilijano Sala - 1\nKardif uložio žalbu, ne želi da uplati novac za Salu\n06. 12. 2019 08:13\nKardif je odlučan u namjeri da ne uplati Nantu novac za transfer pokojnog Emilijana Sale.\nFIFA donijela presudu: Kardif mora da isplati Nantu novac za Salu\n30. 09. 2019 18:35\nFudbalski klub Kardif Citi mora da isplati Nantu novac za transfer tragično nastradalog fudbalera Emilijana Sale, presudila je FIFA.\nSala i pilot prije nesreće otrovani ugljen-monoksidom?\n14. 08. 2019 16:41\nArgentinski fudbaler Emilijano Sala i pilot Dejvid Ibotson uoči avionske nesreće 21. januara iznad Lamanša bili su izloženi većim količiniama ugljen-monoksida, navodi se u izvještaju Britanske agencije za istraživanje avionskih nesreća.\n23. 05. 2019 11:57\nPreminuo otac Emilijana Sale\n26. 04. 2019 12:57\nOtac argentinskog fudbalera Emilijana Sale koji je poginuo u avionskoj nesreći prije tri mjeseca preminuo je usljed infarkta.\n16. 04. 2019 15:57\nKardif siti dostavio je FIFA dokumentaciju prema kojoj nije dužan Nantu platiti ni centa za transfer tragično preminulog Emilijana Sale.\nObjavljeni šokantni detalji o kobnom letu Emilijana Sale\n31. 03. 2019 10:55\nPojavili su se novi detalji istrage o nesreći argentinskog fudbalera Emilijana Sale.\nMajka Emilijana Sale: Tuga će zauvijek ostati s nama\n21. 03. 2019 20:07\nMajka tragično nastradalog preminulog argentinskog fudbalera Emilijana Sale, Mercedes Tafarel, još uvijek ne zna pravi razlog nesreće u kojoj je poginuo njen sin, a ona je istakla da vjeruje u pravdu i da će se na kraju otkriti pravi uzroci ove tragične nesreće.\nKardif mora da isplati Nantu novac za Emilijana Salu\n20. 03. 2019 14:16\nArgentinac Emilijano Sala nije među živima od 21. januara ove godine, kada je avion u kojem se nalazio pao u kanal La Manš, a između njegovog bivšeg kluba Nanta i nesuđenog novog tima Kardifa vodi se rat – u pitanju je isplata novca za transfer. Ugovor je bio potpisan, po njemu je već krajem januara na račun francuskog tima trebalo da legne šest od 15 miliona evra obeštećenja.\nNant tužio Kardif\n27. 02. 2019 18:26\nNakon što je Kardifu 26. februara istekao rok da plati prvu ratu za transfer Emilijana Sale, Nant je velški klub tužio FIFA.


NOVI KOLEKTIVNI UGOVOR UGLEDAO SVETLOST DANA\nNOVI KOLEKTIVNI UGOVOR UGLEDAO SVETLOST DANA\nUbuduće veći broj dana godišnjeg odmora u zdravstvu\nOvo su odredbe novog Posebnog kolektivnog ugovora koji je juče počeo da se primenjuje a koji su ministar zdravlja Zlatibor Lončar i predstavnici dva reprezentativna sindikata potpisali 31. decembra prošle godine. Lončar je ugovor potpisao sa predsednikom Sindikata zaposlenih u zdravstvu i socijalnoj zaštiti Zoranom Savićem i predsednikom Granskog sindikata zdravstva i socijalne zaštite "Nezavisnost" Zoranom Ilićem.\n- Ovaj dokument ne razlikuje se mnogo od prehodnog, ali smo se trudili da neke odredbe poboljšamo, isto tako neke preciziramo, usaglasimo sa donetim Zakonom o zdravstvenoj zaštiti i zdravstenom osiguranju. Malo bolje smo regulisali polje pripravnosti da ne bi dolazilo do zloupotreba, i da se ograniči koliko zaposleni može biti pripravan na nedeljnom ili mesečnom nivou. Takođe, sada pripravnost u skladu sa zakonom važi i za nemedicinske radnike kao što su vozači a ne samo za zdravstvene pošto postoji potreba da i oni budu pripravni - kaže Savić za Telegraf.rs.\nSavić kaže da su omogućeni i duži godišnji odmori, pa će tako umesto 35 dana, neki beli mantili imati i po 40.


Tag / Dijamant / Vesti online\nSedam srpskih Pink pantera osuđeno u Austriji\nU Austriji je na zatvorske kazne od šest do 12 i po godina osuđeno sedam muškaraca osumnjičenih da pripadaju međunarodnoj kriminalnoj grupi Pink panter, specijalizovanoj za krađu skupocenog...\nUhapšen direktor Dijamant-Agrara zbog mita\nPolicija u Zrenjaninu uhapsila je u petak 6. septembra R.T. (43), generalnog direktora kompanije "Dijamant-Agrar", i ...\nPaori ne odustaju, blokada puteva se nastavlja\nPoljoprivrednici iz južnog Banata šesti dan za redom nastavljaju protest tako što traktorima blokaju puteve Pančevo-Beograd i Pančevo-Jabuka. Paori su nezadovoljni otkupnom cenom pšenice,...\nBlokada zrenjaninske uljare do ponedeljka\nPoljoprivrednici koji od srede traktorima blokiraju ulaze u zrenjaninsku Fabriku ulja "Dijamant", najavili su u noći između petka i subote da ostaju bar do ponedeljka, kada očekuju nove pregovore...\nJoš jedna krađa dijamanata u Kanu\nKanski filmski festival uzdrmala je nova krađa nakita pošto je tokom zabave priređene za zvezde festivala nestala dijamantska ogrlica vredna 2,6 miliona dolara, saopštila je draguljarska firma...\nŽuti dijamant glumice za tri miliona dolara\nAukcijska kuća Sotbis prodala je u utorak uveče dragulje glumice Đine Lolobriđide, a njen atraktivni žuti dijamant koji je nekada bio vlasništvo šaha Persije, "otišao" je za nešto manje od...\nNarko-bos ubija zlatnim kalašom sa dijamantima\nSibir: Najveće nalazište dijamanata decenijama državna tajna\nOgromno nalazište industrijskih dijamanata, najtvrđih na svetu, pronađeno u krateru meteorita u Sibiru, moglo bi da pokrene novu revoluciju u industriji. Dijamanti ne mogu da se koriste za izradu...\nNajskuplji USB na svetu\nŠvajcarska kompanija ''Shawish'' predstavila je jos jednu luksuznu i skupu kreaciju, svetski najskuplji USB flash drive koji je deo ultra luksuzne kolekcije ''Magic Mushroom collection“.\nPorše optočen pravim dijamantima\nNemačka tjuning kuća Gembala predstavila je za većinu nas verovatno potpuno besmisleni i još verovatnije apsurdno skupi Porše. Naime, kompanija je objavila da je usavršila proces koji joj...\nPolicija "čeka" progutan dijamant od 20.000$\nKanadska policija je saopštila da će koliko treba držati čoveka optuženog da je ukrao i progutao dijamant vrednosti 20.000 dolara.


Bevanda: Usvojena odluka o privremenom finansiranju institucija\nFoto: N.N. | Bevanda: Usvojena odluka o privremenom finansiranju institucija\nSrna 23.07.2019 13:29\nSARAJEVO - Savjet ministara u tehničkom mandatu usvojio je danas odluku o privremenom finansiranju institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period jul-septembar, rekao je ministar finansija i trezora Vjekoslav Bevanda.\nBevanda je pozvao Predsjedništvo BiH da donese odluku o budžetu institucija za ovu godinu i da na taj način obezbijedi redovno finansiranje institucija BiH i servisiranje međunarodnih obaveza.\nOn je podsjetio da je Savjet ministara u tehničkom mandatu još 16. juna zaprimio prijedlog odluke o privremenom finansiranju koju je Ministarstvo finansija i trezora BiH uputilo 6. juna.\n"Odluka je danas usvojena jednoglasno iako su mnogi najavljivali kolaps", rekao je Bevanda novinarima u Sarajevu.\nPrema njegovim riječia, privremeno finansiranje ima određena ograničenja i odražava se na projekte koji se odnose na institucije BiH i lokalne zajednice.\nOn je dodao da privremeno finansiranje onemogućava realizaciju razvojnih projekata.\nBevanda je rekao da su pojedini mediji objavljivali spinove da on lično nije želio da potpiše odluku o privremenom finansiranju, mada tu odluku potpisuje predsjedavajući Savjeta ministara, te naveo da se nikada nije bavio blokadama.\n"Toliku količinu paušalnih ocjena, čak i i mržnje ne mogu da shvatim", poručio je ministar finansija i trezora u Savjetu ministara u tehničkom mandatu i naveo da svoj posao radi profesionalo, odgovorno i u skladu sa zakonom.\nPrema njegovim riječima, priča o privremenom finansiranju dio je "političkog igrokaza".\nOn je potvrdio da ne namjerava da podnese ostavku na svoju funkciju i dodao da će na poziciji ministra finansija ostati do izbora novog saziva Savjeta ministara.\n"Svjestan sam da mnogima smetam i njima u inat neću da podnosim ostavku", rekao je Bevanda.


Sednica SO Bečej: Koliko nas koštaju zahtevi za odštetu za ujed pasa?\n01/04/2021 Tanja Drapšin odštete za ujed pasa, opština bečej, Sednica SO Bečej\nNa 9. sednici ovog saziva SO Bečej bilo je više od 20 tačaka dnevnog reda i ono što je bilo neuobičajeno za ovaj skupštinski saziv sednica je potrajala duže od pola sata, tačnije skoro sat vremena. U neku ruku ovo je bila i istorijska sednica jer je prvi put od kada je usvojen predlog da se uvede u parlament mehanizam „građanske stolice“ ona i upotrebljena da neko od građana na nju i sedne i da se obrati odbornicima sa govornice.\nNa samom početku sednice u skladu sa principima koje je opština Bečej prihvatila da kao jedinica lokalne samouprave unapredi upravljanje ljudskim resursima u okviru svojih nadležnosti, odbornici SO Bečej su usvojili „Deklaraciju upravljanja ljudskim resursima u opštini Bečej“. Ova deklaracija deo je programa Saveta Evrope u okviru projekta „Upravljanje ljudskim resursima u lokalnoj samoupravi, faza 2“. Partneri na ovom projektu Opštini Bečej su Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu i SKGO. Tekst Deklaracije u skladu je sa Evropskom poveljom o lokalnoj samoupravi iz 1985. godine. Sama Deklaracija sadrži članove koje se odnose na principe i ciljeve razvoja upravljanja ljudskim resursima u okviru opštinske uprave ali i u okviru svih ustanova i javnih preduzeća čiji je ona osnivač. Ona se odnosi na strateške ciljeve zapošljavanja kvalitetnih kadrova na osnovu kompentencija i znanja u svim javnim ustanovama, preduzećima i upravi, potencira se timski rad, inovativnost, usavršavanje i učenje tokom rada, stručnost, kreativnost u radu, svest o tome da vrše javnu funkciju ili rade u javnoj ustanovi u odnosu na usluge koje pružaju građanima. Sve javne službe biće prema ovoj Deklaraciji dužne da vrše kvalitativne analiza stručnosti i kompetencija u okviru svojih kolektiva.\nNakon usvajanja Deklaracije usvojen je i novi Pravilnik o postupku i načinu rešavanja zahteva građana za naknadu štete usled ujeda pasa. Novina u ovom Pravilniku je da se naknada štete sada odnosi samo na ujede napuštenih životinja koje se nalaze na ulici, nisu čipovane, nemaju poznatog vlasnika.\nNovi Pravilnik opisuje i proceduru na koji način svaki građanin može da zatraži odštetu od trenutka povrede pa do konačne presude Opštinskog pravobranilaštva koji odobrava odštetu i nalaže da se se ona isplati iz budžeta. Procedura vodi od odlaska u nadležnu zdravstvenu ustanovu, prijave u JP „Komunalac“, prijave policiji pa do ponošenja zahteva, prilaganja sve usputne dokumentacije, komisijskog razmatranja koja daje predlog Pravobranilaštvu da odluči o tome da li će zahtev biti prihvaćen ili ne. Ovaj Pravilnik predviđa i sva prava u postupku koje ima osoba koja je oštećena ali i sve obaveze i procedure koje treba da obavi pre podnošenja zahteva. Pravilnik takođe reguliše i koje su obaveze svih institucija u lancu koje se bave predmetom (JP „Komunalac“, MUP, Dom zdravlja, opštinska komisija, Pravobranilaštvo) i koji su rokovi za odgovor ovih organa na svaki pojedinačni podneti zahtev. Svi ovi predmeti koji predviđaju odštetu se isplaćuju građanima iz opštinskog budžeta. Odbornik Vojislav Blažin (SPS) je tokom rasprave pre usvajanja Pravilnika napomenuo da je potrebno da se u toku odlučivanja o svim zahtevima posebno obrati pažnja na procene stručnih lica, pre svega lekara i veterinara.\nU nastavku sednici odbornici su jednoglasno usvojili i nekoliko predloga (8) za otuđenje građevinskog zemljišta u svojini opštine Bečej, jedan predlog za otuđenje nepokretnosti (objekat u Donjem ritu u Bačkom Graduštu).\nOdbornici su prihvatili i podržali i Plan i program rada Narodne biblioteke za 2021. godinu, izveštaj o radu za 2020. godinu i Plan rada za 2021. godinu arhiva u Senti. Razrešena je i Vesna Živković kao Javni pravobranilac. Žolt Lovaš Latinčić je podneo ostavku na mesto zamenika sekretara OIK-a.\nNikolina Lakić je imenovana u školski odbor „Sever Đurkić“ umesto Saše Marića, nove Upravne odbore i Nadzorne odbore su dobili CZR, pozorište, muzej i biblioteka. Usvojen je i usklađivanje statuta Gradskog pozorišta sa novim propisima.\nUsvojena je i ostavka Dušice Davidov na mesto predsednice Komisije za postupak otuđenja, imenovana je umesto nje Vasilija Stevanović. U Komisiji za planove ponovo su izabrana ista lica za novi mandat od 4 godine.\n„Građanska stolica“, obraćanje Gordane Adamov\nUsvajanje Pravilnika o postupku reševanja zahteva za naknadu štete od ujeda pasa bio je razlog za prvo obraćanje građanke Gordane Adamov koja je zatražila učešće u radu Skupštine putem institucije „Građanske stolice“. Ona je u svom izlaganju pred odbornicima postavila pitanje transparentnosti čitavog dosadašnjeg procesa podnošenja zahteva i konačno isplate odšteta za ujede pasa koje je opština isplaćivala u prethodnih nekoliko godina.\n„ Svedoci smo da godinama unazad ne tako mala svota novca iz lokalnog budžeta odlazi za odštete koje opština isplaćuje građanima zbog ujeda napuštenih životinja, što vansudskim što sudskim poravnanjem, a ove godine je ta stavka u lokalnom budžetu, podsetiću vas, povećana sa 3 na 5 miliona dinara – dakle skoro duplo. Čitajući Pravilnik stiče se utisak da je sam proces zakomplikovan i otežanza nekog ko je zaista ujeden, te da se na ovaj način toj osobi samo otežava prikupljanje papirologije kako bi mogla da traži odštetu, a to, složićemo se, nije razlog usvajanja ovog Pravilnika. U obrazloženju ovog dokumenta koji je sada pred vama piše da je razlog za donošenje istog uređenje postupka i citiram: „obezbeđivanje transparentnog trošenja javnih sredstava“.\nŽelim da vam skrenem pažnju na to da se, posmatrano iz ugla građana, transparentnost trošenja budžetskih sredstava zapravo ne postiže, te predlažem da se on izmeni i dopiše.Naime, ni u jednom članu dokumenta se ne govori o tome da recimo Komisija javno objavljuje zapisnike sa sednica, ili da pravobranilac javno objavljuje koliko je predmeta mesečno rešeno i koliko je novca u tom periodu izdvojeno za odštete.\nPodsetiću vas, da se na osnovu broja predmeta u prethodne tri godine može izračunati da u Bečeju svakog trećeg dana u proseku psi lutalice ujedu jednog sugrađanina, a zbog toga je opština Bečej za tri godine u sudskim i vansudskim poravnanjima, isplatila više od 21 milion dinara! I sa pravom se građani pitaju KOME, te mislim da im opština duguje odgovor na to pitanje.\nZbog toga vas pozivam da se učini sve da ovaj dokument ispuni svoje zacrtane ciljeve do kraja, a to je da omogući građanima uvid u trošenje budžetskih sredstava u ovim postupcima, naravno uz poštovanje Zakona o zaštiti podataka o ličnosti.\nPored toga, želim da vam ovim putem skrenem posebnu pažnju da se ovim Pravilnikom samo rešavaju posledice problema sa psima lutalicama, a da se ništa konkretno već dugi niz godina ne radi na rešavanju uzroka. Novac koji opština izdvaja za plaćanje odšteta mogao bi da se usmeri na besplatnu sterilizaciju i čipovanje, a nadležnim inspekcijama da se obezbede kapaciteti da mogu da kažnjavaju one koji ne vode računa o svojim ljubimcima.\nZato mislim da bi pre usvajanja Pravilnika o uređenju postupka za naknadu štete koja je nastala usled ujeda pasa lutalica zapravo opština trebalo da se pozabavi Pravilnikom o držanju kućnih ljubimaca.“ rekla je za Gordana Adamov\n← Opština Bečej Covid -19: Periodični izveštaj, 15.03. – 31.03\nObnovljene četiri biste bečejskih heroja NOB-a →


Složna porodica preventiva i lek - Glas Podrinja\nSTOP KRIMINALITETU MLADIH (2)\nBrojni svetski i domaći autori govoreći o maloletničkoj delikvenciji nabrajaju niz faktora poput: biološkog, sociološkog, psihološkog i td. Procentulani uticaj svakog od njih varira od slučaja do slučaja, međutim, ono u čemu se gotovo svi slažu je da je prilikom nastanka i razvoja nekog poremećaja za dete od presudnog značaja odnos sa roditeljima. Koliko su roditeljske figure jake, koliko su u stanju da zadovolje potrebe deteta, da ga razumeju i podrže, toliko se i mlada ličnost zdravo formira, ili počinje da razvija štetan odnos prema životu i okruženju.\n-Najvažnije mesto u životu svakog čoveka je porodica. U porodici se rađamo, stičemo iskustva, rastemo i razvijamo se, učimo, usvajamo modele ponašanja koje kasnije ugrađujemo u odnose prema dugim ljudima i pre svega, u odnos prema samom sebi. Ukoliko su uslovi za rast i razvoj u jednoj porodici nepovoljni, disfunkcionalni, nestimulativni, ukoliko u porodici ne postoje jasne granice, oslabljen autoritet roditelja, neusklađeni vaspitni zahtevi roditelja u odnosu prema detetu, loš materijani ili zdravstveni status roditelja, nezaposlenost, onda najčešće dolazi do formiranja asocijalnog ponašanja kod maloletnika. Maloletnici iz takvih porodica najčešće biraju neadekvatne uzore i modele ponašanja, podložni su negativnim uticajima koji mogu njihov razvoj usmeriti u smeru društveno neprihvatljivog ponašanja, istakla je nedavno za “Glas Podrinja” rukovodilac Službe za zaštitu dece i mladih Centra za socijalni rad Šabac, Vesna Brajić.\nBrajićeva je tada napomenula da roditelji pred svoju decu treba da postave jasne zahteve i granice i da u tim zahtevima budu dosledni i jedinstveni. Jer, ukoliko se roditelji u svojoj međusobnoj komunikaciji ali i komunikaciji sa drugima odnose sa poštovanjem i međusobnim uvažavanjem, onda oni na taj način pokazuju svojoj deci da nema mesta za nasilno ponašanje prema drugima.\nOdređeni broj statističkih analiza nedvosmisleno potvrđuje da je broj maloletnički prekršaja u konstantnom povećanju i u svetu i kod nas, da postoji značajna razlika u zastupljenosti polova, pri čemu je među maloletnim delikventima tek deset odsto devojčica, da broj prestupnika značajno raste od sedme do sedamnaeste godine, i da nakon 17. godine broj prestupnika opada, da bi do 28. godin, čak 85 odsto njih prestalo da čini krivična dela. U skladu sa ovim statistikama je utvrđeno i da su roditelji dece koja pokazuju vremenski ograničeno antisocijalno ponašanje, dosledno odbijali da odgovore na njihove potrebe i pokazivali agresivno i antisocijalno ponašanje, ali za razliku od roditelja dece sa trajnim antisocijalnim ponašanjem, nisu vršili zlostavljanje, nasilje i zanemarivanje.\nOdojčad učestvuju u interakciji sa majkom od samog rođenja i tako kreiraju i usvajaju obrasce usvajanja i moduliranja sopstvenih, majčinih i zajedničkih emotivnih sadržaja. U ovom periodu je od izuzetnog značaja roditeljska osetljivost za signale i potrebe deteta. Što je odrasli osetljiviji, dete će imati veći utisak prihvaćenosti njegovih unutrašnjih stanja i potreba. Novija istraživanja pokazuju da razvoj kapaciteta da se misli o unutranjim stanjima u najvećoj meri zavisi od opštih svojstava porodične sredine, kao što su emocionalna (ne)uključenost roditelja i pripisivanje psiholoških svojstava odojčadi staroj šest meseci.\nI najmanji narušeni odnos između deteta i primarne figure mogu da dovedu do nesigurnih obrazaca vezanosti: izbegavajućeg u slučaju vremesnki ograničenog antisocijalnog ponašanja i dezorganizovanog u slučaju trajnog.\nSa druge strane, skladni porodični odnosi, preventiraju brojne poremećaje ponašanju, pa i pojavu maloletničke delikvencije.\nCentar za socijalni rad je jedna karika u procesu zaštite maloletnika i prevencije maloletničke delikvencije. Problem maloletničke delinkvencije je sistemski problem i tako ga treba rešavati. Vesna Brajić napominje da je veoma važno da maloletnik i njegova porodica imaju poverenje u institucije, koje se uključuju u rešavanje, njihovih često nagomilanih porodičnih problema. Potrebno je i da svaki roditelj osvesti činjenicu da samo pokretanjem sopstvenih snaga i sopstvene odgovornosti, uz saradnju sa drugim institucijama, može doprineti rešavanju problema u odrastanju svoje dece.\n-Ako svojoj deci darujemo ljubav, razumevanje, osmeh, zagrljaj, uvažavanje i poštovanje, poklanjamo im najvredniji dar - samopouzdanje i sigurnost, koje će sa sobom nositi u svim segmentima svog života, zaključuje Brajević.


Obeležena 71. godišnjica rada Vaspitno-popravnog doma – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / DRUŠTVO / Obeležena 71. godišnjica rada Vaspitno-popravnog doma\nU prisustvu visokih zvaničnika Ministarstva pravde i lokalne samouprave, juče je kruševački VP Dom obeležio 71 godinu postojanja i rada. Tom prilikom osveštan je temelj hrama Svetih apostola Filimona i Onisima, a činodejstvovao je Vladika kruševačke eparhije Gospodin David sa sveštenstvom.\nPrisustvovali su direktor BIE Bratislav Gašić, državni sekretar pri Ministarstvu pravde Mirko Čikiriz, direktor Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Dejan Carević, gradonačelnik Jasmina Palurović, zamenik gradonačelnika Vesna Lazarević, pomoćnici Gradonačelnika, direktori javnih preduzeća i ustanova i brojne druge organizacije i pojedinci sa kojima Ustanova sarađuje.\nNakon osveštenja temelja hrama, priređen je program u kome su učestvovali štićenici Doma i učenici MŠ ” Stevan Hristić”.\nКroz ovu Ustanovu, jedinstvenu na prostoru Balkana, tokom 7 decenija, prošlo je više od 10 000 maloletnika.\nDirektor Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Dejan Carević kao predstavnik resornog Ministarstva, rekao je da se posebna pažnja posvećuje unapređenju infrastrukturnih kapaciteta i uslova objekata pod nadležnošću ove Službe. U pet poslednjih godina, u te svrhe je izdvojeno više od 30 miliona dinara za kruševački Dom.\nŠto se tiče uspeha ove Ustanove, dovoljno je napraviti paralelu između stanja pre 5 – 6 godina i danas, kada se od zapuštenih i ruiniranih objekata, napravio nov, moderan, multifunkcionalan centar za resocijalizaciju i integraciju štićenika, u čemu se takođe registruju značajni pomaci.\nSa mnogobrojnim aktivnostima Doma i obnovi objekata, prisutne su upoznali sami štićenici, kao i upravnik Ivan Mijailović, a radi se o različitim vrstama pomoći lokalnoj zajednici, podršci u realizaciji programa, učešću u humanitarnim akcijama, ukratko o izraženom socijalno odgovornom ponašanju koje pri tom ima i efekte višestruke korisnosti i sticanja odgovornosti za maloletne prestupnike. Takođe, kroz razne sekcije i sportske sadržaje na kreativan način oni upotpunjuju slobodno vreme, a mogućnost sticanja obrazovanja u deficitarnim zanimanjima, pruža im i mogućnost kasnijeg zaposlenja.\nBrojne donacije, finansijska i druga pomoć kroz projekte, kao i mogućnost sopstvene zarade, kvalitativno su znatno unapredili život “stanara”, ali i zaposlenih. Takođe, broj povratnika sveden je na minimum.\nOva svečanost bila je i prilika za uručenje Plaketa i Zahvalnica pojedincima i organizacijama za saradnju sa Domom i pomoć u izgradnji hrama. Dobitnici Plaketa kao najviših priznanja su Njagovo Preosveštenstvo dr David Perović, direktor BIE Bratislav Gašić, ministar pravde Nela Кuburović, direktor Uprave za izvršenje krivičnih sankcija Dejan Carević, generalni direktor ” Trajal ” korporacije Miloš Nenezić… i drugi.\nКao još jedna aktivnost u cilju pomoći za izgradnju hrama je i prodajna izložba slika umetnika sa likovne kolonije, koji su se odrekli svoje zarade u donatorske svrhe.\nTag Bratislav Gašić Jasmina Palurović VP Dom


U parlamentu održana stručna rasprava o Nacrtu zakona o liječenju neplodnosti postupcima biomedicinski potpomognute oplodnje | NSRS\nU parlamentu održana stručna rasprava o Nacrtu zakona o liječenju neplodnosti postupcima biomedicinski potpomognute oplodnje\nOdbor za zdravstvo, rad i socijalnu politiku Narodne skupštine Republike Srpske održao je danas u prostorijama parlamenta stručnu raspravu o Nacrtu zakona o liječenju neplodnosti postupcima biomedicinski potpomognute oplodnje.\nPredsjednik Odbora za zdravstvo, rad i socijalnu politiku Duško Ivić kazao je da je cilj stručne rasprave da se od stručnjaka dobiju prijedlozi i mišljenja kako bi Narodna skupština Republike Srpske donijela zakon koji će zaštiti roditelje, buduće majke i bebe, kao i genetski materijal koji je jako bitan za svaki narod.\n„U stručnoj raspravi su učestvovali eminentni stručnjaci iz ove oblasti, predstavnici brojnih javnih zdravstvenih ustanova Republike Srpske, privatnih zdravstvenih ustanova, kao i predstavnici udruženja građana koja se bavе ovim pitanjem. Želimo da dobijemo kvalitetne prijedloge kako bismo donijeli zakon koji će zaštititi roditelje koji žele da dobiju zdravo potomstvo“, rekao je on.\nZamjenik predsjednika Odbora Milan Švraka rekao je da je ranije ova ovlast bila regulisana pravilnicima, te da donošenje zakona stvara pravnu osnovu za liječnje neplodnosti i povećanje nataliteta u Republici Srpskoj.\nNarodna Skupština Republike Srpske usvojila je 31. oktobra, na 7. redovnoj sjednici, Nacrt zakona o liječenju neplodnosti postupcima biomedicinski potpomognute oplodnje, a Zaključkom je zadužila Odbor za zdravstvo, rad i socijalnu politiku da organizuje i sprovede stručnu raspravu o ovom nacrtu zakona.


Prava Crna Gora: Organizatori da održe riječ, nema razilaženja do ispunjena uslova – Borba\nPrava Crna Gora sa šokom i nevjericom prima najnoviju vijest organizatora protesta da se odustaje od prvobitno postavljenog plana da 16. marta nema razilaženja naroda ukoliko ne dođe do ostvarenja postavljenih uslova, te da će se nakon šetnje ipak povući sa ulica, navodi se u saopštenju te partije.\nTaj prvobitni plan, osim što je naišao na veliko odobrenje građana, stvorio bi dodatni pritisak na domaće i međunarodne institucije, ali i na čelne ljude iz vlasti čija se ostavka tražila, a koji ne da nijesu ispunili zahtjeve date na prethodnom protestu, već su svojim izjavama, poput one o sadnji luka demonstrirali još bahatije ponašanje i time dodatno pljunuli u lice nezadovoljnim građanima.\n“S tim u vezi, izgovor dijela organizatora da se od tog nauma odustaje zbog navodnih informacija o neredima iz “bezbjednosnih struktura”, osim što gazi prethodno datu riječ, djeluje neozbiljno, neodlučno, ali i, zašto ne reći, sumnjivo. Postavlja se pitanje ko su te osobe iz “bezbjednosnih struktura” i, prije svega, zašto su im organizatori povjerovali i odlučili da svoje dalje korake grade na bazi izjava ljudi koji, bez sumnje, pripadaju režimu.\nDrugim riječima, pitamo se da li je iko od organizatora uopšte i pomislio da se radi namjerno instruisanim osobama iz tajne službe koje su, po svemu sudeći, imale samo jedan zadatak – da zastraše i demotivišu organizatore skupa, a time i osujete dalji tok protesta koji je jačao iz nedelje u nedelju. Čak i da uzmemo u obzir da su tačne dojave iz “bezbjednosnih struktura” o mogućim neredima, moramo znati da svaki protest, onaj od hiljadu ljudi, ili deset hiljada ljudi, nosi određene neizvjesnosti i rizike. Naravno, s tim izazovima se borimo dobrom organizacijom i pripremom, a nikako ne odustajanjem, jer tom logikom isti izvor može da im kaže da više ne trebamo ni šetati, a dio organizatora bi ga, po svemu sudeći, poslušao”, kaže se u saopštenju.\nPrava Crna Gora najdobronamjernije poziva organizatore protesta, ili bar dio organizatora odgovoran za ovu nesvakidašnju odluku povlačenja, da se predomisle i ne anuliraju sve one dobre stvari za koje su odgovorni proteklih sedmica.\n“U suprotnom, samo će pospješiti ogromno nezadovoljstvo koje je od juče preplavilo nezadovoljne građane željne promjena – promjena do kojih nas, sasvim sigurno, neće dovesti samo puka vikend šetnja.\nVodeći se logikom da šetnja, sama po sebi, nikad u istoriji svijeta nije nikoga dovela do željenih promjena, logikom da se ideja protesta mora odbranit, ali i ključnom logikom da se data riječ mora braniti i po cijenu života, zaključujemo: Nema povlačenja, nema predaje!, stoji u saopštenju.


“Nastavljeno urušavanje pravosuđa”\nPredsednica Sindikata pravosuđa Srbije Slađanka Milošević ocenila je da je aktuelna Vlada Srbije nastavila utabanim putem prethodne u urušavanju pravosuđa, dodajući da je bivša vlast namerno arogantno ignorisala predloge i upozorenja sindikata. Malo je verovatno da je Sindikat tada bio vidovit kada je prognozirao propast reforme, a da to ondašnji reformatori nisu mogli da vide. […]\nTags: ministar pravde, Premijer, Reforma pravosuđa, Sindikat pravosuđa Srbije, Vlada Republike Srbije\n06 January 2016 ~ 0 Comments\nRadnici u pravosuđu preopterećeni, nema papira ni tonera\nSindikat pravosuđa Srbije doneo je odluku da zaposleni stupe u štrajk upozorenja 11. januara zbog treće redukcije zaposlenih. Ukoliko se ništa ne promeni, kako najavljuju, 19. januara će stupiti u generalni štrajk.\nTags: ministar pravde, Reforma pravosuđa, Sindikat pravosuđa Srbije, Štrajk, Strajk upozorenja, Ustav\nSindikat pravosuđa: Otpuštanja će dovesti do blokade sudova\nTags: Ministarstvo pravde, Reforma pravosuđa, Sindikat pravosuđa Srbije, Štrajk\nSastanak sa Premijerom zbog zanemarivanja pravosuđa\nPoštovani gospodine predsedniče, Molimo Vas da zakažete hitan sastanak sa predstavnicima Sindikata pravosuđa Srbije kako bismo Vama, koji stoji visoko i daleko vidi, objasnili da srpsko pravosuđe ne predstavlja fiskalni rizik.\nTags: Premijer, Reforma pravosuđa, Sindikat pravosuđa Srbije\n20 November 2015 ~ 0 Comments\nObaveštenje o održanom sastanku u Ministarstvu pravde\nDana 18.11.2015. godine, na inicijativu Sindikata pravosuđa Srbije, u Ministarstvu pravde je održan sastanak.\nTags: ministar pravde, Ministarstvo pravde, Reforma pravosuđa, Sindikat pravosuđa Srbije, Štrajk\nLIČNI STAV O pritiscima na pravosuđe Uvođenje nove mreže sudova i tužilačke istrage dovelo je do usporavanja rada pravosuđa\nSindikat pravosuđa Srbije izražava čuđenje i zabrinutost zbog najave da u pravosuđu postoji višak zaposlenih. Čuđenje jer ne postoji nešto što se zove evropski prosek, pošto broj sudija i tužilaca u svakoj državi zavisi od tradicije, pravnog sistema i slično. Još veće čuđenje jer je upravo u pravosuđu broj zaposlenih smanjivan već dva puta – […]\nNacrt Zakona o otpuštanju\nPoštovani članovi, U prilogu možete da pročitate Nacrt zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru i stav sindikata povodom tog nacrta.\nTags: ministar pravde, Reforma pravosuđa, Vlada Republike Srbije


Zaštita podataka » Advokat Novi Sad\nAdvokat Novi Sad > Zaštita podataka\nZakon o zaštiti podataka o ličnosti je stupio na snagu avgusta 2019. godine. Prethodno navedeni zakon je reformisao standarde za obradu podataka o ličnosti građana u Srbiji i uveo značajne novčane kazne u slučaju neusklađivanja. Naša advokatska kancelarija obezbeđuje da svi aspekti Vašeg poslovanja budu usklađeni sa novim zakonom.\nZakon o zaštiti podataka o ličnosti u Srbiji predviđa iste uslove kao i Član 27. GDPR-a. Ukoliko nemate sedište u Srbiji, a obrađujete podatke o ličnosti građana u Srbiji, morate imenovati predstavnika u zemlji. Takođe, ukoliko imate sedište u Srbiji obavezni ste da imenujete Lice za zaštitu podataka o ličnosti ako:\nste organ vlasti (osim ako obradu vrši sud u svrhu obavljanja njegovih sudskih ovlašćenja);\nMožete biti novčano kažnjeni u slučaju nepoštovanja uslova za imenovanje Predstavnika. GDPR se odnosi na svaku kompaniju koja vrši obradu podataka o ličnosti građana, a neusklađivanjem možete biti novčano kažnjeni (do 4% ukupnog godišnjeg prihoda ili 20 miliona evra). Zato ne razmišljajte da li se odredbe Zakona o zaštiti odnose na Vaše preduzeće ili ne, nego se obratite našoj advokatskoj kancelariji, a mi ćemo nastojati da Vam odgovorimo na sva Vaša pitanja.


HomeVestiNovi Žeželjev most sutra se otvara i za drumski saobraćaj\n„Veliki događaj, ali ne samo za Novosađane i Novi Sad, nego, rekao bih za celu Srbiju. Ovo je investicija koja sa jedne strane ispravlja ili otklanja jednu veliku istorijsku nepravdu. Teške posledice smo pretrpeli u NATO agresiji. Posle 19 godina Novi Sad se vraća sa sva tri mosta iznad Dunava. Čekali smo dosta dugo. Uspeli smo da vratimo mostove na njihova mesta i da Novosađani, ali ne samo Novosađani, mogu da ih koriste“, rekao je gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević za Tanjug.\n„Kada pričamo o mostu pričamo i o pristupnim saobraćajnicama. Dakle, ne samo o konstrukciji nad vodenim ogledalom, nego o kompletnoj infrastrukturi i sa bačke i sa sremske strane. Kolovozi, trotoari, biciklističke staze, sve ono što čini most kompletnim građevinskim objektom. Za nas u Novom Sadu je veoma bitna činjenica da ćemo konačno vratiti i naš kej u punu funkciju, da se koristi bez prekida“, objašnjava Vučević.\n„Koliko god da smo mi u Novom Sadu bili nekad pomalo i cinični prema ovom montažnom mostu, on je veliku stvar uradio za nas, puno toga je pomogao da grad preživi te teške trenutke nakon 1999. godine. Treba na neki način figurativno da zahvalimo tom montažno – demontažnom mostu“.\n„Mislim da je vreme za priču o novim mostovima u Novom Sadu. Sa ovim smo vratili ono što su nam agresijom oduzeli, a sad je vreme da pričamo o budućem periodu i novim mostovima koji treba da spajaju ne samo obale, nego i ljude“, rekao je na kraju gradonačelnik Novog Sada.\n„Železničko – drumski most u Novom Sadu je prema projektu prema kom se zahtevalo da most bude čelični i lučni, suprotno od onoga što se pominjalo u javnosti. U urbanističko – tehničkim uslovima nije se tražila nikakva sličnost sa starim mostom, a što javnost uglavnom ne zna. Most je rađen prema evropskim standardima i kao dodatak su tehnički uslovi nemačkih železnica, koje su među tri ili četiri u svetu i uslovi su veoma strogi“, rekao je on.\n„Naravno, vozovi će se kretati onoliko brzo koliko je dozvoljeno u tom delu puta“, naglašava Bojović.\nDve drumske trake su rađene tako da obe imaju širinu od 3,5 metra i odgovaraju standardima brzine vozila od 80 do 100 km na sat, uz propisano ograničenje.\n„Razmak između luka i zatege je oko 42 metra, otprilike kao zgrada od 14 spratova, znači, dosta su visoki lukovi“, pojašnjava arhitekta.\n„Upoređivati nešto što je nastalo 60 godina kasnije je besmisleno“, dodao je on.\n„Projektovan vek trajanja je 100 godina, međutim čelični mostovi su dugotrajniji i mogu da traju i 200 godina, naravno, ako se ne pojavi problem neke druge prirode“, ističe Bojović.


BiH ekonomski u rangu s Albanijom i Sjevernom Makedonijom, u regionu najnaprednija Crna Gora - BIGportal.ba\nEvropska statistička agencija Evrostat objavila je najnoviji bilten sa statističkim podacima zemalja koje su kandidati za članstvo Evropske unije (EU), a bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku Bosne i Hercegovine je, prema tim podacima, 2017. godine iznosio 4.400 evra. Pokazatelji zemalja kandidata su upoređeni s prosjekom Evropske unije, gdje je…\nEvropska statistička agencija Evrostat objavila je najnoviji bilten sa statističkim podacima zemalja koje su kandidati za članstvo Evropske unije (EU), a bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku Bosne i Hercegovine je, prema tim podacima, 2017. godine iznosio 4.400 evra.\nPokazatelji zemalja kandidata su upoređeni s prosjekom Evropske unije, gdje je BDP po stanovniku te godine iznosio 30 hiljada evra, što je daleko od standarda ne samo u BiH, već i u drugim zemljama u okruženju.\nNajveći BDP po stanovniku u regiji je imala Crna Gora sa 6.900 evra, a zatim Srbija sa 5.600 evra. Makedonci imaju 4.800 evra po stanovniku, a Albanci svega 4.000 evra. Na začelju je Kosovo sa 3.600 evra po stanovniku\nTurska je među zemljama kandidatima za EU imala 2017. godine daleko najbolji prosjek BDP-a po stanovniku – 9.400 evra. Uprkos tome, prosjek BDP-a u EU\nPad ekonomske proizvodnje zabilježen je 2012. godine u četiri zemlje regiona, među kojima je najveći pad, od −0,8 posto u odnosu na prethodnu godinu, imala Bosna i Hercegovina. Ništa bolje nisu prošle ni Crna Gora, Makedonija i Srbija.\nEvrostat se prilikom izrade biltena služio podacima nacionalnih agencija za statistiku.


Brana u Banjanima posle 60 godina u sistemu nadzora - MORAVIČKI PORTAL\nKrajem prošle godine instaliran je i stavljen u funkciju savremeni sistem za uzbunjivanje nizvodno od brane u Banjanima, čiji je zadatak da nadležne blagovremeno upozori u slučaju poplava ili pucanja brane.\nBrana u Banjanima je godinama u veoma lošem stanju, jer šest decenija ne može da se utvrdi ko njome upravlja. Dok se ne odredi upravljač na državnom novou, brigu o ovom sistemu vodće JKP „Gornji Milanovac“ Branu u Banjanima na reci Dičini je izgradila Zemljoradnička zadruga „Ozrenica“, davne 1966. godine. Ni tada a ni danas ona nema upotrebnu ni vodoprivrednu dozvolu, a zatvaranjem zadruge prestala je svaka briga o ovom objektu.\nOpštinske službe u Gornjem Milanovcu su tri puta pripremale projektnu dokumentaciju za prebacivanje brane u nadležnost JP „Srbijavode“, jer se radi o vodotokovima prvog reda, ali to se nije dogodilo jer brana nema čak ni tehničku dokumentaciju o izgradnji. Postavljanje sistema za uzbunjivanje je od velikog značaja, budući da se u blizini nalaze mnogi važni objekti.\n„Značaj postavnjanja sistema ispod brane u Banjanima je od naročitog značaja, naročito nakon izgradnje auto puta, zbog blizine mostova i drugih vitalnih objekata koji bi u slučaju oštećenja brane, mogli biti ugroženi. Sada smo u mogućnosti da blagovremeno reagujemo, obavestimo stanovništvo i sl.“, kazao je Milorad Dimitrijević, načelnik Opštinskog štaba za vanredne situacije Gornjeg Milanovca.\n„Problem brane u Banjanima je dug oko 60 godina i nakon što je lokalna samouprava odrednila JKP „Gornji Milanovac“ da privremeno brine o brani, nadamo se da će se ovaj problem razrešiti. Objektivno, u JKP nisu ni kadrovski ni stručno osposobljeni da taj posao rade kako to propisi predviđaju. Prema svim kriterijumima branom bi trebalo da upravlja republičko preduzeće „Srbijavode“, ali to se nije dogodilo jer brana nema prateću dokumentaciju. To je proceduralni deo koji traje 60 godina. Mi smo u poslednje dve godine taj problem aktuelizovali, pokušavamo da rešimo tu priču i da brana dobije svog domaćina“, kaže Dimitrijević.\nBranom u Banjanima decenijama niko ne upravlja. Za to vreme ovaj objekat je dospeo u veoma loše stanje. Upravljač se još uvek ne zna, ali za razliku od ranijih godina opština je odredila preduzeće koje će o njoj brinuti dok se ne reši rebus U Gornjem Milanovcu postoje tri sistema uzbunjivanja, jedan je elektronski koji duži niz godina postoji na nivou grada u okviru kojeg je instalirano devet električnih sirena. Osim ovog postoje još dva elektronska sistena uzbunjivanja. Jedan je razvila Kompanija „ROC“ Rudnik i on je povezan sa sistemom u Čačku i ima mogućnost daljinskog upravljanja. Treći sistem je nedavno postavljen nizvodno od brane u Banjanima.


CENKANJE Gasprom preti prekidom isporuka gasa Moldaviji ukoliko ne plati 73 miliona dolara za nedavne isporuke\nFoto: MAKSIM MALINOSKI / EPA;\nMoldovagas je dobio obaveštenje od Gasproma u kojem se navodi da će ruska kompanija prekinuti isporuku gasa u roku od 48 sati ukoliko Moldavija ne plati 73 miliona dolara za nedavne isporuke, izjavio je danas direktor Moldovagasa Vadim Čeban.\n"Cenkanje" oko novog dugoročnog sporazuma o snabdevanju energijom između Moldavije i Rusije dovelo je malu istočnoevropsku naciju u energetsku krizu prošlog meseca, koja je, kako je izgledalo, bila rešena kada su strane postigle novi dogovor, preneo je Rojters.\n"Potvrđujem da je Moldovagas dobio takvo obaveštenje od Gasproma'', rekao je za Rojters Čeban.\n"Suma je 1,3 milijarde moldavskih leja (73,69 miliona dolara). Aktivno radimo sa vladom na rešavanju problema u roku koji je naveden u notifikaciji. Nadam se da ćemo uspeti da rešimo ovaj problem", istakao je on.


Izmene zakona kojim se rešava status radnika na internetu u Parlamentu - Biznis.rs\n2.4.2021 11:59 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nVlada Srbije usvojila je na sednici u četvrtak, kroz izmene zakonskih propisa, predlog za novi način oporezivanja frilensera. Da bi predlog zakona zaživeo mora...\nVlada Srbije usvojila je na sednici u četvrtak, kroz izmene zakonskih propisa, predlog za novi način oporezivanja frilensera. Da bi predlog zakona zaživeo mora da prođe i skupštinsku proceduru. Suština je da će frilenserima neoporezivi iznos prihoda biti jednak mesečnom minimalcu od 32.000 dinara. To, na godišnjem nivou iznosi 384.000 dinara.\n„Uvedenim izmenama, po osnovu ugovorene naknade od autorskih i srodnih prava i ugovorene naknade za izvršeni rad, na koje se porez plaća samooporezivanjem, a koji su ostvareni u periodu počev od 1. januara 2015. godine zaključno sa 30. septembrom 2021. godine, porez se utvrđuje rešenjem poreskog organa ukoliko nije nastupila zastarelost utvrđivanja poreske obaveze, ako nije pravosnažno okončan postupak utvrđivanja poreske obaveze i ako nije pre stupanja na snagu ovog zakona plaćena poreska obaveza“, navodi se u saopštenju Vlade.\nKako se dodaje, novim zakonskim rešenjem ne plaća se porez na dohodak građana na navedene prihode ostvarene u kalendarskoj godini u visini do 384.000 dinara godišnje, a deo prihoda koji je iznad tog iznosa umanjuje se za normirane troškove od 43 odsto od ostvarenih prihoda.\nPodsetimo, Vlada Srbije je ranije saopštila da su prihvaćeni predlozi Udruženja frilensera i preduzetnika Srbije koji su se sastali sa premijerkom Anom Brnabić da bi razgovarali o rešenju problema oporezivanja frilensera. Premijerka se odvojeno 30. marta sastala sa dva Udruženja odnosno predstavnika frilensera u Srbiji.\nUdruženje frilensera i preduzetnika Srbije prihvatilo je tada predlog Vlade, dok Udruženje radnika na internetu (URI) koji su od početka pregovarali sa Vladom i nadležnim ministarstvima odbili novi predlog jer smatraju da su im budući nameti preveliki da bi mogli da nastave sa radom.\nFRILENSERI POREZ VLADA SRBIJE ZAKON\nIzmene zakona nedvosmisleno mogu uskratiti prava radnika\nUsvojen Zakon kojim se do kraja godine reguliše poreski status frilensera\nŠta donose izmene Zakona o porezu na dohodak?


Primena Customer Experience (CX) strategije | Adverto Metrics\nObjavio Adverto Metrics Team 9 juna, 2021\nŽivimo u svetu koji pokreće tehnologija, gde jedan kupac koji ima negativno kupovno iskustvo može svoju priču da podeli sa potencijalno hiljadama ljudi u roku od nekoliko sekundi. Šta mislite kakav efekat ovaj potez može da ima na poslovanje jedne kompanije? Međutim, i kupci koji imaju pozitivno iskustvo mogu da učine isto, a često idu toliko daleko da sami, bez ikakvog direktnog interesa, hvale i promovišu omiljene brendove i u tome uživaju, što ih čini neizmerno važnim kupcima i vrednim marketinškim resursom.\nKorisničko iskustvo (Customer Experience – CX) meri koliko su zadovoljni kupci kad god stupe u kontakt sa vašim proizvodima ili uslugama bilo u veb ili klasičnoj prodavnici. Kao menadžeru, na vama je da osigurate da kupci dobiju lepo korisničko iskustvo od početka do kraja korisničkog putovanja (Customer Journey). Štaviše, najbolji marketinški novac koji možete uložiti je u lojalne kupce koji će promovisati vaše poslovanje za vas.\nKorisničko iskustvo vs cena\nTržišne studije pokazuju da posao sa vrhunskim korisničkim iskustvom ima 17% veće šanse da konstantno raste iz godine u godinu, u poređenju sa onim sa lošom strategijom korisničkog iskustva.\nNema sumnje da današnji potrošači žele više od konkurentnih cena za proizvode ili usluge koje kupuju. Oni žele i prijatno korisničko iskustvo, a ako ga ne dobiju od jedne kompanije brzo će preći kod druge.\nPozitivno korisničko iskustvo može biti od velike koristi i za vaš povraćaj ulaganja, ako uzmemo u obzir da skoro 65% potrošača smatra da je korisničko iskustvo važnije od cene proizvoda ili usluge. U stvari, potrošači su spremni da plate više ako je korisničko iskustvo odlično. Ako ste industrija ili tržište gde je velika konkurencija, pružanje izvanrednog korisničkog iskustva može da znači razliku između sticanja ili gubitka vernih kupaca.\nZnačaj korisničkog iskustva\n1. Povećanje prepoznavanja i lojalnosti brendu. Budući da današnji potrošači mnoge svoje odluke o kupovini zasnivaju na onome što doživljavaju tokom svog “korisničkog putovanja”, pružanje pozitivnog iskustva poboljšava prepoznatljivost brenda i na kraju lojalnost brendu ako se to putovanje završi na najbolji mogući način.\n2. Besplatan marketing koji potencijalno povećava vašu bazu kupaca.\nPrema studiji American Express, potrošači objavljuju više pozitivnih kritika (53%) nego negativnih (35%) na društvenim mrežama i platformama za recenzije.\nSticanje novih kupaca može koštati 7 puta više od održavanja postojeće baze.\nS obzirom da se potrošači često okreću iskustvima drugih potrošača sa konkretnim brendom pre nego što donesu odluku o kupovini, ako vaši zadovoljni kupci rade posao za vas, pružanje pozitivnog korisničkog iskustva tada će postati znatno isplativije.\n3. Istaknite se u odnosu na konkurenciju. Činjenica je da u kom god sektoru danas poslovali – šanse da imate konkurenciju su velike. Nekada su se konkurenti borili za svoj udeo na ciljnom tržištu ratovima cena, ali takve taktike su danas zastarele. Trenutno je iskustvo kupaca to koje presudno utiče na ono što vi radite za svoje kupce; kako se odnosite prema njima, kako ih pozdravljate, kako im pokazujete da ih cenite kao kupca.\n4. Povećajte povrat ulaganja (ROI – Return On Investment). Pružanje izvrsnih korisničkih iskustava rezultiraće povećanjem povrata vašeg ulaganja. Usredsredite se na korisničku uslugu i ispunjavanje želja i potreba vašeg ciljanog tržišta, premašite njihova očekivanja, i stvorićete tim potrošača promotera koji će za vas raditi značajan deo marketinga.\n5. Odličan CX = angažovani zaposleni. Prema nedavnom istraživanju, organizacije koje isporučuju odličan CX imaju 1,5 puta više angažovanih zaposlenih (Employee Enagagement) od organizacija koje to ne rade. Angažovano osoblje čine odani zaposleni koji su sjajni timski igrači, posvećeni i usklađeni sa ciljevima kompanije. Studije sugerišu da organizacije sa visoko angažovanim zaposlenima nadmašuju rivale za 147%. Visoko angažovani zaposleni pozitivno utiču na iskustvo kupaca i proaktivno nastoje da pronađu nove načine kako bi pružili izuzetno korisničko iskustvo.


'Jako sumnjivo': Misteriozna kompanija došla u posed neiskorišćenog dela interneta\n"Jako sumnjivo": Misteriozna kompanija došla u posed neiskorišćenog dela interneta\nDeo koji kontroliše misteriozna kompanija predstavlja 1/25 trenutnog interneta i broji čak 175 miliona adresa.\nMisteriozna kompanija smeštena u kancelarijske prostore koji se nalaze iznad jedne banke u američkoj saveznoj državi Floridi javila je svetskim računarskim mrežama da od sada upravlja velikim, prethodno neiskorišćenim >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << delom interneta koji se prethodno nalazio u vlasništvu Ministarstva obrane SAD-a, prenosi Jutarnji list.\n"Ogroman je. To je najveća stvar u istoriji interneta", rekao je Doug Madory, direktor za analizu interneta u kompaniji za upravljanje mrežama Kentik.\nRukovodilac Uprave za digitalnu obranu u Ministarstvu obrane SAD-a (DDS ) Bret Goldstin objavio je 23. aprila da se američka vojska "nada da će uspeti da proceni , evaluira i onemogućiti korišćenje internet prostora Ministarstva".\nNeki stručnjaci za kibernetičku bezbednost nagađaju da Ministarstvo obrane SAD-a taj prostor koristi kako bi napravio mamce za hakere (uređaji koji se koriste za tu svrhu zovu se "honeypots", op. a.).\n"Malo mi je čudno to što je Ministarstvo tako postupilo", rekao je direktor kompanije za kibernetičku bezbednost Farsight Security Paul Vixie, jedan od pionira interneta i dizajner sistema domenskih imena (DNS).\nKompanija Global Resource Systems nije odgovorila na upit iz AP-a. Kompanija inače nije prisutna na internetu, ali je vlasnica domena ne "grscorp.com".\nAP-ova istraga kompanije pokazala je da je jedino ime koje se može povezati sa Global Resource Systems ime izvesnog Rejmonda Saulina. Saulino je navodno još 2018. godine vodio kompaniju za prodavanje opreme za kibernetičku bezbednost Packet Forensics. T\na kompanija je tokom poslednjih deset godina više puta sarađivala sa FBI-om i Agencijom za napredne obrambene istraživačke projekte (DARPA).\nKompanija trenutno ima i ugovor s DARPA-om u sklopu kojeg rade na "korišćenju autonomije za odgovaranje na sisteme kibernetičkih neprijatelja".\n"To je jako sumnjivo", rekao je Guilmette te dodao da takve taktike skrivanja smatra neprimerenima i nepotrebnima. "Ako su se stvarno hteli sakriti, ne bi koristili ime Rayja Saulina i ovo sumnjivo ime."\n"TO JE NAJVEĆA STVAR U ISTORIJI" Misteriozna kompanija došla u posed neiskorišćenog dela Interneta\nIzvor: SrbijaDanas.com, 30.Apr.2021, 21:57\nTaj deo se u međuvremenu učetvorostručio na 175 miliona internet adresa te predstavlja 1/25 trenutnog interneta...Misteriozna kompanija smeštena u kancelarijske prostore koji se nalaze iznad jedne banke u američkoj saveznoj državi Floridi javila je svetskim računarskim mrežama da od sada upravlja...


Vreme 969 - Portret savremenika – Oli Ren: Babica balkanskih integracija\nOdlaskom Olija Rena balkanske zemlje gube dragocenog saveznika na evropskom putu\nDa prevelika doza Balkana može da ugrozi zdravlje, osvedočio se Oli Ren, evropski komesar za proširenje, tokom prošlonedeljne mini turneje. Nakon što je posetio Beograd, Podgoricu, Prištinu i Skoplje, Ren je bio primoran da otkaže susrete u Sarajevu zbog jake upale grla. Renu, koji se u okviru svog posla bavio Balkanom više nego bilo koji činovnik Evropske unije (izuzimajući, možda, Havijera Solanu), na jesen ističe mandat, tako da je ova turneja praktično predstavljala njegov oproštaj sa regionom. Ren je u Sarajevu, kako je najavila tamošnja štampa, trebalo da "održi važan govor i prenese poruku ohrabrenja" posustaloj BiH. I baš kao što je oproštajna poseta dobila antiklimaktičan kraj, tako je jedan važan deo Renovog posla – integracija Balkana u Evropu – ostao nezavršen tokom njegovog mandata.\nS druge strane, nemoguće je poreći da su države nastale raspadom bivše Jugoslavije, koje trenutno više vezuje težnja za članstvom u EU nego zajednička prošlost, danas bliže tom cilju nego u vreme kad je Ren postao komesar. Slovenija je član, Makedonija je odavno kandidat, Hrvatska je praktično na pragu, i ima ozbiljne šanse da ga pređe tokom naredne dve-tri godine, Srbija i Crna Gora su, prema Renovoj oceni, "nepovratno na evropskom putu", pa čak i Kosovo pravi prve, nesigurne korake prema Briselu. Jedino je Bosna u totalnom zastoju, možda čak i u regresiji, ali krivica za to svakako ne ide na Renovu dušu. Tako čovek koji je poslednjih pet godina igrao nezahvalnu ulogu babice evropskih integracija na Balkanu može na odlasku da kaže da ostavlja porodilju u pristojnom stanju, mada je termin još daleko.\nDEFANZIVNO, ALI TVRDO: Oli Ren je rođen 31. marta 1962, u Mikeliju, u istočnoj Finskoj, stotinak kilometara od ruske granice. Otac mu je držao radnju za prodaju automobilskih delova, a majka bila nastavnica engleskog. U njegovom životu, fudbal je možda veća strast od politike: igrao je u prvoligaškom klubu (Mikelin Paloijijat), a tokom devedesetih je dve godine bio predsednik finskog fudbalskog saveza. Na zidu njegove spartanski opremljene kancelarije u sedištu Evropske komisije nalazi se svega nekoliko plaketa, koje su sve vezane za ovaj sport, a jedna od njih je sa partije malog fudbala na festivalu Egzit, kada je gostovao na poziv Gorana Svilanovića. Knjige o fudbalu zauzimaju dosta mesta na Renovoj polici, a jedna od njih – monografija povodom stogodišnjice fudbala u Finskoj – sadrži veliku fotografiju s kraja pedesetih na kojoj Josip Broz Tito, tokom posete toj zemlji, svečano predaje pehar finskom državnom prvaku. Oli Ren i dalje igra fudbal, naravno rekreativno, a oni koji su prošle godine učestvovali na egzibicionom meču "Finci iz Evropske komisije protiv novinara iz bivše Jugoslavije" u Briselu, kažu da je Ren na poziciji beka igrao "defanzivno, odgovorno i tvrdo". Nakon utakmice je obukao nacionalni dres Makedonije, uz konstataciju "Volim da navijam za slabije".\nNešto od tog stila, uključujući i suvi smisao za humor, Ren je uneo u politiku, u koju je ušao vrlo mlad, nakon završenih studija (diplomirao je međunarodne odnose i novinarstvo na Makalister koledžu u Minesoti, a magistrirao političke nauke u Helsinkiju). Karijera mu je tekla prilično pravolinijski, uvek uzlazno. Počeo je kao predvodnik omladine Partije centra 1987, izabran u gradsko veće finske prestonice 1988, a već sledeće godine zauzeo je potpredsedničko mesto u stranci. U međuvremenu je stigao i da doktorira na Oksfordu, sa tezom pod naslovom "Korporativnost i industrijska konkurentnost u malim evropskim državama". Dosta materijala za doktorat našao je u domovini, koja je kao jedna od najmanjih evropskih zemalja istovremeno sedište jedne od najvećih svetskih korporacija (Nokia).\nRen je izabran za člana finskog parlamenta 1991, bio je specijalni savetnik premijera Eska Aha, a 1995. je prešao u Evropski parlament, gde se svrstao među liberale. Nakon toga je postao šef kabineta Erka Likanena, finskog člana Prodijeve komisije, zaduženog za preduzetništvo i informatiku, da bi kasnije (u julu 2004) zauzeo Likanenovo mesto. Na tom položaju ostao je, međutim, samo šest meseci, jer je u novembru, nakon što je Barozo zamenio Prodija, dobio portfelj proširenja. Finci su, inače, bili pomalo razočarani zbog toga, jer su očekivali da njihov predstavnik dobije položaj vezan za privredu i finansije. Sem toga, Ren je postao komesar za proširenje taman nakon završetka procesa koji je zaključen prijemom Mađarske, Poljske, Češke i Slovenije u EU, što je značilo da mu je do sledećeg kruga predstojao dug i neizvestan posao.\nBALKANSKO DRIBLANJE: Izazov se sastojao u tome što su, za razliku od zemalja iz prethodnog kruga, sve samih odlikaša evropske školice za centralne i istočne Evropljane, države koje je Ren nasledio na startu bile problematične, u svakom pogledu daleko od evropskih standarda. Bugarska i Rumunija batrgale su se u mukama tranzicije, Albanija jedva da je i bila država, zemlje bivše Jugoslavije još su lizale ratne rane, a u vezi sa Turskom su postojale (i još postoje) ozbiljne nedoumice da li uopšte spada u evropsku porodicu. Prijem Rumunije i Bugarske 2007, pod Renovim tutorstvom, mnogi u Briselu danas smatraju preuranjenim. Ovo se negativno odražava na šanse zemalja iz bivše Jugoslavije za skori prijem u EU, jer su evropske birokrate rešene da svoju "grešku" ne ponove, i najavljuju da će budući kandidati biti podvrgnuti strožim testovima od Bugara i Rumuna. Kada je o Turskoj reč, Ren je još početkom mandata naglasio da spada među one koji Tursku vide u Evropi, ali je procenio da je potrebno "najmanje deset do petnaest godina reformi" da bi Turska postala zrela za članstvo.\nZapadni Balkan se, međutim, ispostavio kao mnogo klizaviji teren, a pogotovo Srbija, gde je bivši premijer Vojislav Koštunica, izabran kao političar nesumnjive evropske orijentacije, tokom mandata evoluirao u možda najvećeg evromrsca na srpskoj političkoj sceni. Prelomni trenutak u odnosima Rena i Koštunice nastupio je u aprilu 2006, kada je EU, na zahtev Karle del Ponte, zamrzla pregovore sa Srbijom zbog Ratka Mladića. Koštunica je pre toga, prema tvrdnjama Del Ponteove, i njoj i Oliju Renu obećao da će Mladić biti uhapšen (Koštunica je demantovao da je bilo kome išta obećao). Od tada su se odnosi između srpskog premijera i evropskog komesara našli na postojanoj nizbrdici. U jednom trenutku, na dnevnom redu se našao i fudbal: kad je Koštunica u julu iste godine u jednom govoru osuo drvlje i kamenje na EU, optužujući je ne samo zbog nepravednog uslovljavanja zbog Mladića već i zbog priznavanja navodno neregularnog crnogorskog referenduma o nezavisnosti, Ren je prokomentarisao da je samo falilo da Koštunica okrivi EU za fijasko (6:0) u fudbalskom meču sa Argentinom. Koštunica je preko vladinog portparola Srđana Đurića uzvratio da se Finska nije ni kvalifikovala za svetski kup, i da se niko ne seća kad su zadnji put prošli.\nSledeća kriza između Koštunice i Rena (a time i između Srbije i EU) nastupila je dve godine kasnije, nakon proglašavanja nezavisnosti Kosova, a uoči srpskih izbora. Tada je Koštunica rekao da je Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, ponuđen Srbiji kao podsticaj proevropskim strankama, "falsifikat", jer se odnosi na Kosovo bez Srbije. Driblajući kroz kosovsko minsko polje, Ren je ipak izbegao da doživi sudbinu svog zemljaka Martija Ahtisarija, u Srbiji temeljno satanizovanog kao arhitekte kosovske državnosti. U tome je uspeo zahvaljujući i činjenici da ga funkcija, s obzirom na to da nisu sve članice EU priznale Kosovo, obavezuje da bude statusno neutralan.\nSem toga, Ren je neuspešno pokušao i da posreduje u hrvatsko-slovenačkom sporu oko Piranskog zaliva i (manje direktno) u grčko-makedonskom sporu oko ustavnog imena Makedonije. Treba verovati i da je diskretno (bio bi skandal da je to činio javno) pokušavao da omekša tvrdokorne Holanđane koji trenutno blokiraju evropski put Srbije.\nSEVER, ISTOK, ZAPAD: Oli Ren retko sebi dozvoljava da izviri iza diplomatske fasade. Istine radi, pri kraju mandata je počeo da pokazuje simptome blage demagogije (možda je i tu uzrok nekakav balkanski virus). Tako je nedavno, na primer, odgovarajući na pitanje o tome da li priznavanje nezavisnosti Kosova predstavlja kršenje Helsinškog akta (koji državama garantuje suverenitet i teritorijalni integritet), Ren je odvratio da ta povelja sadrži i odredbe o ljudskim pravima, koje je Slobodan Milošević prekršio kada je Kosovu ukinuo autonomiju, a zatim nastavio anegdotom po kojoj je "KGB savetovao Brežnjeva da ne potpiše završni Helsinški akt upravo zbog ljudskih prava, ali ih Brežnjev srećom nije poslušao (sic!)." A ove nedelje je, pravdajući se pred novinarima sa Balkana zbog ekspresnog primanja Islanda u EU, poput Bože Đelića mahao počasnim srpskim pasošem uz priču da je ukidanje viznog režima za Makedoniju, Srbiju i Crnu Goru "korak napred prema Evropi". Ren bi bolje od bilo koga drugog morao da zna da proces pristupanja nema nikakve veze sa viznim režimom, inače bi se i za Ameriku moglo reći da je na putu ka članstvu u EU.\nI pored toga, može se reći da su balkanske zemlje imale sreće što su tokom poslednje četiri i po godine imale posla sa ovim promišljenim, pristojnim i ozbiljnim čovekom, nesklonim političkim smicalicama. Da je ulogu komesara za proširenje dobio neko iz velike zemlje (Italije, Francuske, ili Nemačke), takva bi osoba možda imala veću političku težinu, ali bi nesumnjivo nailazila na veće otpore unutar i van Evrope. Finska, osim što je mala i neutralna, ima i jednu veliku prednost, koju je Ren sam definisao u intervjuu koji je još 2003. dao tokom gostovanja na Berkliju. "Finska je na zanimljivoj razmeđi između ‘stare’ i ‘nove’ Evrope... Iz ekonomskih i bezbednosnih razloga, Finska pokušava da se veže za evropsko jezgro, i da bude blizu velikim silama. Istovremeno, iako je nordijska zemlja, Finska je u podeli istok–zapad na liniji zemalja kao što su Estonija, Poljska, Mađarska i Slovačka. U stvari, možda je čak malo istočnija od tih zemalja." Na Balkanu, preko koga se takođe prelamaju razne političke, kulturne i verske linije, ovo mu je svakako bilo od pomoći.\nZa to što posao ni izdaleka nije završen, i što Balkan ni dvadeset godina posle pada Berlinskog zida nije integrisan u Evropsku uniju, krivicu najpre treba tražiti u zemljama Balkana. Ipak, ni Evropa nije tu nevina: činjenica je da danas većinu klipova u točkove integracije podmeću zemlje članice EU: Slovenija blokira Hrvatsku, Grčka Makedoniju, a Holandija Srbiju, dok Nemci i Francuzi najavljuju moratorijum na proširenje do ratifikacije Lisabonskog sporazuma, a možda i duže. Ali, to je već problem kojim će se baviti Renov naslednik.\n>> Knjige o fudbalu zauzimaju dosta mesta na Renovoj polici, a jedna od njih – monografija povodom stogodišnjice fudbala u Finskoj – sadrži veliku fotografiju s kraja pedesetih na kojoj Josip Broz Tito, tokom posete toj zemlji, svečano predaje pehar finskom državnom prvaku


Traže spas za Zemlju – Alternativno\nOni imaju tri cilja: žele da otkriju da li smo sami u univerzumu i gde se nalaze najbliže nastanjive planete; planiraju kreiranje poruke koja će predstavljati čovečanstvo i koju će druge civilizacije moći da razumeju; nameravaju da konstruišu male svemirske brodove koji će leteti do drugih zvezda.\nZa početak će poslati sondu do susednog zvezdanog sistema Alfa Kentauri. Za taj program pod nazivom “Breakthrough Starshot” Milner je stavio na raspolaganje 100 miliona američkih dolara.\n← Dijete razaraju kosti\nLjudi su sve gluplji →\nMarch 15, 2017 alternat\t0