Da li će odlazak 'Mutti' pomutiti njenu politiku na Balkanu | Njemačka, Zapadni Balkan | Al Jazeera Balkans\nTeško je očekivati da će se neki novi kancelar u skorije vreme lično uključiti u međusobna međunacionalna balkanska trvenja EPA\nI dok prvi nemački kancelar Otto von Bismarck nije mnogo cenio Balkan pa predstavnicima balkanskih zemalja čak nije dopustio da učestvuju u Berlinskom kongresu gde su o njihovoj sudbini 1878. odlučivale velike sile, njegova naslednica je proteklih godina imala sasvim druge metode.\nAngela Merkel poslednjih godina vrlo rado se susreće sa balkanskim liderima, pokazujući popriličan interes da pospeši rešavanje brojnih balkanskih problema a ceo region stabilizuje i približi članstvu u Evropskoj uniji.\nNajava njenog povlačenja iz politike 2021. godine usijala je telefone u Kancelarijatu, jer su brojni evropski lideri, između ostalog i francuski predsednik Emmanuel Macron, želeli da saznaju bar detalj više o Merkelinim planovima i šta se može očekivati od Berlina narednih godina. Baš kao što su se odlaskom Merkel neki u EU obradovali a neki uzvrpoljili plašeći se neizvesnosti, tako i na Balkanu ima onih koji se raduju i onih koji već žale.\nPolitika Njemačke se ne mijenja preko noći\nMeđutim, niti ima razloga za neko preveliko radovanje, niti će naslednik čuvene nemačke ’Mutti’ neminovno na Balkanu nešto da pomuti. Najpre, i bez stranaca, na Balkanu, čini se, ima dovoljno lokalnih mutivoda na liderskim pozicijama. A potom, za razliku od balkanskih zemalja u kojima smer državne politike često zavisi od jednog čoveka, u Nemačkoj se državna politika ne menja preko noći.\nZbog toga odlazak Merkel ne znači i dramatičnu promenu nemačke politike prema balkanskim zemljama, između ostalog, i zbog toga što delom različit stav od Merkelinog među nemačkim partijama zastupaju samo one stranke sa krajnje desnice i krajnje levice, koje zasad nisu prihvatljivi partneri za formiranje neke buduće nemačke vlade. Sve ostale nemačke parlamentarne stranke – od demohrišćana i socijaldemokrata do liberala i Zelenih – zapravo su protekle dve decenije učestvovale u određivanju politike prema Balkanu i u tome bile homogene čak i kada su jedne bile na vlasti, a druge u opoziciji. Po pitanju Balkana ove stranke su zapravo bile usaglašenije nego prema bilo kojem drugom pitanju unutrašnje ili spoljne politike.\nIako odnos Nemačke prema Balkanu očigledno neće biti dramatično promenjen, ono što će se svakako osetiti jeste promena intenziteta angažovanja nemačkih lidera prema Balkanu, kao i suštinsko shvatanje i razumevanje uzroka i okolnosti balkanskih problema.\nU prilog oceni da će posvećenost budućeg nemačkog kancelara prema Balkanu biti zasigurno manja govori čak i sama nemačka politika za vreme Merkel. Sada je pojedini mediji nazivaju „političkom majkom“ balkanskih lidera, ali ona to uopšte nije bila pre sedam godina, ukoliko je to uopšte i danas.\nNaime, Merkel se prvih šest godina svog mandata vrlo blago bavila Balkanom i njen fokus je bio na unutrašnjoj politici, kao i rešavanju finansijske krize, krize euro zone, odnosno grčkom dužničkom krizom. Tek posle napada na nemačke vojnike KFOR-a na severu Kosova 2011. godine, upaljena je njena crvena lampica za Balkan. Tek tada ona lično kreće da se bavi Balkanom. Najpre kroz blokiranje da Savet EU u decembru 2011. da Srbiji status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, a potom kroz mnogo veću posvećenost da utiče na dešavanja u balkanskih zemalja.\nMožda najvidiljivi rezultat lične Merkeline posvećenosti Balkanu ogleda se u nastojanju da rešavanje odnosa Beograda i Prištine pokrene sa mrtve tačke. Nemački ciljevi su bili relativno jasni. S jedne strane, da stabilizovanjem Balkana i njegovim približavanjem EU zaštiti bezbednost Nemačke i EU. S druge strane, da se ne dovede u pitanje nezavisnost Kosova, jer je njegovo otcepljenje od Srbije omogućeno NATO bombardovanjem SR Jugoslavije, što je prvo nemačko vojno učešće van svoje teritorije posle Drugog svetskog rata. To je za Nemce bilo prvo razbijanje tabua nastalog nakon neslavne nacističke prošlosti i malo ko u Nemačkoj želi da dovodi u pitanje ispravnost te vojne akcije.\nShvatajući da bi oko severa Kosova mogli da izbiju sukobi, Merkel je najpre nastojala da 2011. što više pritisne tadašnjeg predsednika Srbije Borisa Tadića da raspusti sve srpske policijske, obrazovne i zdravstvene strukture na severu Kosova i da one pređu pod kontrolu Prištine. Kada to nije uspela, zaigrala je na kartu podrške Tadićevim konkurentima da bi vrlo brzo Aleksandar Vučić postao njen favorit na Balkanu jer, kako kažu u CDU, „ispunjava ono što obeća“.\nZahvaljujući njenom pritisku, koji se nije toliko video u javnosti, došlo je i do Briselskog sporazuma da bi potom njen šef diplomatije vrlo žustro nastojao da u Briselu uredi pregovarački okvir EU za Srbiju tako da niko u Srbiji ni ne pomisli da bez rešenja kosovskog pitanja se može ući u EU. Uzalud su Španci u Briselu nastojali da ne ispadne da podržavaju kosovsku nezavisnost, jer su Nemci uz Britance buldožerski gurali da nezavisnost ne bude upitna, makar to morali da uviju u diplomatsku frazu „sveobuhvatne normalizacije odnosa Beograda i Prištine“.\nI kada srpski zvaničnici pokušaju da prodaju sopstvenoj javnosti ideju da je moguće ući u EU bez rešenja pitanja Kosova, Merkel je uvek imala sopstveni recept kako da ih podseti da to nije moguće. Nikad nije to radila dirketno. Naprotiv. Kao po pravilu u Beograd bi došli poslanici njene CDU zaduženi za Balkan, kojima nedostaje taktičnost i nemaju problem da sa kolonijalističkom nadmenošću kažu „šta se mora“.\nBaš kao što je to 2011. godine uradio sada pokojni Andreas Schockenhoff, to je pre koji dan u Beogradu učinio i njegov svojevrsni naslednik Peter Beyer. On je u Beogradu javno rekao da je Kosovo faktički nezavisno i da je još od početka procesa dijaloga jasno da će Srbija morati de fakto da prizna Kosovo, jer u suprotnom neće ući u EU.\nMerkelin odlazak, kako stvari stoje, možda će smanjiti angažman zvaničnog Berlina po pitanju Briselskog dijaloga, ali teško da će ublažiti stav šta se očekuje od Srbije. Naprotiv, unutar CDU ima više onih koji su za diplomatsku metodologiju „uzmi ili ostavi“. Već i po pitanju mnogih drugih pitanja teško je očekivati da će Merkelin naslednik toliko brinuti o balkanskim igrarijama.\nTeško je očekivati da će se neki novi kancelar u skorije vreme lično uključiti u međusobna međunacionalna balkanska trvenja kako bi im pomogao da pređe na sledeći stepenik ka priključenju EU. Neka niko ne očekuje da će u postmerkelovskoj eri nemački kancelar poslati svog ministra poljoprivrede da pregovara sa Miloradom Dodikom kako bi se uklonile zamerke Republike Srpske na tekst Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između EU i Bosne i Hercegovine.\nSlobodno možemo da zaboravimo da će neki novi Christian Schmidt lično dolaziti u Banjaluku kako bi učinio sve da se adaptira tekst SSP-a i uklone strahovanja RS da će tamošnji poljoprivrednici imati oko 210 miliona konvertibilnih maraka štete zbog pristajanja na SSP. A kamoli da će o tom zapravo malom lokalnom problemu biti direktno izveštavan kancelar.\nU velikoj su zabludi i oni, koji misle da će u skorije vreme neki novi nemački kancelar više brinuti da talas tražilaca azila ne izazove oružane sukobe u balkanskim zemaljama od toga da bi mogao da izazove nezadovoljstvo u Nemačkoj.\nMnogi zaboravljaju da su krajem 2015. i početkom 2016. godine upravo pojedini visoki funkcioneri vladajućeg demohrišćanskog bloka Angele Merkel predlagali da Srbija, Makedonija, Albanija i Bosna i Hercegovina budu takozvani hot-spotovi, to jest zemlje koje će predstavljati svojevrstan parking za izbeglice, koje su se iz Sirije, Avganistana, Iraka i ostalih zemalja Bliskog istoka uputili prevashodno ka Nemačkoj.\nUpravo je Merkel ugušila ove ideje konzervativnog krila svog bloka. Baš kao što je septembra 2015. pod njenim uticajem njen bliski saradnik i tada predsednik Spoljopolitičkog odbora Evropskog parlamenta Elmar Brok lično otišao u Hrvatsku da tamošnjih liderima kaže da su nepravedno zatvorili granicu sa Srbijom, ne samo za izbeglice, već i za građane sa srpskim pasošem i za sva vozila sa srpskim registarskim tablicama.\nSasvim sigurno sledeći kancelar se neće ovoliko baviti Balkanom, bar ne u prvim godinama mandata i naravno pod uslovom da na Balkanu bude mirno. Realno, bilo ko da bude njen naslednik neće imati dovoljno znanja, iskustva, niti želje da se detalno bavi balkanskom problematikom, jer će narednih godina nemački lideri biti prevashodno usmereni na unutrašnja pitanja i kako povratiti opadajuće poverenje nemačkih građana.\nMalo toga može da se protumači čak i ako se sagledavaju aktuelni kandidati za Merkelinog naslednika na čelu CDU, budući da se niko od njih nikad nije bavio jugoistočnom Evropom. Aktuelna generalna sekretarka Annegret Kramp-Karrenbauer se sagledava kao naslednica Merkeline politike, ali to ne znači da će sa istom posvećenošću da se bavi Balkanom. Ni njeni konzervativniji protivkandidati Jens Spahn i Friedrich Merz ne odaju različit utisak, osim što je Merz vrlo blizak Americi pa bi možda pod uticajem Trumpovih savetnika mogao da ublaži nemačko negodovanje ideji o razmeni teritorija između Srbije i Kosova.\nIpak, sve je to spekulisanje. Mnogo je verovatnije da će naslednik Bismarckove fotelje bavljenje Balkanom prepustiti nižerangiranim političarima. A da situacija bude gora, trenutno u poslaničkim redovima vodećih nemačkih stranaka ima izuzetno malo onih koji zaista nešto znaju o komplikovanim odnosima u ovom regionu.


Uvodi se potpuna zabrana fizičkog kažnjavanja dece - Porodično zakonodavstvo - Ringeraja.rs\nNajnovijim izmenama i dopunama Porodičnog zakona stihovi Duška Radovića „Tucite svoju decu čim primetite da liče na vas” i zvanično odlaze u zakonski zaborav. Kako u razgovoru za „Politiku” ekskluzivno najavljuje Dragan Vulević, posebni savetnik ministra za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, izmenama zakona uvodi se potpuna zabrana fizičkog kažnjavanja i upotrebe fizičke sile prilikom vaspitanja deteta. Međutim, smisao uvođenja ovih zabrana nije kažnjavanje, već edukacija roditelja o nenasilnim metodama vaspitanja.\nNaš sagovornik ističe da se menja i član zakona koji se tiče starosne granice neophodne za izražavanje mišljenja deteta u svim administrativnim i sudskim postupcima u kojima se odlučuje o njegovom životu. Po sadašnjem zakonu, dete koje je navršilo desetu godinu života može slobodno i neposredno izraziti svoje mišljenje u svakom sudskom i upravnom postupku u kome se odlučuje o njegovim pravima, a izmenama zakona predviđeno je da dete može da odlučuje ako razume o čemu je reč, bez obzira na to koliko godina ima.


Ovaj duel će pomno pratiti i Liverpul koji se nada pobedi izabranika Ole Gunara Solskjera, koji je odlučio da srpskog reprezentativca Nemanju Matića ostavi na klupi.\nOvo će biti verovatno prvi put u istoriji da pristalice Crvenih navijaju za Junajted. Jedan od onih koji se nada pobedi "crvenih đavola" je i Džejms Milner koji je nekada igrao za Siti, a sada brani boje Liverpula.\nKoliko je ovaj duel bitan za sve one koji bodre izabranike Jirgena Klopa, svedoči i potez legendarnog asa tima sa "Enfilda" Džejmija Karagera koji je uoči meča mančesterskog derbija obukao dres Junajteda.\nJamie’s getting himself ready for tonight ... this requires sound up for maximum effect! Just look at that smile 🤣 @23_carra\nPodsetimo, Liverpul pred ovaj meč ima 88 boda, dva više od "građana", ali i utakmicu više, pa bi Siti u slučaju pobede preskočio jedinog konkurenta za titulu.


VODOVODNA PREDUZEĆA IZ TRI DRŽAVE ZAVRŠILA ZAJEDNIČKI PROJEKAT\nNa završnoj radionici projekta ,,Jačanje kapaciteta vodovodnih preduzeća u regionu, uz poređenje ključnih pokazatelja poslovanja”, predstavnici tri vodovodna preduzeća iz tri države prezentovali su šta je urađeno tokom trajanja projekta. U realizaciji projekta učestvovali su JP „Vodovod Bistrica” iz Bijelog Polja, JKP ,,Lim” iz Prijepolja i JKP ,,6 mart” iz Goražda. Podršku projekti dao je Institut za hidrotehniku Građevinskog fakulteta u Sarajevu.\nPrema riječima Milana Bulatovića, izvršnog direktora JP „Vodovod Bistrica”, projekat je uspješno relizovan, a imao je za cilj da unaprijedi upravljanje vodovodnih preduzeća kako bi se poboljšao kvalitet usluga koje ona pružaju korisnicima.\n- Kroz ovaj projekat doprinijeli smo unapređenju poslovne prakse tri vodovodna preduzeća, nabavljena je potrebna kompjuterska oprema, a zaposleni su unaprijedili svoja znanja i vještine kad je u pitanju izrada geografskog informacionog sistema. Takođe, urađena je i analiza ključnih pokazatelja uspješnosti poslovanja uz jasan plan investicija. Šest zaposlenih iz tri preduzeća prošla su uspješno obuku digitalizacije postojeće mreže i izrade GIS-a, a vodovodna preduzeća su opremljena potrebnom opremom i nedostajućim softverima, što će doprinijeti poboljšanju sistema fakturisanja i vođenja knjigovostva osnovnih sredstava, kao i mjerenje potrošnje, što će osnažiti naša finansijska poslovanja –naveo je Bulatović.\nSadik Silajdžić, direktora JKP ,,6. mart” iz Goražda, naglasio je dobru saradnju vodovodnih preduzeća.\n- Izvršili smo razmjenu iskustava i mišljenja sa predavačima iz struke, i uporedili organizaciju i racionalizaciju sa kolegama iz Bijelog Polja i Prijepolja – istakao je Silajdžić, dodajući da vodosnabdijevanje u Goraždu funkcioniše na principu električne energije, dok su vodovodi u Bijelom Polju i Prijepolju gravitacioni sistemi što doprinosi manjim cijenama utroška vode.Tehnički rukovodilac JKP ,,Lim” iz Prijepolja Danica Cvijović kaže da je ovaj projekat od velikog značaja za Prijepolje, naglašavajući da je geografsko- informacioni sistem (GIS), započet još prije 15 godina i da je sada doveden do kraja.\n- Sada ćemo u elektronskoj formi imati sve podatke za vodovodnu mrežu i sistem – naglasila je Cvijovićeva, dodajući da je distributivno – sekundarna trasa vodovoda oko 90 kilometara i oko 60 kilometara priključaka.\nProjekat je finansirao Dunavski program za vode za čije funkcionisanje su obezbijeđena sredstva kroz višedonatorski fond kojim upravlja Svjetska banka.Ukupna vrijednost projekta bila je 89.000 eura, od čega je 75.000 obezbijeđeno kroz fond kojim upravlja Svjetska banka, a preostali dio od 24.000 eura obezbijedili su učesnici projekta.\nPročitano 12512 puta


DEČJA PRIREDBA U GERONTOLOŠKOM CENTRU: Mostovi među generacijama – Zrenjanin\nDEČJA PRIREDBA U GERONTOLOŠKOM CENTRU: Mostovi među generacijama\nMališani iz Vrtića “Dečja radost” su danas u okviru dečje nedelje pod nazivom “Gradimo mostove među generacijama-za radost svakog deteta” održali priredbu za najstarije sugrađane, stanare Gerontološkog centra Zrenjanin, povodom obeležavanja Međunarodnog dana starih (1. oktobar). Aktivnost je održana na inicijativu Udruženja “Ženska inicijativa ŽIZ”, a u saradnji sa Vrtićem “Dečja radost” i Gerontološkim centrom Zrenjanin.\n– Cilj je da kreiramo i podržimo pozitivnu komunikaciju između najmlađih i najstarijih u našem gradu. Udruženje je osnovano maja ove godine, a želimo da pružimo podršku i osnažimo sve naše građane, sa posebnim fokusom na žene i decu u različitim oblastima: sportu, obrazovanju, zdravstvu… Želja nam je i da promovišemo ljudska prava i slobodu. Ovo nam je prva aktivnost ovog tipa – ističe Marijana Mišić Andrić, predsednica Udruženja.\nPrema rečima Tanje Živanov, direktorke Gerontološkog centra, oktobar je mesec starih, a u toku je dečja nedelja pa je ova akcija lep način da se sve objedini i obeleži. Kako kaže, sledeća godina je godina socijalne zaštite i međugeneracijske saradnje, pa se nada se da će ovakav vid druženja biti lepa tradicija.\nDeca su otpevala nekoliko pesama posvećenih vrtiću, bakama i dekama, u čemu su im pomogle vaspitačice Kristina Ristoski, Dušanka Kiprovski Dragojević, Vesna Oprijan i Danica Grujin. Najstariji sugrađani su mališane pozdravili pesmom Jovana Jovanovića Zmaja i poželeli im srećno detinjstvo.\nVaspitačice Dušanka Kiprovski Dragojević, Vesna Oprijan, Kristina Ristoski, Danica Grujin i Marijana Mišić Andrić, predsednica Udruženja „ŽIZ“\n← DRUGI ZRENJANINSKI POLUMARATON: U nedelju trče i osnovci\nDOLAZAK INVESTITORA IZ BELGIJE: Za početak do 35 novih radnih mesta →


ARHIVA - Ljudi učestvuju u ranom glasanju za drugi krug izbora za predstavnike Džordžije u Senatu SAD, u Atlanti 14. decembra 2020. (Foto: Reuters)\nNovoizabrani američki predsednik Džo Bajden, novoizabrana potpredsednica Kamala Haris i odlazeći predsednik Donald Tramp planiraju da organizuju mitinge u jugoistočnoj državi Džordžiji u poslednja dva dana pred drugi krug ključnih senatskih izbora, koji su zakazani za sledeći utorak.\nHaris će se obratitit biračima na skupu u priobalnom gradu Savani, kako bi podržala demokratske kandidate - baptističkog sveštenika Rafaela Vornoka, koji se takmiči sa republikanskom senatorkom Keli Lefler, i Džona Osofa, televizijskog producenta, čiji je rival aktuelni repoublikanski senator Dejvid Perdju.\nBajden i Tramp najavili su da će održati mitinge u ponedeljak, dan pre izbora.\nBajden će se zajedno sa dvojicom demokratskih kandidata pojaviti na skupu u Atlanti, najvećem gradu u Džordžiji, dok je Trampov miting na kojem će se založiti za Lefler i Perdjua planiran da se održi nešto severnije, u okrugu Vitfild, na regionalnom aerodromu Dalton.\nOdlazeći potpredsednik Majk Pens prethodno je vodio kampanju u Džordđžiji za dvoje republikanaca, baš kao i dvoje Trampove odrasle dece: Donald Tramp mlađi i Ivanka Tramp.\nDrugi krug izbora za dva mesta u Senatu SAD neophodan je jer nijedan od četiti kandidata nije osvojio većinu na izborima 3. novembra, mada je Perdju vodio protiv Osofa u njihovom duelu, dok je Vornok imao prednost ispred Lefler, u konkurenciji ukupno 10 kandidata. Prema poslednjim anketama oba nadmetanja su previše neizvesna da bi se prognozirao pobednik.\nRepublikanci će imati prednost od 50-48 kada novi senatori i senatorke polože zakletvu u nedelju. Pobeda u jednoj ili obe trke u Džordžiji dala bi republikancima većinu u tom telu, a samim tim i pravo da određuju dnevni red, kao i većinu u svakom od senatskih zakonodavnih odbora.\nMeđutim, ukoliko i Vornok i Osof pobede, odnos republikanskih i demokratskih senatora bio bi 50-50 (dva nezavisna senatora uglavnom glasaju sa demokratama prim. nov), a novoizabrana potpredsednica Kamala Haris imala bi priliku da bude presudni glas u korist demokrata, u organizaciji odbora i kontrolisanju zakonodavnog kalendara.\nUkoliko republikanci osvoje kontrolu nad Senatom to bi zakomplikovalo usvajanje Bajdenovih zakonodavnih inicijativa u naredne dve godine i po svemu sudeći dovelo do dugih i napornih pregovora o kontroverznim pitanjima kao što su zdravstvena zaštita, kontrola imigracije ili regulativa u vezi sa klimatskim promenama.\nDemokratska kontrola nad Senatom, ukoliko se članovi stranke budu držalči ujedinjeni i glasali zajedno, mogla bi da olakša put za usvajanje Bajdenove agende.\nUprkos Trampovim protestima da ga je izborna prevara koštala 16 elektorskih glasova, koliko ta država donosi u Elektorskom koledžu, prema kojem se određuje ishod predsedničkih izbora u SAD, posle prvobitnog, i u dva ponovna brojanja - potvrđena je Bajdenova pobeda.\nBajden je prvi demokratski kandidat koji je pobedio u Džordžiji u poslednjih 28 godina, što je stranci donelo nadu da bi Vornok i osof takođe mogli da pobede u trci za Senat.\nOčekuje se da će izlaznost u drugom krugu biti masovna, s obzirom da je rekordnih 3 miliona birača glasalo ranije.\nMeđutim, za sada se ne zna kako su ti birači glasali, jer prema zakonu Džordžije, prebrojavanje glasova ne može da počne pre utorka, zvaničnog dana izbora.\nIzlaznost je do sada bila najveća u nekim od najnaseljenijih oblasti oko Atlante, koje su Bajden donele tesnu pobedu u ovoj državi novembru.


To je navedeno u Uputstvu >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << za pripremu budžeta u 2019. i projekcijama za 2020. i 2021. godinu, koje je doneo ministar finansija Siniša Mali.\nUšteda za ukupnu privredu po tom osnovu iznosi 11,9 milijardi dinara, dok se neto efekat na fiskalni rezultat procenjuje na oko devet milijardi dinara, objavljeno je na sajtu Ministarstva finansija.\nCilj je rasterećenje privrede radi podsticaja rastu i zapošljavanju.\nUkinut je Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija uz povećanje najnižih penzija do 5,0 odsto u odnosu na isplaćenu penziju u septembru 2018. godine.\nEfekti tih mera u 2019. su veći ukupni rashodi za penzije u iznosu od 40 milijardi dinara.\nPo tom osnovu neporeski prihodi biće manji za oko 8,5 milijardi dinara.\nKonačno, stabilizacijom javnih finansija otvara se prostor za napuštanje kriznih mera koje su bile primenjene tokom programa fiskalne konsolidacije u proteklom periodu.\nSrednjoročni pravac fiskalne politike postavlja i okvir budžeta u 2019. godini.\nBlic: Rast javnih investicija za 30 milijardi dinara, smanjenje poreskog opterećenja rada i kresanje parafiskalnih nameta\nUtvrđeni limiti za trošenje budžeta; Za infrastrukturne projekte 30 milijardi više u 2019.\nUputstvom za pripremu budžeta u 2019. godini predviđeno je značajno povećanje javnih investicija - 30 milijardi dinara više za realizaciju infrastrukturnih projekata. Utvrđeni maksimalni limiti za svakog budžetskog korisnika Uputstvom za pripremu budžeta u 2019. godini...


RTS :: Nikolić odlikovao Šojgua\nDruštvo Nikolić odlikovao Šojgua\nutorak, 03. jul 2012, 17:35 -> 18:07\nUkazom predsednika Srbije odlikovani Sergej Šojgu i Žan Pjer Vernej. Predsednik Tomislav Nikolić odlikovao Šojgua za naročite zasluge u razvijanju međunarodnih odnosa i prijateljstva naroda Srbije i Rusije, a Verneja, za zasluge u razvijanju i učvršćivanju miroljubive saradnje i prijateljskih odnosa naroda Srbije i Francuske, saopštila Pres služba predsednika Srbije.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić doneo je ukaz o odlikovanju Sergeja Šojgua za naročite zasluge u razvijanju međunarodnih odnosa i prijateljstva naroda Srbije i Rusije i Žana Pjera Verneju, za zasluge u razvijanju i učvršćivanju miroljubive saradnje i prijateljskih odnosa naroda Srbije i Francuske.\nKako se navodi u saopštenju predsednikove Pres službe, Nikolić je doneo Ukaz o dodeli Ordena srpske zastave prvog stepena ruskom državljaninu, gubernatoru Moskovske oblasti, Sergeju Kužugetoviču Šojguu i Ukaz o dodeli Ordena srpske zastave trećeg stepena, francuskom državljaninu Žan Pjer Verneju.\nKako se navodi, Sergej Šojgu, gubernator Moskovske oblasti i donedavno ministar za poslove civilne zaštite, vanredne situacije i otklanjanje posledica elementarnih nepogoda Ruske Federacije, kao i dugogodišnji kopredsednik Međuvladinog komiteta za trgovinu, ekonomsku i naučno tehničku saradnju između Srbije i Rusije, svojim profesionalnim zalaganjem je dao izuzetan doprinos unapređenju ukupnih bilateralnih odnosa, posebno razvoja ekonomsko - trgovinske saradnje Srbije i Rusije.\nPosebno je važno istaći njegov lični doprinos naporima da se zaštiti i pruži svestrana materijalna pomoć i podrška srpskom narodu na Kosovu i Metohiji, kao i u realizaciji pomoći i saradnji sa Srbijom u oblasti vanrednih situacija kao što su poplave i požari, navodi se u saopštenju.\n"Odlikovanje gospodina Šojgua predstavlja znak zahvalnosti i priznanja Srbije za njegovu višegodišnju posvećenost razvoju saradnje naših dveju zemalja, kao i za sve što je učinio za dobrobit naših građana", piše u saopštenju.\nNavodi se da je Tomislav Nikolić, na predlog Matice iseljenika Srbije, doneo Ukaz o dodeli odlikovanja, Ordena srpske zastave trećeg stepena, francuskom državljaninu Žan Pjer Verneju.\nŽan Pjer Vernej je, kako piše u saopštenju, više od 30 godina posvetio negovanju tradicija Prvog svetskog rata i sećanju na oslobodilačke ratove Srbije 1912 - 1918. godine.\nOd 2005. godine je izvršni direktor Vojnog muzeja u gradu Mo, koji je u potpunosti posvećen Velikom ratu (izraz kojim se pre otpočinjanja Drugog svetskog rata označavao Prvi svetski rat) i u kojem je na najbolji način predstavljeno učešće Srbije u Prvom svetskom ratu, navodi se u saopštenju Pres službe predsednika Srbije.\nKako se dodaje, u svojstvu ličnog sekretara tadašnjeg predsednika Francuske Žaka Širaka i funkcionera Ministarstva odbrane Francuske, ulagao je velike napore da se Srbija prikaže u pozitivnom svetlu, isticao i branio staro prijateljstvo srpskog i francuskog naroda.\nU više navrata je bio zaslužan i lično dao veliki doprinos bogaćenju fondova istorijskih muzeja u Srbiji i u Francuskoj, kao i promociji Srbije prilikom manifestacija i izložbi koje su se bavile Prvim svetskim ratom, piše u saopštenju.\n"Dodela odlikovanja Žan Pjer Verneju predstavlja odavanje poštovanja za posvećenost očuvanju i građenju pozicije Srbije, kao i negovanje pozitivnih prijateljskih osećanja prema srpskom narodu u Francuskoj", navodi se u saopštenju.\n(utorak, 03. jul 2012, 19:35)\nНадајмо се да председник Србије Томислав Николић неће заборавити - поред руских и француских политичара који су нам помагали - ни кубанске пријатеље. Не заборавимо ни бившег председника Кубе Фидела Кастра, који нам је када нам је било најтеже давао свесрдну подршку.\n(utorak, 03. jul 2012, 18:47)\nPa i kroz istoriju je poznato, da su nam ove dve zemlje u teškim trenutcima po Srbiju uvek pomagale.Mislim na Francusku i Rusiju,a vidim da njihove visoke diplomate nastavljaju sa tom lepom tradicijom.Ovo je samo jedan mali gest pažnje kojim Srbija želi da im pokaže da nezaboravlja njihovu dobrotu.\n(utorak, 03. jul 2012, 18:46)\nOvim odlikovanjima stranih visokih zvaničnika,predsednik Nikolić hoće da oda jedno priznanje,ovim vrsnim diplomatama koji su dosta uradili na približavanju naših država


"Film o Jasenovcu treba da snima autentični srpski reditelj Emir Kusturica" - Leutar.net\n„Film o Jasenovcu treba da snima autentični srpski reditelj Emir Kusturica“\n22. avgusta 2020. LEUTAR Magazin, Heklanje u mozak 0\nBANJALUKA – Srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je Srni da proslavljeni srpski reditelj Emir Kusturica, kao neko ko razumije istoriju srpskog nacionalnog stradanja, treba da snima film o Jasenovcu, te da je to ideja koja duže živi.\n„Kusturica već duže vremena ima ideju, želju i volju da to uradi i mislim da je vrijeme za to, za razliku od onih koji podržavaju da to neki drugi snimaju. Snimanje filma o Jasenovcu treba dati našem autentičnom srpskom reditelju Emiru Kusturici da to uradi“, istakao je Dodik.\nGovoreći o sastanku zvaničnika iz Republike Srpske sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, kojem će prisustvovati i reditelj Emir Kusturica, a koji će biti održan u srijedu u Beogradu, Dodik je naglasio da na bazi razumijevanja istorije i srpskog nacionalnog stradanja, kojeg Kusturica ima, to djelo će na pravi način prikazati jasenovako stradanje.\n„To je ogromno stradanje koje je zadesilo naš narod, oskrnavilo nas i zaustavilo u istorijskom i nacionalnom razvoju i svemu onome što treba da bude poruka tog filma“, naglasio je Dodik.\nOn je najavio da će Srbija i Republika Srpska o tim pitanjima razgovarati zajedno učestvovati.


Naslovna » BG svaštara » Obrati pažnju! » „Stado“ najgledaniji srpski film u 2016. godini\nAh Neša 2. januar 2017. Obrati pažnju! Postavite komentar\nTo je saopšteno na osnovu do sada dostupnih podataka pristiglih na osnovu broja prodatih ulaznica u bioskopima širom Srbije.\n– Drago mi je da su ljudi prepoznali vrednost ovog filma i njegovu želju da istinito govori o vremenu u kom živimo. Posebno mi je drago zbog ljudi koji su verovali u ovaj tim i u ovaj film i koji su pomogli da se on dočepa bioskopskog mraka, uprkos pokušajima da se spreči snimanje i završetak filma, pa čak i da bude viđen van velikih gradova. U zemlji gde se deca leče SMS porukama, 200.000 pregleda je veliki broj čak i na društenim mrežama – izjavio je Nikola Kojo, reditelj, producent i glavni glumac filma „Stado“, i dodao:\n– Hvala svim ljudima koji su u ovako teškim vremenima uspeli da odvoje novac za bioskopsku ulaznicu i time pokazali da i dalje postoji kritična masa koja veruje da su kultura i obrazovanje preventive. Radujem se unapred reakciji publike u Hrvatskoj i Sloveniji, gde će film premijerno biti prikazan 10, odnosno 11. januara.\nOvu satiričnu komediju videlo je više od 170.000 gledalaca i to za samo mesec i po dana, s obzirom na to da je film premijerno prikazan 23. novembra u Sava centru.\nPorast gledanosti se i dalje očekuje, jer se „Stado“ nalazi na redovnom repertoaru domaćih bioskopa, pa je pitanje dana kada će film dostići brojku od 200.000 gledalaca. Shodno tome, produkcija je spremila poklon iznenađenja koji će najsrećnijem gledaocu uručiti deo autorske i glumačke ekipe filma. (danubeogradu.rs)\nTagovibg svaštara bioskopi domaći film nikola kojo obrati pažnju statistika\nPrethodni Sto srpskih filmova dobilo status kulturnog dobra\nSledeći Kinoteka – repertoari za januar 2017.


Šta je „Super utorak” i zašto je toliko važan? - Američki izbori\nU okviru procesa unutarstranačkih izbora u Demokratskoj partiji „Super utorak“ predstavlja jedan od najvažnijih datuma. Od izbora 2012. to je prvi utorak u martu. Ovaj izborni dan je od ogromnog značaja jer se tada bira najveći broj delegata tokom celog izbornog procesa unutarstranačkih izbora. „Super utorak“ se, naravno, održava i u okviru unutarstranačkih izbora u Republikanskoj partiji, ali s obzirom da trenutni predsednik dolazi iz te partije i da nema ozbiljnog konkurenta (u trci je, nakon odustajanja Džoa Volša, ostao još samo Bil Veld koji nema značajnu podršku) u daljem tekstu će se govoriti samo o Demokratama.\nKako je nastao „Super utorak“?\nJoš od uspostavljanja modernog procesa unutarstranačkih izbora, za koji se smatra da je počeo od izbora 1972, postojali su dani u kojima su se održavali izbori u više država. Međutim, smatra se da su izbori na „Super utorak“ počeli tokom 80-ih kada su Demokrate tražile način da nominuju nekog umerenijeg kandidata nakon ubedljivog poraza Valtera Mondejla (Walter Mondale) 1984. godine. Cilj je bio da se skupe konzervativnije države, uglavnom one na jugu, koje bi glasale za nekog umerenijeg demokratu i tako uticale da taj kandidat na kraju bude i nominovan. Ovaj pokušaj nije uspeo 1988. kada je na kraju nominovan Majkl Dukakis (Michael Dukakis), izrazito liberalan guverner Masačusetsa, koji je kasnije poražen od Džordža Buša Starijeg (George H. W. Bush).\nDanas se ovakva praksa nastavlja s obzirom na želju država, a može se reći i strah, da ne ostanu van procesa donošenja odluke o kandidatu. Naime, države žele da izbegnu situaciju u kojoj se njihovo izjašnjavanje odvija u trenutku kada je pobednik već odlučen. Ovo se naravno ne odnosi na prve četiri države (Ajova, Nju Hempšir, Nevada, Južna Karolina) koje tradicionalno glasaju prve i njihov se status u suštini ne dira, ali što se ostalih država tiče, broj onih koje odlučuju na „Super utorak“ se menja od izbora do izbora.\nKako je bilo 2016?\nObe partije su 1. marta 2016. godine na „Super utorak“ organizovale izbore u 11 država. Za razliku od ranijih izbornih ciklusa, recimo 2008. godine kada se na „Super utorak“ odlučivalo o polovini ukupnog broja delegata, 2016. godine je ovaj broj značajno smanjen pa su se birači obe partije izjašnjavali u 11 država koje su donosile glasove oko četvrtine od ukupnog broja delegata na završnoj konvenciji. I Hilari Klinton i Donald Tramp su tom prilikom odneli pobede u 7 država i time pokupili najveći broj delegata u odnosu na svoje protivnike, što je vodilo do njihove konačne pobede u unutarstranačkim izborima u svojim partijama.\nŠta je drugačije ove godine?\nOve godine Demokrate na „Super utorak“ održavaju izbore u 14 saveznih država, jednoj teritoriji, a na glasanje izlaze i Demokrate u inostranstvu. Ovi izbori se održavaju, logično, u utorak, 3. marta (po našem vremenu to će više biti noć između utorka i srede) i nakon tih izbora biće poznato kako će biti preraspoređeno nešto manje 40% glasova delegata na Demokratskoj nacionalnoj konvenciji u julu. Delegati se preraspodeljuju nakon izbora u svakoj državi na osnovu rezultata glasanja, s tim što je neophodno da kandidat osvoji minimum 15% glasova da bi uopšte mogao da dobije glasove delegata. Da bi se osvojila nominacija na Konvenciji biće neophodni glasovi 1.991 delegata, a u dosadašnjem izborima u prve 4 države raspoređeno je tek 155. Značaj „Super utorka“ najbolje ilustruje broj delegata koji će se rasporediti na ovaj dan, njih čak 1.357.\nČetrnaest država koje se izjašnjavaju su: Kalifornija, Teksas, Severna Karolina, Virdžinija, Juta, Kolorado, Oklahoma, Arkanzas, Tenesi, Alabama, Minesota, Vermont, Mejn i Masačusets. Izbori se takođe održavaju i na teritoriji Američke Samoe koja nema status savezne eralne države, a od 3. do 10. marta trajaće izjašnjavanje Demokrata koji žive u inostranstvu. U odnosu na 2016. godinu, izbore na „Super utorak“ neće održati Džordžija, gde će se glasati kasnije tokom marta, dok će se izbori ovog puta održati u Juti, Mejnu, Severnoj Karolini i, što je najznačajnije, Kaliforniji. Baš zbog dodatka Kalifornije u izbore na „Super utorak“ ovi izbori dobijaju poseban značaj. Naime, Kalifornija kao najveća država, koja godinama unazad glasa demokrate, nosi najveći broj delegata (415). Uz to, izbori će se održati i u Teksasu, koji nosi treći najveći broj delegata (228) od svih država u kojima Demokrate glasaju, tako da će ove dve države odlučivati o čak 16% od ukupnog broja delegata! Od ostalih država, značajan broj delegata nose Severna Karolina, Virdžinija i Masačusets (oko 100 svaka od njih), a tačan broj delegata koje nosi svaka država možete pronaći na našem kalendaru američkih izbora.\nNajvažnije države za praćenje biće naravno Kalifornija i Teksas, ali treba svakako ispratiti i ostale države. Neke stvari na koje potencijalno treba obratiti pažnju jesu konačna preraspodela delegata s obzirom da postoje različiti načini preraspodele tako da možda neće zavisiti samo od toga ko je dobio najviše glasova. Takođe, treba videti i koliki je razmak među kandidatima. Ukoliko ih ima troje sa sličnim brojem, verovatno je da će svi ostati u trci i učiniti je neizvesnom do kraja. Ukoliko se izdvoji dvoje kandidata, moguće je da će partija izvršiti pritisak na preostale da se povuku i izaberu stranu. Ipak, ako se desi da se jedan kandidat izdvoji sa značajno više delegata u odnosu na ostale, u daljem procesu izbora biće praktično nezaustavljiv\n„Super utorak“ nam sigurno neće dati konačan odgovor u pogledu toga ko će biti kandidat Demokratske partije na izborima u novembru, ali je sigurno da će se situacija iskristalisati. Vrlo je verovatno da neće ostati više od 3 kandidata i da ćemo imati jasniju sliku o tome koliki je njihov domet.\nKongresmeni protiv novog finansiranja Trampovog zida\nBajden uverava svoje glasače da je teren „još uvek širom otvoren“


Plenum Filozofskog fakulteta u Beogradu: Saopštenje za javnost povodom nasilja nad studentima i poziv na protest\nSaopštenje za javnost povodom nasilja nad studentima i poziv na protest\nU četvrtak, 3. novembra 2011. na Filozofskom fakultetu u Beogradu petnaestorica pripadnika privatne firme za obezbeđenje «Vračar» fizički su napala studente i studentkinje koji učestvuju u blokadi fakulteta. Kada su studenti nenasilno pokušali da prođu pored obezbeđenja koje je blokiralo prolaz na drugi sprat fakulteta, pripadnici obezbeđenja su gurali studente niz stepenice, jednog studenta udarili u stomak, jednog čupali za kosu, a jednog studenta davili. Lakše telesne povrede koje su ovim putem nanesene jednom od studenata konstantovane su od strane lekara u Urgentnom centru.\nUprava fakulteta je neposredno pre ovih događaja stavila katance na protivpožarne prolaze, čime je ugrozila bezbednost studenata i svih prisutnih u zgradi fakulteta:\nPodsećamo da je uprava Filozofskog fakulteta u svom saopštenju od 2. novembra najavila angažovanje privatnog obezbeđenja, radi «uspostavljanja uslova za realizaciju nastave». U istom saopštenju se najavljuje da će studenti na fakultet moći da uđu samo ukoliko obezbeđenju pokažu indekse, čime su radnici privatnog obezbeđenja dobili ovlašćenja koja im zakonski ne pripadaju. Najoštrije se protivimo svim opresivnim merama koje imaju za cilj da onemoguće studente u ostvarivanju prava na samoorganizovanje.\nStudent dobija udarac u stomak od šefa privatnog obezbeđenja:\nPrivatno obezbeđenje zaključava protivpožarne stepenice:


Četvrti Kaleidoskop kulture, koji je počeo 2. septembra i još uvek je u toku, ponovo je pomerio granice kulture zajedništva na kojoj se temelji, a biće završen trećim Dizajn paviljonom koji će biti otvoren 1. oktobra u 20.22 časa. Dizajn paviljon se realizuje u okviru poslednje nedelje Kaleidoskopa kulture, posvećene primenjenoj umetnosti, koja traje do 8. oktobra.\nU okviru Dizajn paviljona, od 1. do 3. oktobra, biće održana i PDP konferencija, jedna od ključnih platformi koja više od 10 godina okuplja dizajnere, fotografe i druge vizuelne stvaraoce u cilju edukacije, a koja će realizovati stručna predavanja otvorena za sve zainteresovane iz oblasti grafičkog dizajna, arhitekture, interaktivnog dizajna i sličnih tema u amfiteatru SPENS-a.\nNa PDP konferenciji učestvovaće austrijski grafički dizajner i osnivač studija za vizuelne komunikacije Studio Elastik, Konstantin Demner, austrijski arhitekta i scenograf Volfgang Fil, beogradski vizuelni umetnik Uroš Krčedinac, beogradski arhitekta i producent Andrija Dinulović, suosnivač produkcijskog studija Turbina, beogradski dizajner Slavimir Stojanović Futro i predstavnici marsejskog muzeja MUCEM.\nPDP konferencija obuhvatiće i dve izložbe od 1. do 3. oktobra u galeriji Macut – Raw Perspectives koju je priredio fotografski kolektiv Belgrade Raw, čiji su autori Jelena Nikolić, Predrag Đulinac i Stefan Jovanović, kao i SHIFT, izložbu koju čini 30 rizografika odabranih na konkursu PDP konferencije, vizuelnih umetnika iz Srbije, Crne Gore, Slovenije, Bugarske, Albanije, Mađarske, Švedske, Ukrajine i Australije.\nDvojica mladih umetnika iz Kaunasa stigli su u Novi Sad u okviru programa razmene umetnika „Umetnik u gostima”, u okviru projekta „Novi Sad – Evropska prestonica kulture” i tokom nedelje vizuelne umetnosti Kaleidoskopa kulture radili su na svojevrsnim instalacijama, koje će publika imati prilike da vidi u okviru nedelje primenjene umetnosti.\nAnton Kariuk, koji se bavi instalacijama, video-umetnošću i performativnom umetnošću i Vitautas Stakutis, u čijim je radovima fokus na urbanoj umetnosti, predstaviće 3. oktobra u Kulturnom centru „LAB” svoje instalacije za koje su inspiraciju pronalazili u bogatoj arhitekturi iz različitih perioda u istoriji Novog Sada i Kaunasa.\nPosted in Kaleidoskop kulture 2021., Nedelja primenjene umetnosti vestiTagged nedelja vizuelne umetnosti\nPrethodni Previous post: Promocija monografije Vladimira Veličkovića večeras od 19 sati u Svilari\nSledeći Next post: Izložba „Design for Culture”


Tanjug 13. februara 2021. 00:44\nVAŠINGTON – Nakon što su demokrate iz Predstavničkog doma iznele svoje optužbe na suđenju bivšem predsedniku Donaldu Trampu u Senatu SAD, odbranu su u petak predstavili Trampovi advokati, uključujući Majkla van der Vina, koji je rekao da je opoziv „nepravedni i neustavni čin političke osvete“.\n„Ova užasna zloupotreba Ustava samo dalje deli našu naciju kada bi trebalo da pokušavamo da se ujedinjujemo oko zajedničkih prioriteta. Poput svih drugih politički motivisanih lovova na veštice, koje je levica pokretala prethodne četiri godine, ovaj opoziv nema nikakve veze sa činjenicama, dokazima i interesima američkog naroda. Senat bi trebalo brzo i odlučno da ga odbaci“, rekao je Van der Vin.\nOn je ocenio da „nijedna razumna osoba ne može ozbiljno da veruje da je predsednikov govor 6. januara bio podsticanje na nasilje ili pobunu“ i da je Tramp „eksplicitno ohrabrivao prisutne da koriste svoja prava na miran i patriotski način“.\nVan der Vin je naveo da je cela premisa Trampovog obraćanja pristalicama bila da bi demokratski proces trebalo da teče u skladu sa zakonom i da to „nisu reči nekog ko podstiče nasilnu pobunu“.\nKako je rekao, proces opoziva „nema veze sa protivljenjem demokrata političkom nasilju, već njihovim pokušajima da diskvalifikuju političku opoziciju“.\n„Reč je o ustavnoj kulturi ukidanja drugačijih mišljenja“, ocenio je van der Vin i istakao da se time pokušava cenzurisati ne samo predsednik Tramp, već i 75 miliona Amerikanaca koji su glasali za njega.\nMeđu snimcima je bio i govor aktuelnog lidera većine u Senatu Čaka Šumera na skupu pristalica prava na abortus prošle godine, na kojem je pretio konzervativnim sudijama Vrhovnog suda Nilu Gorsaču i Bretu Kavanou da će „platiti cenu“ i da „ne znaju šta će ih pogoditi ako donesu ove užasne odluke“.\n„Ta ista mržnja i bes naveli su menadžere za opoziv da ignorišu sopstvene reči i poteze i postave opasan dvostruki standard“, ocenio je advokat Dejvid Šoen.\nAdvokati su takođe tvrdili da su Trampove reči upućene pristalicama koje su napale Kongres – da se pakleno bore – uobičajena politička retorika, a zatim i prikazali video montažu da bi pokazali da je gotovo svaki demokrata u Senatu koristio reč „borba“ u političkim govorima.\n„Niste uradili ništa pogrešno. To je reč koju ljudi koriste, ali molim vas zaustavite ovo licemerstvo“, poručio je Šoen obraćajući se demokratama.\n„Jasno je da nije bilo pobune“, rekao je Kastor navodeći da reč „pobuna“ znači „preuzimanje kontrole nad nekom zemljom“.\nAdvokati odbrane i demokrate koje vode proces opoziva u petak su odgovarali i na pitanja koja su sentatori uputili pismenim putem. Demokrate su tokom iznošenja svojih argumenata optužile Trampa da nije bio „nevini posmatrač“ događaja već „glavni podstrekač“.


Jasno i glasno: Dok sam ja Predsednik neće biti priznanja Kosova! - Novinar.rs\nPritisak po pitanju izmena Dejotna, odnosno Ustava BiH, zapravo ide ka smanjenju ovlašćenja Republike Srpske, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da neće biti priznanja Kosova, dok je on predsednik.\n„Do aprila 2022 , kada će biti održani predsednički i parlamentarni izbori u Srbiji, Beograd zasigurno neće priznati nezavisnost Kosova”, rekao je Vučić za specijalnu emisiju Prve tv upitan da li isključuje mogućnost da Srbija prizna Kosovo.\n„Posle toga narod odlučuje”, poručio je on, prenosi Tanjug.\nProfesor političkih nauka i bivši ambasador Srbije u Berlinu Ivo Visković rekao je da se sigurno u dogledno vreme to neće desiti, ali da nikada u politici ne može da se kaže „ne”.\nPredlozi za izmenu Dejtona idu na smanjenje ovlašćenja RS\nPritisak po pitanju izmena Dejotna, odnosno Ustava BiH, zapravo ide ka smanjenju ovlašćenja Republike Srpske, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nOn je izjavio večeras da je odluka o promeni ili reviziji Dejtonskog sporazuma pre svega na tri konstitutivna naroda u BiH, ističući da se o tome mora odlučivati konsenzusom, nikako uz preglasavanje.\n„Za to se, po Ustavu BiH i Dejtonskom sporazumu pitaju tri konstitutivna naroda i dva entiteta. Ni Igmanska inicijativa, ne previše ni predsednik Srbije. O tome će oni odlučivati, uz konsenzus, ne sme biti preglasavanja”, rekao je Vučić na TV Prva, u emisiji u kojoj gostuje sa profesorom dr Ivom Viskovićem i direktorom Fondacije za otvoreno društvo Milanom Antonijevićem, koji su, inače, potpisali inicijativu Igmasnke inicijative za izmenu ustava BiH.\nVučić je istakao da pritisak vodi u drugom smeru, odnosno da je izraz „funkcionalna država” zapravo eufemizam za šustinsko smanjenje kompetencija i prerogativa vlasti Republike Srpske.\n„Suština je da se RS oduzmu dodatna ovlašćenja, kako bi BiH bila funkcionalna država. Da nema entitetska ovlašćenja, koja je dobila u Dejtonu i za koji se srpski narod izborio”, rekao je Vučić.\nProfesor Visković je primetio da BiH nije funkcionalna država kao što bi trebalo, podsetivši da se Ustavom, koji je deo Dejtonskog sporazuma, menja i sam sporazum.\nSa njim je saglasan i Antonijević, koji je ocenio da ima dosta elementa kada je reč o tome zašto je potrebno menjati okvirni deo koji se tiče Dejtona, kada je reč o funkcionisanju institucija, podsećajući da se time bavi i Igmanska inicijativa.\nSrbija je vojno neutralna – neće u NATO\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija neće ući u NATO pošto je vojno neutralna zemlja.\n„Mislim da je to najbolja pozicija, da sami čuvamo svoju zemlju, nebo i svoj narod i nastavićemo da se tako ponašamo”, rekao je Vučić u emisiji na TV Prva, prenosi Tanjug.\nKopredsedavajući Igmanske inicijative Milan Antonijević kaže na isto pitanje da ne vidi sada Srbiju u NATO, ali da je ulazak Srbije u taj savez nešto što se može desiti u nekom doglednom periodu.\n„Građanska” BiH znači da se ne pitaju konstitutivni narodi\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da postoji pritisak mnogo zemalja i različitih političkih činilaca da se promeni ustav BiH kako bi se, kaže, uspostavilo navodno građansko društvo, a zapravo je cilj da se u BiH oduzmu ovlašćenja Republici Srpskoj, pa i Federaciji BiH, ali pre svega Srpskoj.\n„Postavljam pitanje, svaki put kada kreće ta histerija iz mnogo zemalja i različitih sektora u regionu, od medijskog i nevladinog i političkih stranaka – šta je to što konkretno hoćete da promenite”, zapitao je Vučić i odgovorio da nikada ne dobija konkretan odgovor.\nOni zato, kaže, govore o građanskom društvu, po principu jedan čovek jedan glas, a jasna je većina.\nDakle, kaže Vučić, cilj je da se entiteti ne pitaju ništa, kao i da se ni konstitutivni narod ne pitaju ništa, već da bude jedan čovek jedan glas.\n„U pravu su i Visković i Antonijević kada kažu da postoje problemi u funkcionisanju, pošto postoje na različite načine, ali kada postavite direktno pitanje šta biste tačno menjali, nećete dobiti odgovor ili ćete ga dobiti kao što ga je dala ministarka spoljnih poslova BiH Bisera Turković, koja Dodika poredi sa Hitlerom”.\nVučić je napomenuo da niko nije reagovao na tu njenu izjavu, iako je srpski narod bio najstradalniji u Drugom svetskom ratu, prenosi Tanjug.\nSrbija ima pravo da pomaže svom narodu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da Srbija ne pravi destrukcije u BiH, ali da se Srbija suštinski promenila i osnažila, i da ima pravo da bude svoj na svome i da pomogne svom narodu u skladu sa zakonom.\nO tome kakav je odnos Srbije kada je u pitanju BiH i RS, Vučić je rekao da se Srbija do sada suočavala sa tim da u politici mora samo da gubi, ali da više nije tako.\nMilan Antonijević iz Fonda za otvoreno društvo ocenio je da Vučić govori o teritorijalnom integritetu, a preskače suverenitet BiH, da se sa RS razgovara o hidrocentralama na Drini, a da se preskače Sarajevo.\nVučić je rekao da očekuje da se kaže šta je destruktivno i istakao da je osam godina dao sve od sebe da ne odgovara na klevete, kao što su one da je ubijao po Sarajevu, ili da je izmislio napad u Srebrenici..\n„Ćutao sam i pružao ruku, jer BiH mora da bude najbolji partner Srbiji i odnosi sa Srbijom moraju da budu dobri”, rekao je Vučić, prenosi Tanjug.\nDodaje da ni pozicija Bošnjaka nije lagodna, kao i da su oni jedini stradali više od Srba.\n„Moramo da pokažemo pijetet i da razumemo zašto su nezadovoljni i šta očekuju, na delima sam se trudio da razvijamo najbolje odnose”, rekao je Vučić i podsetio da je predlagao izgradnju puteva i pruga, ne samo sa RS, već kroz BiH, da bi se narodi spajali, jer moraju da žive zajedno.\nOdgovorio je i da govori o teritorijalnom integritetu, a ne suverenitetu BIH, jer je suverenitet podeljen na dva entiteta, i na odnos centralnih vlasti sa dva entiteta, i da u tome nema zlih namera.\nKada je u pitanju energetski dogovor sa RS napominje da se nije ušlo u one projekte koji su Drina-Drina, sa BiH, već gde se ta reka nalazi na teritoriji RS.\nNapominje da je u Sarajevo išao skoro isto toliko puta kao i u Banjaluku i da o tome vodi računa.\nPovodom ocene profesora Ive Viskovića da se u delu javnosti i elite Srbije stvara utisak i da postoji ideja o tome da je Republika Srpska kompenzacija za Kosovo, Vučić se saglasio da ima toga.\nPredsednik je ukazao da gleda na strateške stvari, a to je da su se stvari u Srbiji nepovratno izmenile i da je Srbija od zemlje gubitnika danas broj jedan po rastu, po borbi protiv korone…\nVučić: Plašim se „uvijenih stvari” za BiH i zalaganja SDA\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da se plaši stvari koje su lepo upakovane, s mašnicom, po pitanju BiH, kao i onoga za šta se javno zalaže SDA.\n„SDA je ozbiljna, najveća i najmoćnija politička partija u BiH, oni su održali svoj kongres i doneli rezoluciju o ustavnoj reformi i izbornom zakonodavstvu i rekli da BiH vide kao podeljenu na zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlasti, ali organizovanu na državnom, regionalnom i lokalnom nivou vlasti”, rekao je Vučić na TV Prva.\n„Šta se sve kuva i šta se iza brega valja… jer niko ne govori precizno o čemu se radi, već je sve upakovano u lepu kutiju sa šarenom mašnicom – napravićemo divnu i funkcionalnu državu, a to podrazumeva otimanje nadležnosti Republike Srpske”, istakao je predsednik Srbije.\n„SDA navodi za Grad Sarajevo – zalagaćemo se da administrativno područje grada Sarajevo obuhvata celokupnu teritoriju predratnog Sarajeva sa najmanje 10 opština u okviru šire regije. To znači da više ne bi postojalo kompletno Istočno Sarajevo, Lakovica, Pale i druge srpske opštine. I to je javno zalaganje najveće partije u BiH”.\nZbog Kosova smo u „šahovskoj iznudici”\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je da je teško praviti spoljno političke taktike i strategije, kada je zemlja u političkoj iznudici, kao što je Srbija po pitanju KiM, jer nema nikoga na Zapadu ko misli da Kosovo nije nezavisno.\nOn je tako odgovorio na primedbe Ive Viskovića i Milana Antonijevića da Srbija nema strategiju spoljne politike, što smatraju nedostatkom, ali predsednik je istakao se ne mogu postaviti jasne spoljnopolitičke smernice, jer je reč o borbi oko dela teritorije, u skladu sa Ustavom Srbije.\n„Šta da napišemo? Da je KiM nezavisno? Zato je i biće nejasna pozicija zemlje dok se razgovori ne završe. Da je postavimo drugačije, a da ne spominjemo Kosovo, rekli bi da je neodgovorna, neiskrena i da ne odgovara realnosti”, rekao je Vučić.\nProfesor Visković je ocenio da će se posle promene vlasti u SAD intenzivirati aktivnosti po pitanju KiM, jer dolazi „ekipa” koja je, podseća, imala iskustva sa nama i problemima na Balkanu.\nU tom smislu, dodaje, realno je očekivati da će nova administracija biti aktivnija od Trampove, odnosno da će tražiti i vršiti pritisak da se do rešenja brže dođe.\nOn je ukazao da na Zapadu gube strpljenje, prenoseći da mu je Angela Merkel rekla da se na Balkanu sve dešava „brzinom puža”, što znači da je sve ovo za Zapad, opterećen svojim problemima, gubljenje novca i vremena.\n„Treba biti aktivan. Razgovarati sa njima, objašnjavati naše stavove i interese. Potrebno je da se traži dijalog u svakoj prilici, čak i kada kažu nešto što nama ne ide u prilog”, rekao je Visković.\nNa pitanja šta bi, s obzirom na višedecenijsko iskustvo, smatrali pogrešnim potezom u spoljnoj politici, Visković je rekao da je Srbija u nekoliko navrata bila dovedena u tešku situaciju, da odlučuje da li nešto učiniti ili ne.\n„Uključujući Vašingtonski sporazum, u kojem je bilo dobrih, ali i vrlo loših delova za nas. Ali, teško je bilo, trebalo je imati petlju da se okreneš i ne potpišeš”, rekao je Visković.\nOn je rekao da se nalazimo u „šahovskoj iznudici” i da ne bi voleo da je u cipelama predsednika, koji se bavi spoljnom politikom, jer kada neko dođe na vlast kao aktuelni predsednik, u potpunosti snosi odgovornost.\nPrimetio je i da je od 2000. godine do danas, doneto više od 100 strategija, iz različitih oblasti, ali ne i o spoljnoj politici.\nVučić je odgovorio da je u najvećem delu saglasan sa profesorom.\n„U šahovskoj smo iznudici, u teškoj situaciji, a jedan deo ljudi to ne razume. Niko na Zapadu ne misli da Kosovo nije nezavisno. Sebe lažemo ako mislimo da možemo nekoga na Zapadu da uveravamo u drugačije”, rekao je Vučić, prenosi Tanjug.\nPredsednik je poručio da nam ostaje da se borimo, ali da to neće promeniti mišljenje Vašingtona, ko god da je na vlasti, kao ni u odnosu Berlina, jer su, kaže, EU, pre svega Berlin, a zatim i Pariz.\nDodao je da je tačno da oni gubi strpljenje, jer Srbija dugo odoleva, odugovlači, ali i da se nada ćemo sledeće godine, ipak, pričati isto što i sada, da je Srbija najbolja u Evropi po stopi rasta i da smo u iznudici.\n„Kada ste u iznudici, a sudija vam preti diskvalfikacijom, ne možete da pravite strategiju i i taktiku. Gledate kako ćete da stavite kralja iza pešaka, da imate neko prazno polje. Bez figura na tabli, ne možete da izvučete pobedu”, primetio je Vučić.\nAntonijević je rekao da je „partija koja se igra” samo kupovina vremena, što nikome ne odgovara.\n„Bolje je iskreno govoriti o pitanju KiM”, smatra Antonijević i dodaje da se sada neke stvari dešavaju, po pitanju energetskog sistema.\nNa Vučićevo pitanje šta zamera po tom pitanju, Antonijević je odgovorio: „Ništa”.\nI Antonijević je zamerio nepostojanje strategije spoljne politike kao jednog dokumenta koji bi obuhvatio sve pravce razvoja, kao i sve perspektive, i služio, kao zemlji, u razgovoru sa drugima, da pokažemo ozbiljnost.\nPosted in NEKATEGORIZOVANOTagged #neće biti priznanja Kosova #PREDSEDNIK #vučić


Vesti online / Srpski informativni portal / Meron istražuje Del Ponteovu po zahtevu Karadžića!\nDa li je poštovala Haški sud ili nije: Karla del Ponte\nOdluka predsednika suda neuobičajeno je brza, budući da je Karadžić zahtev podneo 27. septembra. Karadžić je zatražio od sudije Merona da otvori istragu protiv Del Ponteove zato što je američkim diplomatama 2004. prenela sadržaj poverljivog dokumenta sa suđenja Slobodanu Miloševicu.\nČlanovi posebnog veća, sudije Kristof Fluge iz Nemačke, Bakone Moloto iz Južne Afrike i Barton Hol sa Bahama imaće zadatak da, po Meronovom nalogu, ispitaju da li je neophodno postaviti tužioca koji bi istražio da li je Del Ponteova odgovorna za nepoštovanje suda.\n"Čitajući direktno sa liste izvučene iz podneska, ona je rekla da su podneskom obuhvaćeni bivši predsednik Bil Klinton, bivša državna sekretarka Madlen Olbrajt, bivši ministar odbrane Vilijam Koen, ambasador Kristofer Hil, general Vesli Klark i bivši ambasador Ričard Holbruk", piše u depeši, koju citiran Karadžićeva odbrana.


Erdogan: Mudra reakcija Vučića - Sputnjik Srbija\n22:15 29.03.2018 Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je večeras telefonom sa predsednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom, koji je naglasio da visoko ceni hladnokrvnu i mudru reakciju Vučića i vlasti u Srbiji povodom teškog incidenta i napada koje su prištinske vlasti izvele na severu KiM.\nVučić je istakao da će Srbija nastaviti da ulaže u mir i budućnost, ali nikome na svetu ne može da dozvoli ponižavanje sopstvenog naroda i države, saopštila je Služba za saradnju sa medijima predsednika Srbije.\nPredsednik Erdogan je naglasio da visoko ceni hladnokrvnu i mudru reakciju predsednika Vučića i vlasti u Srbiji i rekao da veruje da svi problemi na KiM mogu i moraju da budu rešavani mirnim putem.\nDvojica predsednika saglasila su se da snaga rukovođenja nije u izazivanju nemira i krvoprolića, već u rešavanju brojnih nasleđenih problema.\nPredsednici Vučić i Erdogan analizirali su bilateralne odnose i konstatovali su da su oni u daljem usponu i da očekuju još bližu saradnju dveju zemalja i razvoj najbližih prijateljskih odnosa dvaju naroda.\nRedžep Tajip Erdogan, Aleksandar Vučić, Kosovo i Metohija, Srbija, Turska


Bukurešt: Pejović – Komanesku: Snažna podrška Rumunije integraciji Crne Gore u EU i NATO\nDatum objave: 06.10.2016 11:17\nDobrom dinamikom i mjerljivim rezultatima u sprovođenju temeljnih reformi, Crna Gora nastavlja odličan put prema članstvu u EU i NATO-u i u tom dijelu može računati na punu podršku Rumunije, saopšteno je na sastanku državnog sekretara za evropske integracije i glavnog pregovarača ambasadora Aleksandra Andrije Pejovića s ministrom vanjskih poslova Rumunije Lazarom Komaneskuom.\nAmbasador Pejović je zahvalio ministru Komaneskuu na ratifikaciji Protokola o pristupanju Crne Gore NATO-u i upoznao ga s tekućim i planiranim aktivnostima na putu prema punopravnom članstvu u EU. Takođe, predstavio je i aktivnosti koje dvije strane rade na unapređenju ugovorne baze kroz niz sporazuma koji su potpisani u proteklom periodu, kao i rad na četiri nova sporazuma čije potpisivanje uskoro očekujemo. Ministar Komanesku je čestitao na odličnim rezultatima koje je Crna Gora ostvarila u integracijskim procesima, posebno u oblasti vladavine prava, i potvrdio nastavak podrške Rumunije za članstvo Crne Gore u EU. ,,Crna Gora je najnaprednija država u evropskoj integraciji, što je rezultat uloženih napora i primjer koji treba da slijede sve zemlje regiona“, rekao je rumunski ministar vanjskih poslova.\nKad je riječ o pristupanju NATO-u, ministar Komanesku je čestitao Crnoj Gori na dosadašnjem progresu u ratifikaciji protokola i činjenici da je u rumunskom parlamentu ovaj dokument jednoglasno potvđen. Ministar je naglasio da Alijansa pristupanjem Crne Gore jača svoj savez i prenio očekivanje da će proces ratifikacije ubrzo biti završen i u preostalim državama.\nSagovornici su se saglasili da u narednom periodu dodatno ojačaju saradnju između dva ministarstva vanjskih poslova kroz dogovoreni plan aktivnosti, kao i kroz povećanu razmjenu iskustava u evropskim poslovima kroz evropske i bilateralne instrumente.


Ostali sportovi - Šah: Dva zlata za Marka i bronza za njegovog brata Pavla na kadetskom prvenstvu Srbije\nŠah: Dva zlata za Marka i bronza za njegovog brata Pavla na kadetskom prvenstvu Srbije\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 11 aprila, 2018\nŠampionat Srbije za igrače do 18 godina u trajanju od 10 dana održava se u Novom Sadu. Sastoji se od ukupno četiri prvenstva, u brzopoteznom, ubrzanom i standardnom šahu, kao i u rešavanju šahovskih problema.\nDo sada su završena dva prvenstva, u brzopoteznom i ubrzanom šahu, na kojima je učestvovalo preko 200 najboljih mladih šahista iz cele zemlje. Na oba ta takmičenja u klasi do 10 godina ubedljivo je trijumfovao mladi Pančevac Marko Milanović.\nUz Marka koji je time odbranio titule prvaka Srbije stečene prethodnih godina, sada je po prvi put nastupao i njegov šestogodišnji brat Pavle. Iako jedan od najmlađih, na svom prvom nastupu na najjačem državnom takmičenju u ubrzanom šahu, Pavle Milanović je osvojio treće mesto i bronzanu medalju.\nOstalo je još prvenstvo u rešavanju šahovskih problema, kao i ono najvažnije, prvenstvo u standardnom šahu koje pobedniku otvara vrata za odlazak na Evropsko i Svetsko prvenstvo.\nNadamo se da će Marko ponovo biti na visini zadatka, odbraniti titulu prvaka Srbije i u standardnom šahu, i još jednom na najvećim svetskim takmičenjima uspešno predstavljati našu zemlju i grad Pančevo.


Vikend u Trstu, kafa, šoping i more od šećerne vune - TU Magazin\nVikend u Trstu, kafa, šoping i more od šećerne vune\nBy redakcija on\t Oct 3, 2018 TURIZAM, ZANIMLJIVOSTI\nTrst je mesto gde se sastaju jedinstvene kulture, religije i arhitekture, grad gde je kuražni Zapad sreo još uvek pospani Istok, a mesto sastanka je drevni Mediteran. Opši utisak ovog prelepog grada je već toliko puta zapisivan i pominjan, Trst nije za turiste, Trst je zaista za putnike, a jedno je sigurno, dobar provod je zagarantovan.\nNekada omiljeno jugoslovensko mesto kupovine i vikend-putovanja ima puno turističkog potencijala, pa izdvajamo samo par stvari koje morate uraditi dok ste u Trstu.\nTrst je poznat kao grad sa izuzetno razvijenom kulturom proizvodnje i ispijanja kave, i negovanjem kulta ovog napitka. Ovde se popije se oko 10 kilograma kafe po stanovniku u toku godine, i ovde na velikom centralnom trgu u Trstu, Piazza dell’ Unità, možete uživati u čarobnoj aromi kafe dok posmatrate morske galebove i jedrilice u luci Doganale. Jedan od istorijskih kafea Trsta je Caffe Marco koji odiše tradicionalnim stilom, mesto gde su nekada i poznati književnici poput James Joyce-a i Italo Svevo-a uživali u bogatim aromama i stvarali svoja čuvena dela.\nObilazak Miramare dvorca\nOvaj dvorac romantičnog izgleda sagrađen je 1855. godine na zahtev Maximiliana Habsburga, a nalazi 10 kilometara od grada. Do njega se jednostavno dolazi javnim prevozom, ili šetajući odličnom borovom šumom Barcola. Dvorac je okružen parkom koji je dom tropskim vrstama biljaka i stabala, čemu doprinosi mediteranska klima, a ima i puno fontana. Unutar dvorca nalazi se i muzej gde možete razgledati orijentalno uređene prostorije dvorca i prošetati bibliotekom koja sadrži preko 7.000 najrazličitijih naslova.\nUživajte u lokalnoj gastronomiji i vinu\nUticaj različitih kultura, slovenske i germanske kulture pre svega, kao i složena istorija Trsta ostavili su trag i na njegovu gastronomiji. Omiljeni specijalitet, a zapravo pravi domaći, jeste jota, specijalitet od pasulja, krompira i kupusa. Ovo jelo se sprema tradicionalo u Istri, ali ova u Trstu ima uvek nekako poseban lokalni ukus, a pošto je Italija poznata po vrhunskim vinima, ovde se nalazi Friuli Venezia Giulia. Prave bela vina, Malvasia, Chardonnay, Pinot Bianco i Grigio, Traminer, ali i crvena, Merlot, Cabernet Sauvignon i Franc.\nMuzej Džejmsa Džojsa\nDžejms Džojs je 1904. godine došao u Trst kako bi predavao engleski jezik u lokalnim srednjim školama. Za vreme boravka u Trstu, pisac dobio je inspiraciju za neka od njegovih najvažnijih književnih dela, uključujući Uliksa. Obiđite muzej posvećen njemu i kroz razne štampane, digitalne i video materijale upoznajte pisca. Ovde si dokumenti i fotografije mesta i kuća gde je stanovao, a njegova skulptura u prirodnoj veličini nalazi se na mostu Ponte Rosso iznad Canala Grande.\nGradski akvarijm je smešen u izuzetno lepoj gradi sa Art Nouveau arhitekturom i impozantnim tornjem koja datira iz 1933. godine. U njemu možete videti ribe i morski svet tipičnan za Jadran, ali takođe i ostale gmizavce, iguane i zmije, a najzanimljiviji od svega je podatak da se akvarijum puni direktno iz mora.\nNa Piazzi Oberdan sačekaće vas tramvaj iz 1902. godine kojim se možete popeti iznad Trsta i doći u grad Villa Opicina, gde možete uživati u panoramskoj šetnji Napoleonovim putem dugim oko 3 kilometra. Ovaj makadamski put vodiće vas do panoramskog pogleda na grad, mesto koje je odlično za fotografisanje.\nŠoping u Trstu je obavezan, a živopisne ulice pune različitih prodavnica, restorana i barova ponudiće predah uz odličnu kafu i sladoled. Borgo Teresiano je deo grada gde se nalazi ulica San Nicolò poznata po knjižarama i radnjama svih poznatih robnih brendova, gde je praktično smešteno sve što vam treba.\nTrst je svakako mesto moje treba posetiti, pa čak i ako niste pošli u šoping, ima puno stvari koje treba videti. Odlična destinacija, nekad u staro vreme Jugoslavije, ponovo u ovo, Trst će uvek biti aktuelan, mesto gde je more mirno, gde talasi podsećaju na šećernu vunu.


Za vikend „Organic Live Fest" u UK Palilula - www.lobi-info.rs\nJovana I. 4. septembra 2015., 11:09 5.5k Views\nPosetioci će imati priliku da vide predsavnike kompanija aktivnih na ovom polju, da čuju predavanja o organskoj proizvodnji i energetskoj efikasnosti, učestvuju na tribinama o ekološkoj odgovornosti i da uživaju u brojnim sportskim aktivnostima, predstavama i koncertima.\nOvaj festival je od izuzetno velikog značaja jer promoviše zdrav način života, upotrebu obnovljivih izvora energije i zaštitu životne sredine.\n„Organic Live Fest“ podržan je i od strane Sekretarijata za privredu.\nTema „Organic Live Fest-a“ aktuelna je u celom svetu i dobro je što se o njoj govori i kod nas u vidu ovog i sličnih festivala.\nSekretarka za privredu Tijana Maljković izjavila je povodom ovog festivala: „Ova manifestacija je vrlo značajna jer se bavi temama koje su interesantne kako za našu zemlju tako i za region i svet. To je organska proizvodnja, održivi razvoj, primena novih tehnologija, kao i prilagođavanje savremenog života nekim novim tendencijama.“\nOna je takođe podsetila da „Organic Live Fest“ prati još nekoliko zanimljivih festivala koji promovišu zdrav život i navike a među njima su i „Fish Fest“, koji počinje danas, „Nike“ maraton i Dani evropske baštine.\nProgram „Organic Live Fest-a“ stacioniran je ispred Ustanove kulture Palilula.\nPlato ispred biće podeljen na osam delova:\nZdrav život i\nMnoge kompanije i organizacije podržavaju ovaj festival što mnogo govori o njegovoj važnosti.\nPozivamo sve sugrađane da tokom vikenda svrate do platoa ispred UK Palilula, nauče nešto novo i saznaju neke zanimljive činjenice.\nPrethodna objava Palilula deli po 10.000 din za bebe 2015. godine\nSledeća objava Čak sedam vozila učestvovalo u jutrošnjem udesu na Pančevcu\nPalilula deli po 10.000 din za bebe 2015. godine\nČak sedam vozila učestvovalo u jutrošnjem udesu na Pančevcu


FoNet portal :: Pretraga / tagId=28825\nTag: Vlast, Pogodaka: 256\nOva vlast je nepogoda\nŠefica odborničke grupe "Ujedinjeni" (SSP-PSG-PREOKRET-SLOGA) u Skupštini Beograda Mila Popović izjavila je povodom sinoćnog nevremena da su beogradske ulice bile reke i gejziri zbog nedovoljnog ulaganja u održavanje i razvoj sistema kišne kanalizacije i nestručnog vođenja grada.\nVlast pljačka preduzetnike\nPokret Dveri zatražio je danas od Ministarstva finansija da pojednostavi i uspostavi elektronsko poslovanje na način koji neće ometati i ugrožavati privrednike i preduzetnike i pozvao relevantne institucije da ispitaju da li je po sredi nestručnost, neznanje ili namera da se izazivanjem opšteg meteža neko enormno obogati, saopštila je ta partija.\nAtina čeka vlast u Beogradu\nGrčka je spremna za nastavak i intenziviranje aktivnosti iz oblasti strateškog partnerstva, kada se u Srbiji konstituiše novi parlament i formira nova Vlada Srbije, poručio je danas šef diplomatije Grčke Nikos Dendijas u razgovoru s predsednikom Skupštine Srbije Ivicom Dačićem.\nČlanica Predsedništva Dveri Gordana Marinković Savović ocenila je danas da aktuelna vlast gura Srbiju u NATO "na mala vrata".\nObećavajući promenu, prosperitet i jedinstvo zemlji, Ferdinand Markos Mlađi, koji se tokom kampanje uglavnom oslanjao na sećanja na vlast svog oca, optuživanog za korupciju i represiju, pobedio je na predsedničkim izborima na Filipinima, čme dinastija Markos vratila na vlast posle više od tri i po decenije od, pišu svetski mediiji.\nNeistina o atomskom oružju\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov izjavio je da Moskva uopšte ne razmatra mogućnost upotrebe nuklearnog oružja u Ukrajini, niti namerava da menja vlast u Kijevu.\nTražio sam nove izbore\nPredsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas izjavio je danas, posle sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, da je izneo stav da do kraja godine treba ponovo održati izbore u Beogradu, a da je Vučić rekao da će o tome razgovarati sa svojim stranačkim kolegama i do kraja nedelje će izneti svoj stav.\nMali stepen saglasnosti\nPredsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas izjavio je danas, posle sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, da nisu imali veliki stepen saglasnosti o onome o čemu su pričali, osim da su pred Srbijom teška vremena zbog dešavanja u svetu.


RTS :: Vučić sa Naiduom: Indija istinski i iskren prijatelj\nPolitika Vučić sa Naiduom: Indija istinski i iskren prijatelj\nVučić sa Naiduom: Indija istinski i iskren prijatelj\nsubota, 15. sep 2018, 10:34 -> 19:32\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je na konferenciji sa potpredsednikom Indije Venkajom Naiduom istakao očekivanje da će dve zemlje unaprediti političke i ekonomske odnose. Indija nastavlja da podržava teritorijalni integritet Srbije, poručio je Venkaj Naidu. Vučić je pre sastanka ispred Palate "Srbija" priredio svečani doček za gosta iz Indije.\nAleksandar Vučić je, obraćajući se medijima nakon tet-a-tet razgovora sa Venkajom Naiduom kao i sastanka delegacija dve zemlje, rekao da Srbija čestita Indiji na izvanrednim ekonomskim rezultatima.\n"Zemlja koja je uvek u prve dve-tri po stopi rasta, zemlja koja se dramatično menja na bolje, zemlja koja je uspela da promeni pogled Azije i celog sveta ka sebi", istakao je predsednik Srbije.\nVučić je zahvalio Indiji na odluci da podrži teritorijalni integritet Srbije.\n"Mi prijatelje poštujemo, cenimo i, kao što rekoh, nikome se ne dodvoravamo, vodimo politiku čuvanja slobode i suvereniteta", poručio je predsednik.\nNaglasio je da Indija može da računa na podršku Srbije u brojnim međunarodnim organizacijama.\nIstakao je da je vrlo važan razvoj ekonomskih odnosa dve zemlje i napomenuo da je trgovinska razmena uveđana.\n"Ukinuli smo vize za građane Indije, nadamo se uspostavljanju vazdušnog saobraćaja i videćemo kako će ‘Er Srbija i ‘Er Indija‘ da se dogovore, da vidimo kako da povežemo naše narode i uspostavimo kontakte između naših privrednika", ukazao je Vučić.\nNaveo je da Srbija mnogo toga očekuje od indijskih investitora, pogotovo u oblasti digitalizacije, softvera.\n"Razgovori ne idu brzo ali će se iz godine u godinu videti pomaci u saradnji", istakao je predsednik Srbije.\nVučić je naglasio da je Indija istinski i iskren prijatelj Srbije dodajući da se nada da ćemo uspeti da obezbedimo još bolju saradnju.\nPredsednik je, pred tet-a-tet razgovore, zahvalio potpredsedniku Indije što je posetio našu zemlju i podsetio da je to prva poseta jednog visokog zvaničnika Indije još od kraja osamdesetih godina prošlog veka.\nRekao je da je počastvovan zbog ove posete, i podsetio da je ovo jedna od najvažnijih poseta u bilateralnim odnosima, jer je prethodna bilateralna poseta jedne indijske delegacije bila 1989, kada je u Beograd došao Radživ Gandi.\nTakođe je ukazao da je poslednji put jedan potpredsednik Indije posetio Srbiju pedesetih godina, i da su dve zemlje imale uspešnu saradnju u okviru Pokreta nesvrstanih.\nNaidu: Planiramo partnerstvo u brojim sektorima\nVenkaj Naidu je rekao da mu je kao potpredsedniku Indije ovo prvo putovanje u Evropu i da je odlučio da ga počne od Srbije.\n"Uverio sam predsednika Vučića da Indija nastavlja da podržava teritorijalni integritet i suverenitet Srbije i da nema nikakavog razmišljanja o promeni tog stava", predočio je on i zahvalio na podršci Srbije interesima Indije u UN.\nIndija i Srbija imaju istorijske i specijalne odnose kao suosnivači Pokreta nesvrstanih. Naši odnosi su zasnovani na poverenju i razumevanju, a moja poseta ima poseban značaj, jer slavimo 70 godina uspostavljana diplomatskih odnosa, rekao je Naidu.\nKako kaže, posvećeni su daljoj izgradnji odnosa prijateljstva, dogovoreno je da se proširi bilateraln saradnju, posebno u obasti ekonomije, poljoprivrede, prerade hrane, odbrane, proizvodnje, nauke i tehnologije, infrastrukture, turizma i farmaceutske industrije.\nIstakao je da Indija planira partnerstvo sa Srbijom u brojim sektorima.\nPotpredsednik je rekao da je Indija jedna od najbrže rastućih ekonomija u svetu i zahvalio je na ukidanju viza za građanje Indije.\n"Indija i Srbija imaju blisku saradnju u Ujedinjenim nacijama i ocenili smo da je potrebno da se to telo reformiše kako bismo više obratili pažnju na današnje izazove, poput borbe protiv terorizma", naglasio je Naidu.\n"Vaš predsednik je rekao da je Srbija mala zemlja. Ne, nije. Možda po veličini, ali je njen narod visok i ima i visokog predsednika", rekao je Naidu i dodao da je siguran da su stremljenja naroda ispunjena i da će Srbija dalje da se vine u visine i nastavi proces razvoja.\nPovodom 70 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa puštena je u opticaj i poštanska marka sa tim jubilejom, a pošta Indije to je učinila pustivši u opticaj marku sa likom Nikole Tesle.\nSvečani doček, pa razgovori o ekonomiji\nPredsednik Srbije priredio je ranije danas svečani doček za gosta iz Indije ispred Palate "Srbija".\nNakon razgovora predsednika Srbije i potpredsednika Indije u četiri oka, usledili su razgovori delegacije dve zemlje, a potpisani su i bilateralni sporazumi.\nSporazum o saradnji Srbije i Indije u oblasti zdravlja, bilja i biljnog karantina potpisali su ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović i ambasador Indije u Beogradu Subrata Batačardži.\nSporazum o vazdušnom saobraćaju između Vlade Srbije i Vlade Indije potpisali su potredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i ambasador Batačardži.\nUsledio je i Poslovni forum Srbija-Indija na kojem učestvuju 54 firme iz Srbije i 14 velikih indijskih kompanija.\nNakon toga, potpredsednik Indije obratiće se na Posebnoj sednici parlamenta, koji je sazvala predsednica Skupštine Srbije Maja Gojković.\nTrgovinska razmena skoro 200 miliona dolara\nTako je pokrivenost uvoza izvozom iznosila 5,65 odsto.\nSpoljnotrgovinska razmena u robi Srbije i Indije je prošle godine iznosila 198,1 milion dolara.\nNajviše smo ove godine u Indiju izvozili cigarete, mašine za klimatizaciju i pribor za cevi i creva od plastičnih masa.\nSa druge strane, najviše smo uvozili uljane pogače i ostale čvrste ostatke iz ulja od sojem, zatim sirovi aluminijum i drugo.\nNajnovija indijska investicija je ulaganje indijskog proizvođača traktora "Tafe", koji je kupio IMT po ceni od 66,8 miliona dinara ili oko 600.000 evra.\nTafe će praviti traktore pod brendom IMT-a. Stekao je pravo na intelektualnu svojinu IMT-a, koja uključuje brend, nacrte dizajna i autorska prava, kao i nekretnine u Jarkovcu kod Sečnja.\nKompanija "Tafe" je deo "Amalgejšns", koji ima godišnji promet od 2,5 milijardi dolara i treći je po veličini proizvođač traktora na svetu i bio je povezan sa IMT-om više decenija.\nU Srbiji posluje indijska "Embasi" grupa koja je u Indiji otvorila IT park čije su planirane investicije, prema podacima Razvojne agencije Srbije, bile 25 miliona evra.\n(subota, 15. sep 2018, 18:45)\nSamo da nesto pojasnim\nProdat IMT za 600 000 evra a da li vi znate koliko kosta investicioja dokumentacije (licenca) za traktor? Tacno je da Indija ima veliki ekonomski rast, nekih preko trista miliona sirotinje ali samo pre tri cetri meseca UN je donirao toj zemlji za toalete jer u toj zemlji ima preko sesto miliona koji nemaju tu spravu.\n(subota, 15. sep 2018, 17:43)\nIndija je kolevka mnogih naroda, njihovog jezika...\nAli Indija je notorno siromašna zemlja...\n(subota, 15. sep 2018, 16:46)\nSrbija je napokon postala postovana mala zemlja na ovoj vreloj svetskoj sceni u kojoj male zemlje imaju malu sansu za slobodno odlucivanje.Zahvaljujuci srpskoj vlasti i pred.Vucicu u Beograd su dosle mnoge delegacije i predsednici velikih i malih zemalja koji su imali poverenja u srpsku vlast i narod i ucestvovali u privatizaciji oronulih preduzeca ili otvarajuci nova to govori broj zaposlenih u tim kompanijama.Ovakav rad i ponasanje vlasti je doneo bolji ali jos uvek skroman zivot nadajuci se sve boljim i boljim .Setimo se pocetaka napredka Kine nadam se da i Srbija ide u tom pravcu jes da ima osporavanja tom putu,podsmejavanja omalovazavanja takvi izvestaci i novinski vlasnici nerade za bolje narodu vec protiv svega sto je bolje jer u stabilnoj i bogatoj Srbiji takvi nemogu da rade ovo sto sada rade i zaradjuju.\n(subota, 15. sep 2018, 16:26)\nBili smo vodeći u pokretu nesvrstanih, a sada sada nas voda kako ko hoće


JADRANSKI SAJAM NA SAJMU NAUTIKE U BEOGRADU\nČetvrtak, 05 April 2018 10:46\nPredstavnici Jadranskog sajma posjetili su ovogodišnji 40. Međunarodni Sajam nautike, lova i ribolova u Beogradu a u cilju animiranja tržišta i potencijalnih učesnika prezentovali svoje aktivnosti brojnim beogradskim izlagačima kao i posjetiocima.\nU saradnji sa kompanijom CTC-Unit-ATV&NAUTICA, ove godine na Sajmu nautike u Beogradu, Jadranski sajam je prisutan u vidu promotivnih banera i reklama za predstojeći Nautic Show u Budvi, koji će se održati od 25. do 29. aprila.\nKompanija CTC-Unit-ATV&NAUTICA je ekskluzivni uvoznik i distributer nekoliko svjetski poznatih, nautičkih i ATV brendova – popularnih kvadrova. Njihova ponuda sadrži vrhunske američke i evropske brendove Sea Ray i Rinker, Jeanneau, Prestige Yachts, Saver i Suzumar sa dugom i bogatom tradicijom u nautičkom svijetu. Upravo neki od ovih modela će biti izloženi tokom predstojećeg Sajma nautike u Budvi, a štand kompanije CTC-Unit-ATV&NAUTICA će se nalaziti na samom ulazu, u halu 5 Jadranskog sajma.\n36. Nautic Show – Sajam nautike i opreme za sport, kamping i rekreaciju u Budvi okuplja raznovrsnu ponudu – od interesantnih projekata male brodogradnje u regionu, preko brodskih i vanbrodskih motora, raznih i plovila za sport i razonodu, pa sve do zastupnika prestižnih svjetskih brendova, motornih brodova i jedrilica koji su nosioci novih tehnologija brodogradnje, ali i inovacija na polju ostalih segmenata nautičkog biznisa.


Podsticaj za bratunačke malinane od 0,30 KM - infoBirač\nPodsticaj za bratunačke malinane od 0,30 KM\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Boris Pašalić izjavio je u Bratuncu da je ovo ministarstvo obezbijedilo četiri miliona KM za premije poljoprivrednicima, a da će trećina tog iznosa biti isplaćena uzgajivačima maline koji će, zbog loše prošlogodišnje cijene, dobiti podsticaj od 0,30 KM za kilogram ovog voća.\n– Za malinu izdvajamo najveći podsticaj – trećinu sredstava iz agrarnog budžeta, dok je premija za jabuku 0,07 KM, a za krušku 0,09 KM za kilogram – rekao je Pašalić novinarima.\nPašalić je ocijenio da je sastanak u Bratuncu sa delegacijom ruskog grada Rošalja važan posebno sa stanovišta plasmana jagodičastog voća na veliko rusko tržište, što je posebno značajno za Bratunac i okolinu koji su poznati po uzgoju maline i drugog voća.\n– Iznijeli smo i potencijale naših drvoprerađivačkih kapaciteta i nadamo se da će doći do saradnje, ne samo ovih opština, nego i regija Birač i Podmoskovlje – ocijenio je Pašalić i najavio je podršku resornog ministarstva ovim aktivnostima.\n– Izvoz jabuke i kruške u Rusiju je u porastu i ovo je prilika da se taj izvoz proširi i na jagodičasto voće i drvoprerađivačke proizvode – rekao je Pašalić.\n(Izvor: esrebrenica, srna)\nJavni poziv za dodjelu 20 plastenika


Vašington: Zašto bezbednosne snage nisu stigle na vreme?\nTanjug 7. januara 2021. 12:38\nVAŠINGTON – Krvavi haos koji je nastao u Kongresu kada su pristalice Donalda Trampa upale pošto su probile policijski kordon koji je trebalo da zaštiti Kapitol hil i zaustavi katastrofu koja je usledila i u kojoj je stradalo četiri osobe.\n„Osvajanje“ Kapitola, doma Senata i Predstavničkog doma, predstavlja jedan od najvećih propusta u novijoj američkoj istoriji, rekli su sadašnji i bivši predstavnici zakona, preneo je Rojters.\nDogađaji kao što je inauguracija novog predsednika uključuju nedelje pripreme, dok se znatno manje pažnje poklanja zaštiti Kongresa u vreme dok se potvrđuju elektorski glasovi država, dodali su američki zvaničnici.\nDo nereda je došlo iako se znalo da bi moglo da bude potencijalnog haosa tvrdokornih pristalica Donalda Trampa, koji su bili „zapaljeni“ Trampovim tvrdnjama da su izbori pokradeni u korist budućeg predsednika Džoa Bajdena, ocenjuje Rojters.\nOko zgrade Kongresa je bilo oko 2.000 policajaca, što je uobičajna brojka koja pokriva površinu od okolnih 500.000 kvadratnih metara.\nZbog razloga koji su ostali nejasni do danas, ostale oružane snage SAD, kojih ima mnogo više od 2.000, nisu stigle na vreme, štaviše, kasnile su nekoliko sati, dok su za to vreme demonstranti vršljali Kongresom, navodi Rojters.\nKapitol je na par minuta hoda odakle je Tramp držao govor protiv izbora neposredno pre nego što su počeli neredi, rekavši da je glasanje bilo „silovit napad na našu demokratiju“, a tom prilikom ih je zamolio da dođu do Kapitola u „maršu za spas Amerike“.\nBrojanju elektorskih glasova, koje nikada nije bilo sporno, prethodile su pretnje na društvenim mrežama, koje su ukazivale da bi ekstremni Trampovi simpatizeri mogli da naprave haos.\nUprkos najavama o mogućoj opasnosti, policija Kapitola nije tražila unapred pomoć od ostalih federalnih službi, kao što je Ministarstvo za unutrašnju bezbednost, prema tvrdnji neimenovanog zvaničnika.\nŠto se tiče Nacionalne garde, koju je pozvala gradonačelnica Vašingtona, pripadnici ove službe su mobilisani tek sat vremena nakon što su demonstranti probili policijske barikade.


Neuspesi SDA i HDZ BiH da u proteklom periodu približe stavove o formiranju vlasti na nivou FBiH i dalje nailaze na kamen spoticanja vezan za izmene Izbornog zakona.\nOvi pregovori koji se vode iza zatvorenih vrata prelili su se i na dogovore o održavanju lokalnih izbora ove godine u Mostaru i ponovo pokazali dubok jaz dveju politika, što su potvrdili i lideri ovih stranaka.\n– HDZ je pri svojim stavovima, ali smo i mi pri svojim stavovima. Tako da teško će to biti približiti. Nije nemoguće. Mislim da mi preko 31. marta nećemo moći ići, to je zadnji rok da se ta stvar završi. Očekujem od HDZ da ne spaja i ne uslovljava nečim što je na državnom nivou ono što treba uraditi na nivou FBiH – izjavio je za Federalnu televiziju predsjednik SDA Bakir Izetbegović.\nOdranije je poznato da HDZ insistira na primeni modela po kojem kantoni u kojima dominantno ne žive Hrvati više ne bi davali svoje predstavnike u Dom naroda FBiH. Sličan model bi primenili i za izbor člana Predsedništva BiH. Stoga je lider ove stranke Dragan Čović naglasio da to pitanje žele rešiti “u paketu” kako bi relaksirali odnose i vratili poverenje između bošnjačkog i hrvatskog naroda.\nČović je juče u intervjuu za Fenu takođe izrazio nadu da će do kraja marta posao biti priveden kraju, ali se dotakao i izbora u Mostaru poručivši da će oni biti organizovani 2020. godine. On je uverenja da pitanja izbora u Mostaru treba rešiti u paketu sa Domom naroda FBiH i izborom članova Predsedništva BiH.\nMeđutim, Gradski odbor SDA Mostar poručio je da u slučaju Mostara ne može i ne sme biti parcijalnih rešenja te istakao da, ukoliko se nastavi vezivanje Mostara za druge nivoe vlasti, izbori mogu biti održani samo na osnovu odluke međunarodne zajednice, odnosno Kancelarije visokog predstavnika.\nNova runda pregovora na relaciji SDA – HDZ BiH trebala bi uslediti ove sedmice.\nIzetbegović: Spreman sam sutra SESTI ZA STO i formirati vlast na nivou BiH\nIzetbegović: Pregovori o formiranju vlasti biće nastavljeni, ali NEĆU PROMENITI stav o NATO\nZVANIČAN DOGOVOR Izetbegović, Komšić i Radončić kreću u rušenje Vlade Kantona Sarajevo\nNa području ilidžanskog naselja Butmir uhapšen je S. T., osumnjičen za jučerašnje ubistvo u Studentskom centru Nedžarići, u Sarajevu.\nNAFTAŠI SE OPET STISLI Cene u svetu padaju mesec dana, pojeftinjenje u Srpskoj SRAMOTNO MALO\nGorivo na benzinskim pumpama pojefitinilo je uglavnom za 7 pfeniga po litru iako su pumpaši najavljivali da će cene biti niže i do 10 pfeniga.


Uspešan prvi nastup – pozivnica za sledeću godinu – Beogradski sajam\nUspešan prvi nastup – pozivnica za sledeću godinu\nOni koji su bili – znaju, oni koji nisu – treba da znaju za sledeću godinu – premijerno predstavljanje Beogradskog sajma na kultnoj, sada već i nacionalnoj, manifestaciji Noć muzeja, prošlo je bolje od svih očekivanja. Teško je proceniti da li su bogatom sajamskom postavkom bili zadovoljniji posetioci ili domaćini.\nI pored toga što je Beogradski sajam ove godine prvi put učestvovao na ovom zanimljivom i edukativnom noćnom hepeningu, od 17 časova i otvaranja sajamskih kapija, pa sve do jedan čas posle ponoći, kada je Noć muzeja i zvanično zatvorena, Beograđani su s pažnjom razgledali sajamski izbor za ovu noć. Činjenica da su većinski deo publike koja je želela da poseti “Mesto koje je video ceo svet” bili mladi ljudi, predstavlja dodatno zadovoljstvo.\nBeogradski sajam već osam decenija organizuje velelepne manifestacije, od kojih mnoge dosežu svetski nivo, ali posle učešća na 14. Noći muzeja jasno je – Sajmu je nedostajao jedan ovakav kulturno-istorijski nastup. Bogata istorija Beogradskog sajma predstavljena je kroz fotografije napravljene tokom prethodnih 80 godina, kao i kroz umetničku zbirku najuglednijih predstavnika slikarske moderne, brižljivo biranu i prikupljanu od izgradnje sajamskih zdanja na današnjoj lokaciji.\nO umetničkim delima akademika Jovana Bijelića, Peđe Milosavljevića, Petra Omčikusa i Dušana Otaševića, kao i dela modernog i post-modernog slikarstva, među kojima su dela mnogih umetnika, od Miodraga Protića do Marije Dragojlović, govorila je profesor dr Milanka Todić, kustos.\nNaglašavajući da je reč samo o izboru umetničkih dela, dakle ne o celokupnoj sajamskoj kolekciji, dr Milanka Todić gostima Sajma je predočila da se radi o veoma vrednoj postavci, stvaranoj kroz dug vremenski period:\n– Bez ikakvih izmena ovo je postavka koja bi mogla da bude izložena u bilo kojoj galeriji, ne samo na Sajmu za Noć muzeja. Njena dodatna vrednost je predstavljanje istorijskih događaja, ali i povezanost aktera – jedna pored druge nalaze se slike profesora i njihovih učenika. Za mnoge sajmove mladi slikari radili su likovne ilustracije, one su u međuvremenu postale prepoznatljive, neke i zaštitni znaci sajmova, a autori su od slikara početnika postali poznati i priznati umetnici.\nNišta manje ilustrativna nije bila ni izložba velikih fotografija, kojom je Beogradski sajam želeo da predstavi bogata i živopisna dešavanja pod svojim svodovima, a jasno je – bilo ih je, i stvarali su istoriju.\nNa Beogradskom sajmu održavana su prestižna sportska prvenstva. Na Evropskom šampionatu u košarci 1961. godine Jugoslavija je sa legendarnim Acom Nikolićem i Radivojem Koraćem osvojila prvu medalju, a nezaboravna su i brojna atletska takmičenja. Prva Gitarijada održana je baš ovde, a na fotografijama je ovekovečen i čuveni koncert Luisa Armstronga, kao i atmosfera mnogobrojnih koncerata velikana domaće i inostrane muzičke scene, od Bijelog dugmeta i Riblje čorbe, do koncerata koje su odsvirali DEEP PURPLE i R.E.M.\nFotografije slikovito prikazuju i nekadašnje modne revije koje su afirmisale začetnike naše visoke mode, poput Aleksandra Joksimovića ili Mirjane Marić.\nSajam su kroz istoriju posećivali najviši gosti – od kraljice Marije sa prinčevima, do predsednika Tita, videli su ga Če Gevara, Hruščov, Žiskar Desten i mnogi drugi državnici. Nebrojeno svetski znanih pesnika i književnika iz celog sveta učestvovalo je na Sajmu knjiga, a sa njima i velikani glumišta, od Milivoja Živanovića do Alena Delona.\nKod nas su zabeležena i istorijska televizijska dešavanja, jer se studio Televizije Beograd nalazio na Beogradskom sajmu.\nOvo je samo deo onoga što su mogli da vide posetioci 14. Noći muzeja, manifestacije koja je iz godine u godinu sve bogatija i posećenija. Nema sumnje da će tako biti i sa Beogradskim sajmom – uključili smo se u ovaj kulturni karavan i nećemo stati. Sledeće godine sajamska postavka može da bude samo bogatija i velelepnija. Već je na vidiku jedan pravi spektakl.


Vesti online / Srpski informativni portal / "Turska se ne meša u 'poslove Kosova'"\nTurska zahteva od Kosova da protera "Guleniste"\nOn je to rekao nakon što su kosovski premijer Ramuš Haradinaj i predsednik kosovske skupštine Kadri Veselji optužili predsednika Turske Redžepa Tajipa Erodgana da se "meša u poslove Kosova, najavljujući kraj aktuelne vlade", prenosi Anadolija.\nČavušoglu je, istovremeno, ocenio da su odnosi Turske i Srbije sjajni, ali je naveo da je Kosovo "jedina tačka oko koje ne možemo da se složimo".\n- Sa Srbijom razvijamo odnose tako što Kosovo stavljamo u zagrade. Sa Srbijom želimo da u svakom aspektu razvijamo odnose, kao i sa svima ostalima - rekao je šef turske diplomatije.\nOn, takođe, smatra da Kosovo treba da se "očisti od ljudi koji pokušavaju da sprovedu državni udar u Turskoj".\n* "Tači ispunio prvi Erdoganov uslov - uhapsio Guleniste"\n* Nastavlja se rat: Ljimaj odbrusio Erdoganu\n- Nadam se da će se Kosovo pročistiti od nevernika. Naša kosovska braća da nađu mir, ali bez obzira - bilo na Kosovu, ili u nekoj drugoj zemlji mi nećemo dozvoliti da se izdajnicima pruža utočište. Ovo nije intervenisanje u njihove unutrašnje poslove. Kosovo ne treba u svojoj zemlji da pruža utočište izdajnicima koji su napravili državni udar u Turskoj. Ovo očekujemo od prijatelja - rekao je Čavušoglu.\nOn je dodao da se Turska nada da će Priština preduzeti odgovorne korake i "da će uraditi ono što od njih prijateljstvo i bratstvo zahteva".\nNaglasio je da je Turska pomogla Prištini da se poveća broj zemalja koje su priznale jednostrano progalašenu nezavisnost Kosova i istakao da Turska na svakom sastanku "lobira za Kosovo".\n- Naš predsednik, kada god na sastanku ima državu koja nije priznala Kosovo, u svom razgovoru sa premijerom, predsednikom te zemlje, podseti na ovo. Ovo radimo jer verujemo u to - rekao je Čavušolglu.\nProterivanje šestorice turskih državljana, pripadnika pokreta FATO, kojim rukovodi verski vođa Fetulah Gulen, izazvalo je "zemljotres" u odnosima Ankare i Prištine, konstatovao je ranije prištinski portal "Gazeta Ekspres".\nŠestorica uhapšenih i deportovanih turskih državljana radili su kao profesori i menadžeri škole i pripadnici su pokreta FATO, kojim ruovodi verski lider u egzilu, Fetulah Gulen.\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj zbog hapšenja i deportacije šestorice Turaka smenio je ministra policije i šefa obaveštajne službe.


Avija prajm kupila Jat tehniku – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeEkonomijaAvija prajm kupila Jat tehniku\nAvija prajm kupila Jat tehniku\n29/11/2019Redakcija BALKAN TVEkonomija0\nAvia prime, stopostotni vlasnik Adria tehnike iz Slovenije i Lineteha iz Poljske, pobednik je tendera za privatizaciju Jat tehnike.\nTa kompanija za održavanje i servisiranje vazduhoplova (skraćeno MRO) će nakon završetka transakcije biti u mogućnosti da avio-prevoznicima i operaterima ponudi 34 pozicije za održavanje aviona. Nakon sprovedenog postupka Avia prime će biti jedna od dominantnih grupacija na MRO tržištu u Evropi.\nMinistarstvo privrede objavilo je da je Avia prime zvanično proglašena za kupca Jat tehnike jer je ispunila sve kriterijume i uslove koje je ministarstvo predvidelo u postupku privatizacije i poslala najvišu ponudu.\n„Svim snagama ćemo se potruditi da Jat tehniku uzdignemo na svetski nivo u MRO segmentu gde po tradiciji i pripada“, kazao je Piotr Kačor, generalni direktor Avia prime.\nJat tehnika, čije je sedište na aerodromu „Nikola Tesla“ u Beogradu, biće četvrta lokacija za održavanje aviona Avia prime grupe, zajedno sa aerodromom u Ljubljani i aerodromima Katovice i Ržežov (Poljska).\nBajaga za BBC: Za koga peva „Moje drugove“, ali i o politici u Srbiji, poeziji i prvom iskislom koncertu\nČlan Gradskog veća: Propusti u školi u kojoj je kapija pala na đaka, obezbeđenje moglo da spreči incident


Ćulibrk: Vlada je tražila garancije da se održi kontinuitet proizvodnje u jednom dužem periodu.Ali i ono što nije zvanično potvrđeno, ali u stručnoj javnosti vlada mišljenje da je i to uslov Vlade Srbije, garancije da Esmark neće prestati sa proizvodnjom čelika kada se istroše postojeće zalihe koje se procenjuju na 80-90 miliona dolara. Jer, ako dođete u fabriku koja ima zalihe rude, to prodare i spakujete se i odete, šta ste uradili? Zapravo ste nekome poklonili novac, bez obzira na to koliko smederevska Železara nije profitabilna kompanija. Mislim da je tu ključ problema.... S druge strane, veliki problem je, po nekim drugim takođe neproverenim informacijama, da su predstavnici Esmarka tražili da im država bude garant za neke kredite. To jednostavno nije moguće, jer postoji opasnost da se dug , ako Esmark ne bude vraćao bankama pozajmice , na kraju prevali na državu i poreske obveznike Srbije.\nĆulibrk: Od prvog februara, po sporazumu sa EU, država ne sme da daje smederevskoj Železari državnu pomoć. To je u skladu sa Sporazumom o proizvodnji čelika koji važi u celoj EU. S obzirom da je Srbija potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i da smo pred otvaranjem prvog poglavlja koje se tako dugo čeka, očito je da bi država morala da poštuje tu odredbu. I to će biti kamen spoticanja ako dođe do realizacije plana B, a to je da država ponovo preuzme Železaru. Onda se postavlja pitanje kako će ta država da funkcioniše bez državne pomoći, a državna pomoć je zabranjena. Dakle, ili ćemo se posvađati sa EU da bismo održali Železaru i nastavili da pravimo gubitke, ili ćemo .....ne znam u ovom trenutku šta će na kraju biti.


Kardiohirurgija bez kardiohirurga - juGmedia\nNIŠ – Policija ovih dana proveravaju zakonitost gradnje, opremanja i drugih okolnosti u vezi sa novom i skupom Klinikom za kardiohirurgiju u Nišu.\nKlinika još ne radi iako su za nju obezbeđene „jedna od najreprezentativnijih zgrada ovog tipa na Balkanu“ i „najmodernija oprema“. Među razlozima što je i dalje „prazna“ je činjenica da Niš nema – kardiohirurge.\nOd novembra 2010. do avgusta 2012. godine u ovom gradu jeste urađeno oko 270 kardiohirurških operacija, ali na Klinici za vaskularnu hirurgiju i od strane kardiohirurga iz Kliničkog centra Srbije (KCS). Beogradskim stručnjacima asistirali su niški vaskularni hirurzi Dragan Milić i Saša Živić. Milića, inače aktuelnog načelnika Odeljenja za kardiohirurgiju Klinike za vaskularnu hirurgiju, nadležni su tada već predstavljali kao „kardiohirurga“ i „budućeg direktora niške Kardiohirurgije“. Uprkos tome, kao i činjenici da su u KCS bili na dvogodišnjoj specijalizaciji, ni Milić ni Živić još nisu stekli zvanje kardiohirurga jer za to „nisu ispunili osnovne uslove“.\n– Luksuzna zgrada Kardiohirurgije, od 2.500 kvadratnih metara, počela je da se gradi 2008. godine. U izgradnju uloženo je oko 3,5 miliona evra, a u opremanje još oko 1,5 miliona evra. I pre nego što je završena, dva kompletna kardiohirurška tima iz KCS počela su da „tezgare“ u Nišu, a za njih je mesečno izdvajano oko 30.000 evra. Ugovor o saradnji KSC i niškog KC potom nije obnovljen, a protiv pojedinih beogradskih kardiohirurga, među kojima je i bivši direktor Klinike za kardiohirurgiju KCS Mile Vraneš, podnete su krivične prijave zbog sumnje da su u Nišu zloupotrebili dopunski rad. Paralelno sa tim niški KC izdvajao je i novac za specijalizaciju Milića i Živića, ali oni do danas nisu polagali specijalistički ispit, jer je preduslov za to najmanje 50 samostalnih operacija, a nisu obavili nijednu. Uprkos ovakvim propustima, koje je pratilo veliko rasipanje novca, tim „Projekta uvođenja i razvoja kardiohirurgije u Kliničkom centru Niš„, u kojem su Milić i Živić, dobio je 2010. godine najveću nagradu grada Niša „11. januar“ – kaže za Danas grupa hirurga niškog KC, koja želi da ostane anonimna „da ne bi snosila sankcije“.\nDirektor Kliničkog centra Srbije Miljko Ristić za naš list potvrđuje da dvojica niških vaskularnih hirurga „ni u Beogradu ni u Nišu nisu izveli nijednu samostalnu operaciju“, već su samo „povremeno učestvovali u njima“, što je „daleko od suštine posla“. On smatra da je takvo njihovo ponašanje „prilično neshvatljivo“, pogotovu ako se zna da se u KCS godišnje obavi više od 1.500 ovakvih operacija, što je „velika stručna šansa“. U KCS sada su na specijalizaciji kardiohirurgije dvojica novih lekara iz Niša, koji su „mnogo zainteresovaniji“ od svojih prethodnika.\n– Moj lični stav je da Niš treba da ima Kardiohirurgiju. Ali, šta vredi izuzetan objekat, kad u njemu nema ko da radi? Jedino pravo rešenje jeste da Niš dobije svoje kardiohirurge, a do tada mi smo spremni da pomognemo. Već sam predložio novom direktoru niškog KC Zoranu Radovanoviću da nastavimo saradnju, ali „po zakonu“. U Niš bi trebalo da idu prepolovljene ekipe KCS, koje bi radile samo produženim vikendom, ili bi radile na duže, ali njihovi članovi za to vreme ne bi primali platu u KCS. Ne bi smelo da se ponovi da u Niš idu dve glomazne ekipe, i to u redovno radno vreme, što je dovodilo do toga da kardiohirurzi u tim ekipama primaju plate i u KCS i u niškom KC i na Medicinskom fakultetu – kaže Ristić.\nDirektor niškog KC Radovanović se slaže da bi „ukoliko bude bilo potrebno“ mogla da se obnovi saradnja sa KCS, „u zakonskim okvirima“. KC Niš je ovih dana raspisao konkurs za prijem jednog kardiohirurga „sa strane“, a nije isključen prijem još jednog. Primljeni kardiohirurg trebalo bi da završi edukaciju hirurškog dela ekipe, pa i Milića i Živića, koji za sada nemaju neophodan broj samostalnih operacija, kaže on za Danas.\n– Uprkos svim problemima, realno je očekivati da Klinika za kardiohirurgiju bude u funkciji već početkom naredne godine, što će biti istorijski trenutak za Niš. Do tada bi trebalo da bude završen i transformator za eksternu struju na Klinici, u vrednosti od 20 miliona dinara, koje je obezbedio grad. Od Komisije Ministarstva zdravlja za implementaciju novih tehnologija još krajem prošle godine dobili smo dozvolu da Kardiohirurgija počne da radi – kaže on.\nRadovanović još kaže da podržava istragu nadležnih organa o svim okolnostima u vezi sa „nastankom“ niške Kardiohirurgije. Svi koji su u ovom slučaju eventualno oštetili budžet Srbije ili Kliničkog centra trebalo bi da budu sankcionisani, zaključuje on.\nUspesi i kontroverze\n„Prozvani“ Dragan Milić nije želeo da govori za Danas. Nije odgovarao na naše pozive, kao ni poruke, u kojima smo zamolili za odgovore na kritike grupe kolega u vezi sa Kardiohirurgijom, ali i njegovim „lažnim predstavljanjem“ za najboljeg mladog vaskularnog hirurga van granica SAD u 2010, kao i „plagiranim naučnim radovima“. Posredstvom direktora KC Zorana Radovanovića obavešteni smo da je kazao da „neće da odgovara na anonimne optužbe“.\nMediji su 2010. godine izveštavali da je američko Udruženje vaskularnih hirurga proglasilo Milića za najboljeg mladog vaskularca van SAD, zbog čega je tadašnji ministar za nauku Božidar Đelić obećao osnivanje svetskog Centra za vaskularnu hirurgiju u Nišu, što se nije dogodilo. Milić je tada negirao ovakav podatak, navodeći da mu je to Udruženje „kao jedinom vaskularnom hirurgu do 40 godina starosti izvan SAD dodelilo međunarodno priznanje za naučnoistraživački doprinos i rad“. Međutim, u dopisu ovog američkog udruženja niškom Medicinskom fakultetu, dostavljenom krajem 2011, u koji je Danas imao uvid, predsedavajući Udruženja za internacionalna pitanja Enriko Ašer navodi da je Milić prethodne godine zapravo bio dobitnik školarine ovog udruženja „čija je jedina svrha da pruži priliku hirurzima van SAD da prisustvuju godišnjem sastanku Udruženja i posete druge akademske centre dok su u SAD“.“Ova školarina nije ni na koji način priznanje za veštinu ili praksu dobitnika“, navodi se u odgovoru.\nDanasu su dostavljeni na uvid i dopisi stručne Komisije Medicinskog fakulteta i Srpskog arhiva u kojima se ocenjuje da su dva Milićeva autorska rada „plagijati“ pojedinih radova iz inostranstva, ali nije poznat njegov odgovor na njih.\nMilić je, inače, pre najnovijih optužbi nekih kolega pominjan isključivo kao jedan od najboljih vaskularnih hirurga kod nas i dobitnik većeg broja domaćih i inostranih priznanja. Pre dve godine dobio je internacionalnu nagradu za najbolje urađeni projekat u oblasti flebologije, medicinske grane koja se bavi lečenjem vena, a potom je izabran za predsednika Evropskog udruženja flebologa za 2013. godinu. Bio je jedan od učesnika Kliničke studije za lečenje simptoma multiple skleroze balon destilacijom vratnih vena, koja je kod obolelih izazvala veliko interesovanje, ali je obustavljena nakon ocena nekih stručnih krugova da je reč o nepriznatoj metodi, kao i ombudsmana Saše Jankovića da se takvim intervencijama zloupotrebljavao dopunski rad.\nU Surdulici promovisana knjiga pripovedaka „Mačka bez jedne cipele“\nPFC na Na Savindan nagrađeno 278 mladih Leskovčana – „Nikada pametnije raspoređen novac iz gradskog budžeta (video)