Nikolić: Nadam se da će Srbija i RS biti jedno | Regija News | Al Jazeera\nIzgradnja mosta trebala bi skratiti put robe za najmanje 80 kilometara (Anadolija)\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je danas kako se nada da će Srbija i bosanskohercegovački entitet Republika Srpske jednog dana biti – jedno.\n„Na svu sreću, još uvek Srbe ne hapse za izrečene želje, pa tako da još uvek možemo da ih iznosimo. Da, ja se zaista iskreno nadam da ćemo jednoga dana biti jedno“, rekao je Nikolić novinarima na prilazu mostu “Bratoljub” na Drini između Srbije i BiH, javlja Tanjug.\nNikolić je naveo kako je ovaj dan, kada su spojene obale Drine novim mostom između Ljubovije (Srbija) i Bratunca (BiH), veliki dan jer mnogo toga simbolizira. Kako je dodao, Srbija i RS “teškom mukom i uz mnogo napora i protivljenja grade svoju zajedničku budućnost”.\nPrimjećuje da se s druge strane Evropa ujedinjuje i kako se mnoge države u svijetu raduju „nekakvim savezima, organizacijama u kojima mogu da zajednički ostvaruju ciljeve, a ovde je jedan narod podeljen Drinom i ima muka da dokaže da sve što rade u Srbiji ima uticaja na Srpsku i obrnuto“.\nLSV: Nikolić podriva teritorijalni integritet BiH\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) zatražila je danas od Narodne skupštine i Vlade Srbije da se ograde od izjave predsjednika ove države Tomislava Nikolića kako će „Srbija i Republika Srpska jednog dana biti – jedno“.\nU LSV-u smatraju kako ta izjava predstavlja „otvoreno podrivanje“ integriteta Bosne i Hercegovine, što je u suprotnosti sa zvaničnom politikom Srbije.\n„Srbija je jedan od garanata poštovanja Dejtonskog sporazuma, a samim tim i teritorijalne celovitosti BiH, zato izjava Tomislava Nikolića ima još negativniji kontekst“, dodaje se u saopćenju koje je potpisao lider LSV-a Nenad Čanak.\nNaveo je kako se pravi političari u Srbiji rukovode željama svog naroda i u Beogradu i u Pirotu, Kragujevcu… „ne samo ovde, već da se povežemo potpuno“. Nikolić je još jednom ponovio kako će se Srbija i RS povezivati, a da je, što se tiče Srbije, RS jedan dio koji se želi razvijati zajedno sa svim ostalim u Srbiji.\nDodik: Drina mitska rijeka\nPredsjednik entiteta RS Milorad Dodik je rekao kako će most “Bratoljub” biti stavljen u funkciju krajem augusta. Istakao je kako je most veoma važan za stanovništvo tog kraja Srbije i RS.\nProjekat finansiraju bh. entitet Federacija BiH, Republika Srbija i manjim dijelom Republika Srpska. Najveći dio sredstava izdvojila je FBiH i to 7,4 miliona eura. Srbija učestvuje sa 5,5 miliona eura, dok RS izdvaja 335.000 eura.\nDodik je istakao kako je dobro što će biti samo jedna procedura na prijelazu na kome će se moći odvijati i robni saobraćaj, navodeći kako na području od Zvornika do Višegrada više od 80 kilometara ne postoji nijedan granični prijelaz tog tipa.\n„Most spaja obale Drine koja je mitska rijeka za naš narod i mi na ovaj način pokazujemo i dokazujemo naše uporno opredjeljenje za jedinstvo srpskog naroda i na jednoj i na drugoj obali Drine. RS je zagledana u Srbiju, RS se raduje snazi Srbije i njenom ekonomskom i svakom drugom jačanju“, naveo je Dodik.\nVučić: Svima je potreban rad\nIzgradnja mosta trebala bi skratiti put robe za najmanje 80 kilometara, te napraviti najkraću vezu sa Koridorom 11 i Lukom Bar. Od početka radova u oktobru 2015. do sada završene su više od dvije trećine posla, a najzahtjevniji dio bio je premošćavanje Drine, javlja Anadolija.\nKada se završi, most preko kojeg dnevno pređe i do 5.000 ljudi, trebao bi biti dužine 227 i širine 14 metara. Planirano je da ima dvije saobraćajne trake i pješačko-biciklističku stazu s obje strane.\n„Pameti nam treba danas više nego ikada i treba nam mnogo onih inženjerskih mozgova koji mogu da prepoznaju sve tačke koje treba premostiti, povezati, spojiti i učiniti privlačnim za život i rad. I Ljuboviji i Bratuncu potreban je rad. Srbiji, Srpskoj i BiH potreban je rad“, poručio je Aleksandar Vučić, premijer Srbije.\nObilasku mosta prisustvovali su i ministar prometa i komunikacija BiH Ismir Jusko, ministrica građevinarstva, prometa i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović, kao i premijerka bh. entiteta RS Željka Cvijanović.


Stazama predaka - Glas Podrinja\nPRVI PUT PEŠKE OD KOCELjEVE\n“Moramo da prođemo njihovim stazama\ni poklonimo se njihovim senima”\nVođeni istorijskim činjenicama Milan Glumac, Igor Jovičić, Vladimir Stojanović, Srećko Živanović i Vlada Jović odlučili su da prvi put, u okviru Cerskog marša, do Tekeriša dođu iz pravca Koceljeve, onim stazama kojima su prošli srpski vojnici.\n–Gledajući istorijske činjenice, srpska vojska, tj. delovi Druge armije su se kretali iz pravca Aranđelovca, Lazarevca, preko Uba , Koceljeve i današnjeg Draginja, tada Bošnjaka iz kojeg je Cerskom bitkom vojvoda Stepa Stepanović i komandovao. Zato smo odlučili da pešački marš do Tekeriša prvi put počnemo baš iz Koceljeve, jer smo želeli da se krećemo upravo onim pravcem kojim su se kretali naši preci - kaže jedan od inicijatora ovog marša Milan Glumac i dodaje da je fizički ovo putovanje bilo veoma iscrpno ali da je vredelo truda.\n–Ono što smo zapazili dok smo se kretali put Tekeriša jeste da nije bilo nijednog obeležja koje bi ukazivalo da se tu odigrala čuvena Cerska bitka koja se izučava u udžbenicima širom sveta. Čini mi se da bi evropske zemlje od ovog događaja napravile muzej na otvorenom, a mi se, rekao bih, olako prema tome odnosimo. Smatram da bi i opština Koceljeva, a posebno Draginje, trebalo da budu mesta u kojima će se negovati tradicija i sećanje na Drugu armiju i lik vojvode Stepe koji je iz njega komandovao. Bilo bi dobro ukoliko bi se upravo tu napravila jedna spomen soba u kojoj bi bili izloženi eksponati vezani za ovu armiju i komandanta Cerske bitke - ocenio je Glumac.\nI za Igora Jovičića, jednog od inicijatora gotovo sedmočasovnog pešačenja iz Koceljeve do Tekeriša i oko 35 pređenih kilometara, nije bilo ni malo jednostavno, ali predstavlja veliko iskustvo i čast.\n– Ako su naši preci, sa opremom, u ondašnjim prilikama, mogli da pređu i više od ove kilometraže, to onda možemo i moramo da učinimo i mi danas, u daleko jednostavnijim uslovima. Moramo da prođemo njihovim stazama i poklonimo se njihovim senima. Ovo je bilo jedno zaista veliko iskustvo i iskreno verujemo da ćemo i sledeće godine uraditi to isto i okupiti još veći broj ljudi - rekao je Jovičić.


45 novih mladih lidera u Delta Holdingu - Bizlife.rs\n18:32 Beograd, 11/09/2017\nKompanija Delta Holding poželela je danas dobodošlicu šestoj generaciji mladih lidera.\nOve godine, zbog povećanja obima posla i novih projekata u zemlji i regionu, vanredni konkurs za mlade lidere raspisan je u maju umesto, kao do sada, u oktobru. Na „Vanredni konkurs za izvanredne ljude“prijavilo se skoro 2000 kandidata, a pažljivom selekcijom izabrano je 45 talentovanih ljudi koji će svoju karijeru zapoceti u Delti.\n„Delta zna da su za kompaniju najvažniji ljudi, njihova motivacija, zadovoljstvo, kvaliteti i sposobnosti. Godinama dajemo šansu mladima bez radnog iskustva jer verujemo da oni donose entuzijazam, nove ideje i bolje razumeju izazove savremenog tržišta. Naše iskustvo sa prethodnim generacijama mladih lidera pokazalo nam je da smo u pravu i da je sasvim u redu prepustiti velike projekte, kao što su izgradnja hotela InterContinental u Ljubljani ili šoping-mola Delta Planet u Banjaluci novim mladim kadrovima. Ove godine vanredno zapošljavamo još 45 mladih lidera jer su nam potrebni kako bismo ostvarili naše ambiciozne planove u zemlji i regionu.“ – rekla je Marija Desivojević Cvetković, viši potpredsednik Delta Holdinga za strategiju i razvoj i pokrovitelj projekta.


Šarlo Akrobata biografija - Samo lepa sećanja\n‘Šarlo Akrobata’ je bila novotalasna ili čak po nekim muzičkim merilima pank grupa koja je vrlo kratko trajala na beogradskoj muzičkoj sceni, ali uprkos tome ostavila je bitan uticaj na razvoj celokupne rok jugoslovenske muzike uvodeći nove trendove i merila. Grupa je postojala od aprila 1980 do oktobra 1981 godine, a činili su je Milan Mladenović – gitara i vokal, Dušan Kojić ‘Koja’ – bas i Ivica Vdović ‘Vd’ – bubnjevi.\nGrupa ‘Šarlo Akrobata’ je nastala iz sastava ‘Limunovo drvo’ koji su kasnih sedamdesetih godina formirali Milan Mladenović – vokal i gitara, Dragomir Gagi Mihajlović – gitara i Milan Mikica Stefanović -gitara, stvarajući muziku pod uticajem hipi pokreta. Njima se ubrzo pridružuju Goran Kovinčić i Dušan Džindžer Dejanović – bubanj. Grupa ‘Limunovo drvo’ često menja članove, a poslednju postavu su činili Mladenović, Mihajlović, Dušan Kojić i Ivica Vdović. Posle koncerta sa Pankrtima u Dvorani Studentskog kulturnog centra u Beogradu aprila meseca 1980 grupu napušta Mihajlović , a preostala tri člana formiraju novu grupu pod imenom ‘Šarlo Akrobata’ .\nŠarlo Akrobata - Ona se budi [HQ]\nsarlo akrobata - pecati\nŠARLO AKROBATA live @ music biennale zagreb (1981)\nŠarlo akrobata-Ona se budi LIVE 1981.\nPecati Sarlo Akrobata\nŠarlo Akrobata - Mozak\nSarlo Akrobata - O, o, o - Novembar [HQ]\nŠarlo Akrobata - Rano Izjutra (Zagreb '81.)\n"Šarlo akrobata" - O, o, o (1981, stereo - v. info)\nTrojica muzičkih entuzijasta i virtuoza pravi prve studijske snimke u studiju Enca Lesića 1980 godine, koji postaju ubrzo hitovi, a pesme su : ‘Ona se budi’ , ‘Oko moje glave’ , ‘ Niko kao ja’ i ‘ Mali čovek ‘. Ove pesme su snimljene na Jugotonovoj kultnoj kompilaciji ‘Paket aranžman’ 1981 godine zajedno sa hitovima grupa ‘Idoli’ i ‘Električni Orgazam’. Sve pesme, prvenci, grupe ‘Šarlo Akrobata’ doživljavaju veliki komercijalni uspeh, nailaze na dobar prijem kod kritike, a numere ‘Niko kao ja’ i ‘Ona se budi’ postaju radijski i koncertni hitovi. Sa pesmom ‘Ona se budi’ grupa učestvuje na Omladinskom festivalu u Subotici krajem 1980 godine i osvaja drugu nagradu žirija.\n1981 godine članovi grupe stvaraju muziku za film Miše Radivojevića ‘Dečko koji obećava’, a sa njima na ovom projektu kao gitarista sarađuje i Goran Vejvoda. Muziku je pisao Dušan Kojić, tekstove Nebojša Pajkić koji je ujedno bio i scenarista filma , dok Kojić i Vdović takođe glume u filmu članove ritam sekcije benda VIS ‘Dobri dečaci’ . U filmu se čuju tri pesme ‘Šarla Akrobate’ koje nikada nisu više zvanično nigde objavljene, a to su : ‘ Slobodan ‘, ‘ Balada o tvrdim grudima ‘ i ‘ Depresija ‘.\nTe iste 1981 godine ‘Šarlo’ učestvuje na bijenalu u Zagebu kao predgrupa engleskom bendu ‘Gang of Four’ što takođe predstavlja njihovu vrlo uspešnu promociju. U aprilu 1981 bend snima svoj prvi i jedini abum pod nazivom ‘ Bistriji ili tuplji čovek biva kad … ‘ Album je sniman za PGP RTB, ali ga ipak izdaje u julu Jugoton. Ovaj album se danas smatra kamenom temeljcem jugoslovenskog roka, jednim od najvažnijih albuma jugoslovenskog novog talasa i generalno, muzičko remek delo koje je uvelo nove trendove i pomerilo granice u razvoju muzike na ovim našim prostorima.\nU to vreme konflikti i tenzije među članovima benda postaju sve češći, Vdović je insistirao da se u grupu dovedu Bebi Dol i Goran Vejvoda sa kojima je već sarađivao na projektu ‘ Announda Rouge ‘. I dok se Mladenović u principu slagao tj prihvatao predlog , Kojić se protivio dovođenju novih članova jer je smatrao da i oni sami imaju još dosta toga da ponude.\nJugoton izdaje album ‘ Bistriji ili tuplji čovek biva kad ‘ … u skromnom tiražu od svega 10000 primeraka, što uz vrlo siromašnu medjsku promociju dovodi do komercijalnog neuspeha, kada nažalost i takvi hitovi kao što su ‘ Ona se budi ‘ i ‘ Niko kao ja ‘ ne bivaju tada prepoznati i prihvaćeni , ali to ipak postaju nakon nekog vremena, tako da se danas ubrajaju u velikane YU top lista svih vremena. Prema Kojićevim izjavama i sam bend nije zbog čestih koncerata bio dovoljno angažovan na promovisanju albuma tako da ovaj komercijalni neuspeh dovodi i do konačnog raspada grupe u jesen 1981 godine.\nGrupa odlazi na turneju po Poljskoj, a oproštajni tj poslednji koncert je održan u Ljubljani oktobra 1981 godine. Članovi benda nastavljaju ubrzo svoje uspešne muzičke karijere u novim okruženjima tj grupama – Milan i Vd u ‘ Katarini II ‘ a Koja u ‘ Dispiplini kičme ‘ .\n1. ‘Mali čovek’ / ‘ Ona se budi’ ( Jugoton 1981 )\n2. ‘Bes’ / ‘ Prevaren ‘ ( snimljeno , ali neobjavljeno zbog raspada grupe )\n1. ‘ Paket aranžman ‘ ( Razni izvođači Jugoton 1981 )\n2. ‘ Bistriji ili tuplji čovek biva kad… ‘ ( Jugoton 1981 )\nOna se budi-Šarlo Akrobata tekst i video\nPreviousGrupa Film biografija i video\nNextPrljavo kazalište biografija i pesme


Predsjednik VSTV-a Milan Tegeltija podnio pisanu ostavku - Detektor\nPredsjednik VSTV-a Milan Tegeltija podnio pisanu ostavku\n16. Decembra 2020.12:17\nDrugog dana sjednice Visokog sudskog i tužilačkog vijeća (VSTV) Milan Tegeltija je predao Sekretarijatu VSTV-a svoju pisanu ostavku na sve funkcije u Vijeću, čime je prestao njegov mandat kao predsjednika i člana ove institucije.\nNakon pauze, potpredsjedica Sanela Gorušanović-Butigan je kazala da je konstatovano da je Tegeltija podnio ostavku te pročitala sadržaj u kojem on ističe kako smatra da je rad VSTV-a kompromitovan i da ne želi da učestvuje u radu takve institucije, te da zbog toga daje ostavku na sve funkcije u Vijeću.\nNa današnjoj sjednici za glavnog tužioca Federalnog tužilaštva imenovan je Munib Halilović, dok je drugi kandidat za obnašanje ove funkcije bio Dubravko Čampara. Oni su pred Vijećem iznijeli svoje programe rada.\n“Mislim da je o nama mišljenje da smo pasivna institucija koja se rijetko uključuje u rješavanje problema i mislim da to trebamo promijeniti”, rekao je Halilović.\nIzbor na ovu poziciju je bio odgođen kako bi Ured visokog predstavnika (OHR) i Ustavni sud dali svoje mišljenje, a na sjednici VSTV-a u oktobru je rečeno da tadašnji kandidat Saša Sarajlić ne ispunjava bodovne kriterije da bi bio imenovan na ovu poziciju.\nZa predsjednicu Vrhovnog suda Federacije BiH danas je imenovana Vesna Stanković-Ćosović, koja je bila i jedina kandidatkinja.\nSjednica VSTV-a nastavit će se u petak, 18. decembra.\n*Ovaj tekst je dopunjen sadržajem o izboru glavnog federalnog tužioca i predsjednice Vrhovnog suda Federacije.


Po uzoru na kolege iz MUP-a RS: I policajci iz Federacije traže da im vlasti isplate po 1.000 KM\nHadžiabdić ističe da niko ne zahtjeva da se to učini i riješi urgentno, već da se odluka o tome donese kad se za to stvore uslovi, ukoliko za realiziciju navedenog zahtjeva u ovom momentu nema uslova.\nPredsjednik Unije samostalnih sindikata policije Federacije BiH Mirza Hadžiabdić reagirao je na jučerašnji zaključak Upravnog odbora Sindikata policije KS, kojim se ne ne podržava prijedlog Unije da se policijskim službenicima isplati po 1.000 KM.\n“Nakon što je u drugom bh. entitetu donesena odluka o isplati novčane pomoći policijskim službenicima, obzirom na izraziti značaj koji policija preduzima i kojem je izložena u proteklih mjesec i po dana, predstavnik jedne od članica je dao prijedlog da se takav zahtjev uputi i Vladi FBiH i kantona, što su podržali svi članovi Upravnog odbora Unije, osim predstavnika iz Kantona Sarajevo, koji se nije izjasnio po ovom prijedlogu. Uvažavajući volju apsolutne većine, sačinjen je prijedlog i isti je poslat nadležnim organima”, kazao je Hadžiabdić.\nKako dalje navodi, s obzirom na stav Upravnog odbora Sindikata policije Kantona Sarajevo sa kojim su naknadno izašli u javnost, iako imaju svog predstavnika u Upravnom odboru Unije, želi naglasiti da je i to legitiman stav, kao što je legitiman zahtjev sa kojim se složila većina predstavnika članica Unije.\n“Moja obaveza kao predsjednika Unije je da zastupam interese članstva i poštujem volju većine, a uloga Sindikata jeste zastupanje interesa članstva, između ostalog, i kroz vid ovakvog jednog zahtjeva. Treba naglasiti da je i u pojedinim zemljama regije policija i još određene djelatnosti prepoznata kao nosilac aktivnosti u vrijeme ove teške krize, te da su npr. u Crnoj Gori plate policiji i zdravstvenim radnicima povećane 15 posto, tako da je zahtjev koji se odnosi na novčanu pomoć policijskim službenicima, kako je to učinjeno kolegama u drugom entitetu, nešto što je sasvim opravdan i legitiman zahtjev, pogotovo iz sindikalnog ugla”, rekao je on.\nNaravno, naglašava Hadžiabdić, niko ne zahtjeva da se to učini i riješi urgentno, već da se odluka o tome donese kad se za to stvore uslovi, ukoliko za realiziciju navedenog zahtjeva u ovom momentu nema uslova.\n“Takođe, želim napomenuti da se određeni broj članova sindikata javio lično meni i rekao da se ne slaže sa odlukom UO Sindikata policije Kantona Sarajevo, te smatra da ista nije donesena u interesu članstva. Unija samostalnih sindikata policije Federacije Bosne i Hercegovine će i tokom narednog perioda nastaviti u okviru sindikalne uloge sa zaštitom interesa članstva, kao i svakim vidom djelovanja koje ima za cilj unaprijediti cjelokupni ambijent u kojem rade i djeluju policijski službenici, državni službenici i namještenici organa unutrašnjih poslova”, podvukao je Hadžiabdić.


NIŠTA OD NOVE VLADE CRNE GORE, KRIVOKAPIĆ NA MUKAMA: Mandić i Knežević optužuju Abazovića da lobiranjem želi postaviti svoje kandidate… | Slobodna Bosna\nLideri Demokratskog fronta Andrija Mandić i Milan Knežević uputili su krajem prošle sedmice pismo mandataru Zdravku Krivokapiću u kojem su ga obavijestili da će Demokratski front predložiti imena kandidata za vladu nakon što se izvrši raspodjela mandata na osnovu snage poslaničkih klubova u Skupšini, piše "Pobjeda".\nU pismu, prema saznanjima "Pobjede", Mandić i Knežević navode da je takav pristup jedino demokratski i ispravan.\nIzvor "Pobjede" blizak vrhu DF-a saopštio je da je pismo upućeno, između ostalog, i da bi se spriječilo masovno samokandidovanje određenih ličnosti po raznim medijima, ali i zbog dva koncepta formiranja vlade koji se trenutno potenciraju, što je uslovilo da nema značajnijih pomaka kada je u pitanju formiranje vlade ni skoro mjesec nakon konstituisanja parlamenta.\n“Ako se nastavi ovako, imaćemo preko 50 kandidata za vladu, što je neozbiljno. Treba izbjeći da dođe do varijante po kojoj bi za jednu funkciju bilo više kandidata iz različitih stranaka, a mandataru, koncernu Vijesti ili Dritanu Abazoviću bilo bi omogućeno da lobiranjem postave svoje kandidate u vladi”, rekao je izvor "Pobjede" blizak samom vrhu Demokratskog fronta.


Potrošnja energije iz obnovljivih izvora dostigla 23, 12 odsto - SMT\nHome » Posts » Potrošnja energije iz obnovljivih izvora dostigla 23, 12 odsto\n1 December 2016 | Elektronika, Popularan\nSrbija ima obavezu da potrošnju energije iz obnovljivih izvora podigne na 27 odsto do 2020. godine, a do sada je uspela da dostigne na 23,12 odsto, što je dobar pokazatelj, izjavio je juče ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\n“To je podatak Sekretarijata energetske zajednice, koji je danas prvi put izrečen, koji meni daje puno optimizma da ćemo do 2020. doći do 27 odsto, što je poprilično bio ambiciozan cilj, ali i naše aktivnosti su izuzetno posvećene ostvarivanju tog cilja”, rekao je Antić na stručnoj panel diskusiji “Godinu dana od COP 21”, posvećenoj izvorima energije i problemima životne sredine.\nAntić tvrdnju bazira na tome da država daje podsticajne tarife za 1.092 megavata iz obnovljivih izvora, od čega je najveći deo iz energije vetra, oko 500 MW, a ostalo su mini hidro, solar, geotermo, biomasa.\n“Mi smo potpisali do sada za dva PPA projekta (o otkupu električne energije od povlašćenih proizvođača)- za 157 MW Čibuk i projekat od 67 MW u okolini Vršca. Najkasnije za tri godine, tih 500 MW da budu na mreži, i to će zaista biti kapitalna stvar za Srbiju i zaista nas dovode da dođemo do te cifre od 27 odsto”, naglašava Antić.\n“Ti signali su postali toliko jaki da ih sada već ozbiljno osećamo i to nameće potrebu da ozbiljno, u svim segmentima života se uozbiljimo, pojedinačno, kompanije i država u celini”, rekao je ministar.\nIstiče da upravo sektor energetike na čijem čelu se nalazi ima jednu od ključnih odgovornosti u čitavom procesu i mehanizmu, te da mora da kaže da su u energetskom sektoru svesni činjenice da upravo oni snose najveću odgovornost za klimatske promene, ali i da su niz godina unazad počeli da prave korake u pravcu umanjivanja svih negativnih doprinosa.\nAntić je podsetio da je, uz podršku Evrospke komisije, u EPS uloženo više od 200 miliona evra u ekološke projekte, pre svega na rešavanje problema praškastog zagađenja, ali i na početak rešavanja problema odsumporavanja i denitrifikacije u ključnim termoelektranama.\n“Nažalost, ljudi, mi smo osuđeni da je energija iz termosektora naš najveći proizvođač energije, naprosto to je sistem i okvir u kome se nalazimo, oko 70 odsto naše električne energije dolazi odatle, ali i u takvim uslovima imamo ogroman prostor da sve te negativne efekte dovedemo u red, smanjimo negativne uticaje”, rekao je Antić.\n“Zelena ekonomija, zelena energija, uz pomoć mozga i malo zdrave pameti su budućnost i Srbije, srpskog sela i naših gazdinstava i svi zajedno treba da damo veliki podsticaj tome”, zaključio je ministar.\nAmbasadorka Francuske Kristin Moro naglasila je da je princip povezivanja zelene energije, zelene ekonomije i inovacija, princip koji je veoma značajan, posebno za mlade, na koje se računa da bi inovacija bilo što više, da bi se stvorio drugačiji tip ekonomije, koji kombinuje poštovanje životne sredine, borbu protiv klimatskih promena i rast, ekonomski razvoj.\n“Kada kažemo da želimo da očuvamo životnu sredinu to ne znači da treba da se vratimo u vreme kada smo koristili samo sveće. Naša društva imaju određene potrebe, čovek je u centru sveekonomske aktivnosti. Treba pronaći načine kombinovanja rasta, razvoja, kvaliteta života i poštovanje životne sredine”, rekla je Moro.\nNajpametniji sat namenjen deci – DokiWatch


CIE TOP 500 kompanija - 2019\nCoface CIE TOP 500 kompanija - izdanje 2019\nAnalize pokazujunda je povoljno ekonomsko okruženje bilo korisno za 500 najvećih preduzeća u regionu, što se pretvorilo u veće prihode. Međutim, razni izazovi uzrokovali su pad neto dobiti.Konkurencija je sve intenzivnija i potreban je veći promet da bi se mogao svrstati u rang u odnosu na prethodne godine\nRegion Centralne i Istočne Evrope doživeo je nastavak povoljne ekonomske aktivnosti u 2018. godini. Slično kao u 2017. godini, rast BDP-a je bio solidan i u 2018. godini, sa prosečnim stopama rasta u regionu na 4,6% i 4,3%, respektivno– najviše stope od 2008. U poređenju sa ostalim tržištima u razvoju, ovaj region se često tretira kao sigurno utočište. Ekonomsko ubrzanje CIE uglavnom je rezultat sve veće unutrašnje potražnje, a domaćinstva su imala povoljna kretanja na tržištu rada, poput značajno smanjenih stopa nezaposlenosti u poslednjih pet godina. CIE je zabeležila nižu stopu nezaposlenosti od EU na kraju 2018. godine: dok je prosečna stopa nezaposlenosti u EU iznosila 6,6%, stope nezaposlenosti u CIE pale su još niže, a najniže su u regionu Češka (2,1%), Mađarska (3,7%), Poljska (3,8%) i Rumunija (4,0%). Paralelno sa povećanjem zaposlenosti, i domaćinstva su imala koristi od solidnog rasta plata, što je doprinelo povećanoj sklonosti trošenju. Konačno, ali jednako tako važno, iako se aktivnost u Zapadnoj Evropi - glavnom trgovinskom partneru zemalja CIE - a usporava, izvoz iz CIE oslabio, ali i dalje pozitivan, velikim delom zbog cene i kvalitetne konkurentnosti u regionu..\nUprkos ovim pozitivnim kretanjima,kompanije iz CIE takođe su imale problema. Mala nezaposlenost pokrenula je nestašicu radne snage, koja je postala glavna prepreka kompanijama kako u svakodnevnom poslovanju, tako i u potencijalnom širenju, o čemu govori sve veći broj preduzeća tokom poslednjih godina. Rast plata i pritisak za dodatna povećanja povećali su operativne troškove kompanija, smanjujući profit uprkos velikim prihodima. U isto vreme, povećane plate nisu umanjile osetljivost cena domaćinstava, a kompanije nisu bile u mogućnosti da sva povećanja troškova prenesu na potrošače. Marže su takođe ograničene zbog visokog nivoa konkurencije u različitim sektorima.\nPeriod ubrzane potražnje uticao je na solventnost kompanija u regionu CIE.Broj stečajeva po ponderisanom proseku BDP-a pao je za 4.2% u 2018, u suprotnosti sa povećanjem slučajeva u 2017.Dinamika se, međutim, veoma razlikuje u regionu i nesolventne kompanije su uključivale uglavnom mala i srednja preduzeća koja nisu bila u mogućnosti da profitiraju čak ni u povoljnom makroekonomskom okruženju. Uslovi poslovanja su bili od velike podrške za kompanije iz regiona CIE, posebno velike kompanije što je potvrđeno u rang listi CIE Top 500. Nakon serije poboljšanja u Proceni zemalja u 2017.godini, Coface je povisio ocenu Hrvatskoj i Slovačkoj u 2018.\nRezultati rangiranja najvećih kompanija u regionu za 2018. godinu pokazuju da je većina kompanija koristila kontinuirano povoljno ekonomsko okruženje. Top 500 CEE opisuje ekonomsku situaciju u 500 najvećih kompanija centralne i istočne Evrope, mereno prometom. Ukupan promet u prvih 500 kompanija porastao je solidnih 9,6% na 698 milijardi EUR. Dok je 394 (78,8%) navedenih kompanija beležilo rast prihoda (nasuprot 80% u 2017. i 63% u 2016.), samo 21,2% je stagniralo ili se suočilo sa padom.Prosečan promet povećan je na 1.396 miliona evra u poređenju sa prošlogodišnjim 1.274 miliona evra. Međutim, bitka za prvo mesto postaje sve teža.U našem izdanju CEE Top 500 kompanija za 2010. godinu, minimalni prihod kompanije da se kvalifikuje na rang listi bio je 354 miliona EUR, što je ove godine povećalo se na 479 miliona EUR (+ 35,3%).\nCIE Top 500 ANALIZA (Rezime, analiza zemalja, analiza sektora, zaposlenost u CIE)\nRang lista - najvećih 500 kompanija rangiranih po prometu uključujući dodatne ključne podatke\nEkonomski pregled i Top 10 kompanija iz svake zemlje (uključujući Rusiju i Ukrainu)\nNaša publikacija se može preuzeti besplano :\nPreuzmite publikaciju : Coface CIE TOP 500 kompanija - izdanje 2019 (133,23 kB)\nVIŠE RANGIRANJA KOMPANIJE COFACE:


Dan pobede ne sme biti meta revizije (video) - 09.05.2018, Sputnik Srbija\nRusija, baš kao i Srbija, Dan pobede nad fašizmom slavi 9. maja. Evropa dan ranije, 8. maja. Razlog je što je akt kapitulacije nacističke Nemačke stupio na... 09.05.2018, Sputnik Srbija\n16:00 09.05.2018 (Osveženo: 17:18 09.05.2018)\nDa li je ta razlika čisto tehničke prirode ili Rusija, Srbija i Evropa danas pobedu nad fašizmom drukčije i slave i doživljavaju? Da li je i taj datum povod za podele? Šta kažu istorijske činjenice o doprinosu koji su toj pobedi dali Sovjetski savez i zapadne zemlje? Gde su danas tekovine antifašizma ako u Evropi ne vide i ne čuju primere povampirenja radikalno desne ideologije? Da li sloboda govora može da bude opravdanje da se toleriše revizija istorije u nekim zemljama Istočne Evrope?\nŠta je poruka Besmrtnog puka? Kako u Srbiji gledaju na to istorijsko poglavlje? Kako je protekla Parada na Dan pobede u Moskvi? U emisiji Svet sa Sputnjikom o tome govore istoričar Predrag Marković i direktor Evroazijskog bezbednosnog foruma Mitar Kovač, dok će se iz Moskve uključiti novinarka Sputnjika Olivera Ikodinović.\nMožete nas slušati od 17 sati na frekvenciji Radija Novosti 104,7 megaherca, gledati na fejsbuk stranicama Sputnjika i Radija Novosti ili odloženo na kanalu Sputnjik Srbija na Jutjubu.


Devizne rezerve NBS u januaru porasle na 11,34 milijardi evra – Bankar.rs\nHome/BANKE/NBS/Devizne rezerve NBS u januaru porasle na 11,34 milijardi evra\nDevizne rezerve NBS u januaru porasle na 11,34 milijardi evra\nBruto devizne rezerve Narodne banke Srbije na kraju januara su iznosile 11.346,4 miliona evra, što je za 84,6 miliona evra više u odnosu na decembar 2018. godine, dok je u odnosu na kraj januara 2018. godine više za čak 1.698,8 miliona evra. Deviznim rezervama na ovom nivou obezbeđuje se pokrivenost novčane mase M1 od 181 odsto i više od pet meseci uvoza robe i usluga, što je gotovo dvostruko više od standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama.\nKako su naveli u centralnoj banci, neto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju januara iznosile su 8.978 miliona evra, što je za 124 miliona evra više u odnosu na prethodni mesec.\n“Povećanje bruto deviznih rezervi u januaru u najvećoj meri je rezultat aktivnosti Narodne banke Srbije na domaćem deviznom tržištu – neto priliv u iznosu od 75,0 miliona evra (priliv od 190,0 miliona evra po osnovu dodatne svop aukcije i odliv 115,0 miliona evra po osnovu saldiranja intervencija na domaćem deviznom tržištu)”, kažu u NBS.\nOstale transakcije, dodaju, koje su tokom januara uticale na stanje deviznih rezervi imale su gotovo neutralan efekat (neto priliv od 0,5 miliona evra) – prilivi po osnovu donacija, upravljanja deviznim rezervama i po drugim osnovima, gotovo u celosti su pokrili odlive po osnovu devizne obavezne rezerve usled uobičajenih aktivnosti banaka, po osnovu razduženja države i po drugim osnovima. Na povećanje deviznih rezervi u januaru uticao je i pozitivan efekat tržišnih faktora u neto iznosu od 9,1 milion evra.\n“Posmatrano na nivou meseca, dinar je u januaru nominalno oslabio za 0,2% u odnosu na evro. U uslovima deprecijacijskih pritisaka na deviznom tržištu u januaru, NBS je intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu prodajom 130 miliona evra, u cilju ublažavanja prekomernih kratkoročnih oscilacija kursa dinara prema evru”, navode u NBS.\nNarodna banka Srbije je u uslovima smanjenih viškova dinarske likvidnosti krajem januara organizovala dodatnu dvonedeljnu svop aukciju deviza EUR/RSD, na kojoj je u prvom kraku od banaka svop kupila devize – evre za dinare. Na ovoj aukciji Narodna banka Srbije je svop kupila 190 miliona evra, čime je bankama na rok od dve nedelje obezbedila dinarsku likvidnost u iznosu od 22,5 milijardi dinara.\nDevize devizne rezerve nbs\nI našem susedu preti nova recesija?


Švajcarskoj softverskoj agenciji Namics potrebno preko 100 softverski inženjera Švajcarskoj softverskoj agenciji Namics potrebno preko 100 softverski inženjera – Personal magazin\nŠvajcarska softverska agencija Namicsproširiće poslovanje na tržištu u Republici Srbiji otvaranjem novih radnih mesta za više od 100 softverskih inženjera u naredne četiri godine. Ova odluka je usledila nakon analize…\nŠvajcarska softverska agencija Namicsproširiće poslovanje na tržištu u Republici Srbiji otvaranjem novih radnih mesta za više od 100 softverskih inženjera u naredne četiri godine. Ova odluka je usledila nakon analize poslovanja u prethodne dve godine. Naime, iako je prvobitni plan, objavljen u decembru 2015, bio da se otvore radna mesta za 50 inženjera, kvalitet stručnjaka, potražnja na tržištu i brzina kojom se razvija poslovanje uticala je da kompanija donese odluku o udvostručivanju ovog broja.\nŠvajcarskoj softverskoj agenciji Namics potrebno preko 100 softverski inženjera was last modified: November 29th, 2016 by Redakcija


Privrednik Toplica Spasojeviæ izabran je za novog predsednika Fudbalskog kluba Crvena zvezda. Na sednici Skupštine aktuelnog šampiona, mesec dana posle odlaska Dragana Stojkoviæa sa te funkcije, Spasojeviæ, predsednik ITM grupe, izabran je za njegovog naslednika, sa 52 glasa za, dok je petoro èlanova Skupštine bilo uzdržano.\nSpasojeviæ je Skupštini izložio petogodišnji plan razvoja kluba, i najavio donošenje dugoroènog plana do 2020. godine. Po reèima novog predsednika Zvezda mora da zadrži status najveæeg kluba u centralnoj i jugoistoènoj Evropi, formira skautsku mrežu u Srbiji, regionu i širom sveta, i da transformiše školu fudbala u jednu od najjaèih na svetu.\nSpasojeviæ je bio jedini kandidat za predsednika, a predložen je od strane Sportskog društva Crvene zvezde. Spasojeviæ æe u roku od 90 dana predložiti Skupštini nove èlanove Upravnog odbora.\nSpasojeviæ je od 2006. godine èlan Upravnog odbora Sportskog društva Crvena zvezda. Iste godine proglašen je i za poslovnog èoveka godine u Srbiji.\nPredsednik je Udruženja korporativnih direktora Srbije, èlan Izvršnog odbora kluba "Privrednik", èlan Predsedništva Saveta ekonomista Srbije, potpredsednik Nacionalne alijanse za lokalni i ekonomski razvoj, predsednik Udruženja trgovine u Privrednoj komori Beograda u kojoj je i èlan Upravnog odbora, ukljuèen je u izradu Projekta nacionalne strategije za privredni razvoj Srbije i koordinator je za trgovinu u Ekonomskom timu za Kosovo i Metohiju i jug Srbije.\nSkupština Crvene zvezde otvorena je razrešenjem dužnosti Dragana Stojkoviæa, koji je na funkciji predsednika bio od jula 2005. godine.\nNovi èlan Skupštine FK Crvena zvezda je Vladica Popoviæ, koji æe popuniti mesto nedavno preminulog Srðana Mrkušiæa.\nPartizan slavio posle preokreta u Šapcu


KRSTAJIĆ SELEKTOR BAR DO UTORKA\nKRSTAJIĆ SELEKTOR BAR DO UTORKA\n'Petarda' iz meča sa Ukrajinom izazvala ozbiljne turbulencije\nIako se pronela informacija da se Odbor za hitna pitanja Fudbalskog saveza Srbije sastao, ipak to nije potpuno tačno. Sastaće se ali tek u utorak posle meča sa Litvanijom, što znači da će Mladen Krstajić bar do tada ostati na selektorskoj funkciji.\nKako prenosi "Mozzart sport", ljudi koji odlučuju u srpskoj kući fudbala ne žele da seku preko noći, već će sačekati meč protiv Litvanije, koji se igra u ponedeljak.\nJasno je da će se raspravljati o sudbini Mladena Krstajića, a o njoj će odlučivati predsednik FSS Slaviša Kokeza, potpredsednik Nenad Bjeković, kao i ostali članovi Dragan Simović, Novica Tončev, Slobodan Ilić i Ilija Petković.\nPosle poraza od Ukrajine Srbija je na deobi poslednjeg mesta u grupi sa Litvanijom, pošto obe ekipe imaju samo po jedan bod. Meč na stadionu Rajko Mitić igra se pred praznim tribinama u ponedeljak od 20:45 uz direktan prenos na Nova S televiziji.


Napadom Revoluconarne garde Irana na baze “Al Asad“ i “Irbil“ na severu Iraka u provinciji Anbar, počela je osveta za ubistvo proslavljenog iranskog generala\nIranske snage održale su obećanje, i nakon trodnevne žalosti, napale snage SAD u Iraku, ispalivši više raketa sa svoje teritorije, kao odmazdu za ubistvo vodećeg iranskog generala.\nBudući da je u to vreme izvršena likvidacija generala Sulejmanija tri dana ranije, a prema nezvaničnim izvorima – paralelno dok se obavljalo polaganje tela ubijenog generala Sulejmanija u Iranu, očigledno se radi o simboličnom činu.\nO simbolici i promišljenosti napada govore i činjenice da su iranske snage dejstvovale po ciljevima duboko u Iračkoj teritoriji, uprkos brojnim ciljevima u neposrednoj blizini, kao i izgledima da će njegov efekat najverovatnije biti slab, a napad u velikoj meri osujećen zbog alarmiranosti snaga SAD, ali i snažnoj PVO odbrani unutar i oko Baze.\nPrema svemu sudeći, Iranci nisu želeli velike žrtve, imajući u vidu druge ciljeve u okolini Irana, gde se nalaze značajno veće snage SAD, kao i druga vojna infrastruktura, ali i samu strukturu baza koje su napali.\nBudući da se radi o prostranim bazama, koje sačinjava niz dobro utvrđenih i raštrkanih objekata sa velikim brisanim prostorom između njih, koji je i prošlosti bio meta svakodnevnih minobacačkih napada sa malo uspeha, kao i činjenici da se napad na njih očekivao – očigledno je da se radi o dobro promišljenoj akciji sa ciljem da se minimalizuje šteta.\nO tome svedoče i izjave zvaničnika iz Irana nakon napada, u kojima su pozvali SAD da prekinu napade, kao i izjave da Iran neće lansirati nove napade – očigledno je da u Teheranu traže način da deeskaliraju trenutnu situaciju, ali i spasu obraz.\nSudeći prema poslednjim izveštajima, u napadu nema nastradalih američkih vojnika, a najveću štetu zbog napada će najverovatnije pretrpeti tržište nafte, koje je u proteklih nekoliko dana reagovalo naglim skokom cena, što je trend koji će se sigurno nastaviti i u narednim danima.\nSourceNaša Borba, P.S.\nPrethodni tekstOGLASIO SE I TRAMP: Evo šta je rekao nakon napada na snage SAD u Iraku (FOTO)\nSledeći tekstJutjub uvodi velike promene


Tirana: Održana ministarska konferencija o unapređenju regionalne saradnje u kulturi | TRT Hrvatski\nTirana: Održana mini...\nTirana: Održana ministarska konferencija o unapređenju regionalne saradnje u kulturi\nGlavni cilj treće CoMoCoSEE-ove konferencije je daljnje unaprjeđenje saradnje u oblasti kulture koja se smatra glavnim stubom ekonomskog razvoja i izgradnje održivih mostova saradnje među zemljama regiona.\nU okviru albanskog predsjedavanja Vijećem ministara kulture jugoistočne Evrope (CoMoCoSEE) u Tirani je održana treća ministarska konferencija o temi "Održivi razvoj kroz ulaganje u kulturu", s ciljem jačanja regionalne kulturne saradnje i čuvanja kulturnog naslijeđa.\nCeremoniji otvaranja ministarske konferencije prisustvovao je i premijer Albanije Edi Rama, koji je izjavio kako budžet izdvojen za kulturu nije nikada dovoljan.\n"Povećanje budžeta za kulturu nikada nije dovoljn. Suočavamo se sa zajedničkim izazovima, i zato trebamo produbiti dijalog i međusobnu saradnju", izjavio je Rama.\nMinistrica kulture Albanije Mirela Kumbaro izjavila je da je ovo važan trenutak za razgovore o saradnji i budućim ciljevima.\nMinistri kulture i predstavnici zemalja članica Vijeća raspravljali su o različitim aspektima povezivanja sektora kulture s drugim sektorima relevantnim za povećanje i promicanje uloge kulture u održivom razvoju.\nTema razgovora bila je i jačanje saradnje u borbi protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima u jugoistočnoj Evropi.\nNakon Albanije, predsjedavanje CoMoCoSEE-om preuzima Bosna i Hercegovina.\nUčesnici konferencije bili su ministri kulture i predstavnici CoMoCoSEE-ovih zemalja članica – Albanije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Hrvatske, Grčke, Moldavije, Crne Gore, Rumunije, Srbije, Slovenije, Turske, Makedonije ‒ zatim država promatrača (Austrije, Italije) i promatrači međunarodnih organizacija.\nTagovi: Albanija , Tirana , Vijeće ministara kulture jugoistočne Evrope , CoMoCoSEE


Uspješno realizovana Svjetska nedjelja novca - CBCG\nHome Javnost rada Aktuelno Saopštenja Uspješno realizovana Svjetska nedjelja novca\nSvjetsku nedjelja novca, pod sloganom „Štedi danas za sigurno sjutra“ koja je trajala od 9. marta do danas, Centralna banka Crne Gore obilježila je brojnim aktivnostima. Centralna banka Crne Gore, kao društveno odgovorna institucija, nedvosmisleno daje veliki značaj finansijskoj edukaciji djece i omladine u Crnoj Gori, te je i tokom ovogodišnje manifestacije sprovela brojne aktivnosti koje su obuhvatile blizu 500 djece i mladih.\nU ponedjeljak, 9. marta 2015, učenici ekonomske škole „Mirko Vešović“ su posjetiti Centralnu banku Crne Gore, gdje su prisustvovali predavanju na temu centralnog bankarstva i prepoznavanja lažnog novca.\nDan kasnije, 10. marta 2015, djeca iz dječjeg doma “Mladost” iz Bijele su posjetila Muzej novca CBCG na Cetinju gdje je za njih bila organizovana radionica “Dobrodošli u svijet novca”, kao i obilazak muzejske postavke.\nU srijedu, 11. marta 2015, predstavnici Centralne banke Crne Gore su u gimnaziji “Slobodan Škerović” održali edukativnu radionicu “Kako prepoznati lažni novac.”\nNarednog dana, 12. marta 2015, u područnom odjeljenju za djecu romske nacionalnosti OŠ „Božidar Vuković Podgoričanin“ predstavnici CBCG su održali radionicu „Dobrodošli u svijet novca“.\nIstu radionicu su u petak, 13. marta 2015. i ponedjeljak 16. marta, predstavnici CBCG održati za đake nižih razreda osnovnih škola u Boanu, Žabljaku, Murinu, Gusinju, Ulcinju i Sutomoru. Pomenuta radionica je održana i u Resursnom centru za sluh i govor u Kotoru.\nNavedenim aktivnostima, Centralna banka Crne Gore je crnogorskoj djeci i omladini omogućila da postanu dio globalne akcije koja okuplja više miliona učesnika, a za cilj ima jačanje globalnog ekonomskog i finansijskog opismenjavanja, kao i širenje finansijskih znanja i vještina.


TEŽAK PORAZ SRBOBRANACA, JEDINO MLADOST RADOST UZELI TRI BODA!: Srbobran.net web portal\nU sledećem kolu u Srbobran dolazi FK Borac iz Sakula, predposlednji tim na tabeli, pa bi to mogla da bude šansa za prvu pobedu Srbobranaca od kako su se plasirali u viši rang.\nU Turiji juče je odigran susret dve Mladosti i nakon poslednjeg sudijskog zvižduka bodovi su podeljeni. "Kobasičari" iz Turije odigrali su nerešeno protiv "Pivara" iz Apatina, a utakmica je završena rezultatom 2:2. Strelci za domaći tim bili su Jović Nemanja (50') i Srdanov Miladin (80').\nNakon četiri odigrana kola u Vojvođanskoj ligi Sever FK Mladost iz Turije nalazi se na sredini tabele (10) sa osvojenih četiri boda. U nedelju Turinci putuju u Bajšu.\nPoraz u poslednjem, četvrtom kolu PFL Subotica zabeležio je na gostovanju FK Napredak iz Nadalja. Rezultatom 5:2 izgubili su od domaćina FK Sutjeska iz Bačkog Dobrog Polja. Nakon četiri kola Napredak ima četiri boda i nalazi se na 12.mestu. U sledećem kolu Nadaljčani idu na megdan Jadranu iz Feketića.\nJedini uspešan fudbalski tim proteklog vikenda bio je FK Mladost Radost. Oni su u tkz Bundes Patos ligi, na terenu na Rajčuru, savladali goste iz Tomislavaca, a strelac jedinog gola na utakmici, iz slobodnog udarca je bio Tot. Nakon dva odigrana kola sa dve pobede, Mladost Radost odlično je počeo sezonu i nalazi se na drugom mestu tabele. Narednog vikeda igrači sa Rajčura gostuju u Radičeviću i nadaju se novim bodovima.


Zamjenik premijera Uzbekistana otpušten nakon izvještaja RSE\nLokalni zvaničnici i farmeri prisiljeni su da stoje u kanalu ispunjenom vodom\nPredsjednik Uzbekistana Šavkat Mirzijojev otpustio je zamjenika premijera Zojira Mirzaeva, nakon izvještaja uzbekistanskog servisa RSE u kojem se otkriva da su visoki zvaničnici ponizili farmere tokon nedavne poljoprivredne inspekcije u ruralnom području.\nU izjavi objavljenoj na internet stranici predsjednika Uzbekistana 29. oktobra navodi se da je Mirzaev otpušten zbog ozbiljnih nedostataka i da je jedna od njegovih dužnosti bila da osigura vladavinu prava i očuva prava i slobode građana.\nIzjava je objavljena dva dana nakon što je uzbekistanski servis Radija Slobodna Evropa objavio izvještaj nakon što su istražili pozadinu slike na kojoj se vide lokalni zvaničnici i farmeri prisiljeni da stoje u jarku ispunjenom vodom, u okrugu Okurgon nedaleko od Taškenta.\nUzbekistanski servis identifikovao je lokaciju gdje se incident dogodio, kao i identitet osoba, uključujući Mirzaeva. Lokalni zvaničnik, pod uslovom da ostane anoniman, rekao je za Radio Slobodna Evropa da su trojica od šest muškaraca koji stoje u jarku službenici administracije u tom okrugu, dva muškarca su farmeri, a jedan je stariji lider lokalne zajednice.\nNekoliko regionalnih zvaničnika i Mirzaev su ih natjerali da stoje u jarku, izjavio je izvor za RSE.


Bajden preti neviđenim sankcijama: Zabraniću ruskim bankama da koriste dolare - 19.01.2022, Sputnik Srbija\nBajden preti neviđenim sankcijama: Zabraniću ruskim bankama da koriste dolare\nAmerički predsednik Džozef Bajden saopštio je da SAD spremaju sankcije Rusiji kakve Vladimir Putin nikad nije video. 19.01.2022, Sputnik Srbija\nOdgovarajući na pitanje, zašto misli da pretnja novim sankcijama može uticati na ruskog lidera, Bajden je odgovorio: „Zato što on nikad nije video takve sankcije koje sam obećao da ću uvesti, ako se on odluči na taj korak (na invaziju na Ukrajinu)“.„Ako (ruske vlasti) učine ono za šta su sposobne sa svojim snagama koncentrisanim na granici, to će biti katastrofa za Rusiju“, rekao je Bajden na konferenciji za novinare, istakavši da „ako to Rusi učine, moraće da plate visoku cenu“.On smatra da se ruski predsednik Vladimir Putin nalazi pred izborom: deeskalacija i politika ili konfrontacija i posledice. Ipak, on je siguran da Putin ne želi rat.„Da li mislim da će on testirati Zapad, SAD i NATO? Mislim da, da“, odgovorio je Bajden, naglasivši da poslednja tri sastanka sa Rusijom o bezbednosti nisu dala nikakve rezultate.Osvrnuvši se na ranije razgovore sa ruskim predsednikom, on je istakao da su oni razumevali jedan drugoga.Što se tiče stupanja Ukrajine u NATO, on smatra da su male šanse da se skoro to desi, pošto im predstoji mnogo toga da urade u sferi demokratije. Bajden je podsetio da je Kijevu do sada isporučeno naoružanje u vrednosti od 600 miliona dolara.U poslednje vreme Zapad optužuje Rusiju da navodno priprema invaziju na Ukrajinu i da u prilog tome ide i činjenica je Moskva značajno pojačala vojno prisustvo kod granica Ukrajine. Rusija odlučno odbacuje te optužbe kao neosnovane i opasne i ističe da vojne snage premešta na svojoj teritoriji u skladu sa Ustavom a da Zapad sve to koristi kao izgovor za dalje širenje na Istok. Zbog toga je ruski predsednik Vladimir Putin zatražio pisane, pravno obavezujuće, garancije Zapada da se neće dalje širiti prema ruskim granicama i da u tom delu Evrope neće raspoređivati naoružanje. Ruski zvaničnici iz dana u dan izjavljuju da se ruska vojska nalazi na sopstvenoj teritoriji i, prema tome, niko nema pravo da postavlja zahteve u vezi sa njenim kretanjem.\nrusija – politika, svet – politika, rusija, sad\n22:58 19.01.2022 (Osveženo: 23:13 19.01.2022)\nOdgovarajući na pitanje, zašto misli da pretnja novim sankcijama može uticati na ruskog lidera, Bajden je odgovorio: „Zato što on nikad nije video takve sankcije koje sam obećao da ću uvesti, ako se on odluči na taj korak (na invaziju na Ukrajinu)“.\n„Ako (ruske vlasti) učine ono za šta su sposobne sa svojim snagama koncentrisanim na granici, to će biti katastrofa za Rusiju“, rekao je Bajden na konferenciji za novinare, istakavši da „ako to Rusi učine, moraće da plate visoku cenu“.\n"Ako uđu (u Ukrajinu), platiće. Njihove banke neće moći da koriste dolare", dodao je on.\n„Da li mislim da će on testirati Zapad, SAD i NATO? Mislim da, da“, odgovorio je Bajden, naglasivši da poslednja tri sastanka sa Rusijom o bezbednosti nisu dala nikakve rezultate.\nU poslednje vreme Zapad optužuje Rusiju da navodno priprema invaziju na Ukrajinu i da u prilog tome ide i činjenica je Moskva značajno pojačala vojno prisustvo kod granica Ukrajine. Rusija odlučno odbacuje te optužbe kao neosnovane i opasne i ističe da vojne snage premešta na svojoj teritoriji u skladu sa Ustavom a da Zapad sve to koristi kao izgovor za dalje širenje na Istok. Zbog toga je ruski predsednik Vladimir Putin zatražio pisane, pravno obavezujuće, garancije Zapada da se neće dalje širiti prema ruskim granicama i da u tom delu Evrope neće raspoređivati naoružanje. Ruski zvaničnici iz dana u dan izjavljuju da se ruska vojska nalazi na sopstvenoj teritoriji i, prema tome, niko nema pravo da postavlja zahteve u vezi sa njenim kretanjem.\nZelenski se obratio naciji: Ne paničite zbog Rusije\n19 Januar, 21:40


Najbogatijih 500 na svijetu "teži" za 207 milijardi dolara - mojusk.ba\nNajbogatijih 500 ljudi na svijetu je od 8. novembra, kada je Donald Tramp izabran za predsjednika SAD, uvećalo svoje bogatstvo za 207 milijardi dolara na 4.600 milijardi dolara, prema “Blumbergovom” indeksu milijardera.\nPobjeda Trampa, međutim, nije donijela dobro i meksičkim milijarderima, pošto su njegovi napadi usmjereni na južnog susjeda pogodili pezos i preokrenuli dvocifreni rast bogatstva najbogatijih Meksikanaca zabeležen u 11 mjeseci prije izbora.\nOd 8. novembra, bogatstvo osam meksičkih milijardera je palo za 4,1 odsto, dok je bogatstvo najbogatije osobe u Latinskoj Americi Karlosa Slima, “teškog” 50,7 milijardi dolara, umanjeno za 4,2 milijarde dolara.\nTo povećanje od 10,5 odsto je omogućilo da njihovo ukupno bogatstvo poraste na 256 milijardi dolara, podstaknuto oporavkom cijena sirovina i rublje usljed spekulacija da će se odnosi između SAD i Rusije poboljšati, navodi njujorška agencija.\nBogatstvo 45 milijardera iz američkog finansijskog sektora je poraslo za 6,7 odsto na 403 milijarde dolara, u odnosu na skok bogastva od 4,2 odsto za 126 drugih Amerikanaca kotiranih na “Blumbergovoj” listi.\nOd pobjede Trampa na izborima, 171 milijarder iz SAD, koliko ih se nalazi na listi, povećalo je bogatstvo za 85 milijardi dolara na 1.900 milijardi dolara, dok je 329 milijardera koji nisu iz SAD uvećalo bogatstvo za 122 milijarde dolara na 2.700 milijardi dolara, zaključuje “Blumberg”.


nedelja, 06. dec 2020, 21:20\nVečerašnja emisija posvećena je delima za harmoniku savremenih autora – Martina Matalona, Benjamina Šojera i Johanesa Borisa Borovskog\nPrvo ćemo čuti kompozicije koje su izvedene na ovogodišnjem festivalu Dani nove kamerne muzike u Vitenu.\nOsam načina disanja za klarinet, harmoniku i semplove mladog nemačkog autora Benjamina Šojera porudžbina je Zapadnonemačkog Radija iz Kelna. Zvuk se, kako autor kaže, vrti u krug – od ljudi, preko instrumenata i tehnologije, pa nazad do ljudi. Svaki spontani ljudski (uslovno rečeno) govor, dobija priliku da postane deo muzičkog narativa koji je iz vizure Šojera direktna slika našeg okruženja. Semplovi su često šaljivi, čudni i puni van muzičkih asocijacija, a autor je raznim igračkama i zvučnim predmetima pokušao da stvori zvukove koji su slični harmonici i klarinetu. U proces stvaranja autor je uključio i same izvođače, budući da ih je suočio sa zadatkom imitiranja zvukova sa semplova. Kompoziciju Osam načina disanja premijerno su izveli klarinetista Kilijan Herold i harmonikaš Teodoro Anceloti, upravo na festivalu Dani nove kamerne muzike u Vitenu.\nOdmah potom čućete još jednu premijeru – Pesmu nemačkog kompozitora Johana Borisa Borovskog. Jednostavan naziv otkriva i ideju autora – da na neposredan način, poput pesme, prikaže snežni pejzaž. Reči kojima sam Borovski opisuje ovo osmominutno delo su sledeće: „Zatvorim oči, vidim prostranstvo snežnog neba, čujem pucanje leda nad rekom”.\nInače, delo je porudžbina grada Vitena, a na Festivalu nove kamerne muzike u ovom nemačkom gradu premijerno ga je izveo cenjeni harmonikaš, Teodoro Anceloti. Snimak je zabeležen 25. aprila ove godine. Ove kompozcije dobili smo posredstvom međunarodne razmene Euroradija.\nDo kraja emsiije čućete još jednu kompoziciju za harmoniku i elektroniku – Tragovi broj 10 argentinskog kompozitora Martina Matalona. Maštoviti univerzum ovog autora doprineo je novom čitanju eksperimentalne moderne. Nakon što je emigrirao na istoču obalu Sjedinjenih Američkih Država, 1984. godine je diplomirao kompoziciju na Bostonskom konzervatorijumu, a dve godine kasnije je i magistrirao na Džulijardu. Međutim, suočen sa konzervativizmom u američkoj muzičkoj praksi, Matalon se 1993. godine seli u Francusku, gde ga je fasciniralo stvaralaštvo Olivijea Mesijana, Pjera Buleza, Žerara Grizea ili Tristana Miraja. Na njegov rad posebno je uticala saradanja sa pariskim IRKAM-om. U seriji Tragovi, na kojoj radi od 2004. godine, Matalon se koncentriše na par koji čine instrument ili glas i njihova elektronska transformacija u realnom vremenu. Ovu seriju autor definiše kao „kompozicioni dnevnik” i „putovanje u unutrašnjost zvuka”.\nKompozicija Tragovi broj 10 napisana je 2014. godine po porudžbini Festivala Lez-Ark, a večeras je slušate u izvođenju Fani Vesans – harmonika i Stolea Johana Foshajma – elektronika. Snimak, koji smo dobili ljubaznošću izvođača, zabeležen je u martu 2016. godine na koncertu u Oslu.


Vesti online / Svi komentari / Opozicija ne pristaje na pregovore\nVođa najveće opozicione stranke, Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM), Zoran Zaev je uslovio svoj odlazak u Beč, gde bi danas, na poziv Evropske komisije i trojice evroposlanika, lideri četiri makedonske partije na vlasti i opoziciji trebali da razgovaraju o izlasku Makedonije iz duboke političke krize.\nSarena revolucija? pre bi rekao vandalska revolucija.Bacaju boje svugde zabavljaju se vandali.Ja bi svima njima dao cetkicu za zube i da sve to ociste.\nlopovi jedni...maj/ku vam jeb/em..dole tzv vlast, je to banda lopovska koja je prtokratizirala drzavu pa je krala do mile volje uhvacena na delo i sad rusi pomozite, kinezi pomozite, sta da vam pomognu lopurde jedne, oni su svoje investicije osigurali, rusi su usli u rudnike a kinezi u putnu i zeleznicku inrastrukturu, i to su debelo platili a vi lopurde tzv vlast naplatili, zaev nije lud da ide protiv ovih dve velesila, lecice on na brasno, vi!!!! treba da idete, tacka!\nKo li je to sada opet finansirao??? Da nije mozde opet onaj matorac sa poreklom iz Madjarske i veoma mladom zenom???\nGlasati ću ipak za radikale iako nisam patriota jer mislim jedino radikali mogu nešto drastično promeniti u Srbiji,druge stranke će i dalje nastaviti pljačkati narod.


Početna / Vesti / Završetak obnove 200 kuća do kraja godine\nKroz Program pomoći Evropske unije poplavljenim područjima u Srbiji, za ove opštine je obezbeđeno 3 miliona evra , a ukoliko vremenski uslovi dozvole, kraj svih radova se očekuje do Nove godine.\nPored obnovljenih kuća, ugroženi će dobiti i nov nameštaj i belu tehniku koju su izgubili u poplavama. Program pomoći Evropske unije u ovim opštinama sprovodi ASB, zajedno sa partnerima Housing centrom, Inicijativom za razvoj i saradnju i Fondacijom “Ana i Vlade Divac”.\nKroz projekat organizacije ASB, pored rekonstrukcije i izgradnje porodičnih domova u osam opština, obezbeđena su i sredstva za poljoprivredna gazdinstva, mala i mikro preduzeća kako bi posle poplava ponovo pokrenuli svoje biznise.\n„Dodela ekonomskih grantova počinje ove nedelje, a do kraja godine, ukupno 406 korisnika i njihove porodice će dobiti pomoć kroz naš projekat. Zajedničkim radom četiri organizacije, sredstvima donatora, ali i odličnom saradnjom sa lokalnim samoupravama uspeli smo da obezbedimo da pomoć dođe do ljudi kojima je najpotrebnija“ rekao je Mauro Mascioli, koordinator projekta.\nU Valjevu, Šapcu, Loznici, Osečini, Malom Zvorniku, Bajinoj Bašti i LJuboviji 172 preduzetnika i poljoprivrednika dobiće grantove prosečne vrednosti 2.500 evra, dok će 34 korisnika dobiti pakete građevinskog materijala.


Beko GNE60531XN side by side frižider | ePonuda.com\nBeko GNE60531XN side by side frižider cene\n- Fantastičan side by side frižider ukupne zapremine od 539 l , Poseduje funkcije brzog zamrzavanja i dečije sigurnosne zaštite , Odlikuje ga NeoFrost tehnologija hlađenja , Dnevni kapacitet zamrzavanja od 10, 7 kg , Promenljiv smer otvaranja vrata.\nod 96.198,00 do 114.990,00 din\nFantastičan side by side frižider ukupne zapremine od 539 l , Poseduje funkcije brzog zamrzavanja i dečije sigurnosne zaštite , Odlikuje ga NeoFrost tehnologija hlađenja , Dnevni kapacitet zamrzavanja od 10, 7 kg , Promenljiv smer otvaranja vrata\nod 114.298,00 din\nod 102.429,00 din\nod 130.780,00 din\nod 146.990,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Beko GNE60531XN side by side frižider po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Beko GNE60531XN side by side frižider na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Side by Side frižideri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Beko Side by Side frižideri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Beko GNE60531XN side by side frižider sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Beko GNE60531XN side by side frižider. Pre kupovine, podatke za Beko GNE60531XN side by side frižider proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


OD 1. JANUARA 2017. GODINE CIGARETE ĆE BITI DUPLO SKUPLJE: REč JE O OBAVEZNOM USKLAđIVANJU DOMAćE AKCIZNE POLITIKE SA ONOM KOJA VAżI U EU, šTO ZNAčI DA BI UMESTO SADAšNJIH 50 EVRA NA 1.000 CIGARETA, AKCIZA IZNOSILA 90 EVRA NA 1.000 CIGARETA\nReč je o obaveznom usklađivanju domaće akcizne politike sa onom koja važi u EU, što znači da bi umesto sadašnjih 50 evra na 1.000 cigareta, akciza iznosila 90 evra na 1.000 cigareta. U praksi to izgleda ovako - za paklu cigareta koje danas koštaju 290 i 230 dinara, od januara građani će morati da izdvoje 495, odnosno 415 dinara.\nOsim usklađivanja akcizne politike, ovde je reč i o isteku starog dogovora koje je Vlada Republike Srbije 2003. godine postigla sa predstavnicima duvanske industrije. Kada su 2003. godine tražili kupce za duvanske fabrike u Vranju i Nišu, obavezali su se da narednih godina Srbija neće naglo povećavati cene cigareta, da neće u potpunosti zabranjivati pušenje na javnim mestima, ali ni reklamiranje kroz akcije. Iako na televiziji ili na bilbordima niste mogli da vidite reklame za duvanske proizvode, cigarete su istaknute na trafikama ili po kafićima. Sad svega toga neće biti, jer taj dogovor uskoro ističe, a očekuje se da će tokom 2016. godine biti usvojen Zakona o izmeni i dopuni Zakona o zaštiti stanovništva od izloženosti duvanskom dimu, koji će početi da se primenjuje od 2017. godine, i koji predviđa zabranu pušenja na svim javnim mestima, uključujući i ugostiteljske objekte.\nVlada Republike Srbije je u svakoj prilici nastojala da izađe u susret duvanskim kompanijama kako bi im olakšala poslovanje usled podizanja akciza, ali obaveza usklađivanja sa standardima EU teško da će biti izbegnuta.\nZasad se još uvek ne zna da li će Vlada praviti novi četvorogodišnji akcizni plan. Postoji dobra volja da se izađe u susret duvanskoj industriji i da se dodatno ne opterećuje budžet građana.\nEkonomista Milan Kovačević smatra da je, iako su cigarete loše po ljudsko zdravlje, ovde reč o nepotrebnom nametu na građane i privredu.\n- Povećanje cene cigareta sa akcizama znači povećane cene za potrošače i samim tim gubitke za proizvođače. Očekivano je da se cene cigareta usklađuju sa Evropom i zemljama u okruženju, ali smatram da to ne treba raditi tako naglo. U tom slučaju treba smanjiti neke druge dažbine, jer država već previše uzima i od građana i od privrede. Pozitivan efekat toga je smanjivanje broja pušača - navodi Kovačević.\n- Poslednji put akcizni plan definisan je 2012. do 2016. godine i poslednje povećanje akciza predviđeno je za 1. jul 2016. godine. Očekuje se da se u skladu sa fiskalnom strategijom donese i sledeći četvorogodišnji plan, gde će se definisati koliko će to povećanje iznositi. Izvesno je da će cena cigareta rasti, ali mislim da to neće ići tako naglo - navodi Bisić.\nI povremena povećanja cena cigareta od 10 do 30 dinara bila su prevelik udar na budžet građana. Mnogo pušača prešlo je na rezani duvan, koji na pijacama košta oko 2.000 dinara po kilogramu. Ipak, stručnjaci upozoravaju na štetne sastojke pijačnog duvana, a državne finansije ostaju uskraćena i za milione evra poreza koje se "izgube" na crnom tržištu.\nIzvor: Vebsajt Kurir, 29.03.2016.


Srbija prva u svetu po grinfild direktnim stranim investicijama | EurActiv Srbija\nSrbija prva u svetu po grinfild direktnim stranim investicijama\nObjavljeno : 03.08.2017.\t Tweet\nSrbija je prva u svetu po indeksu performansi grinfild direktnih stranih investicija jer su regulatorna reforma, niska cena rada i pristup tržištu EU nadvladali inače razočaravajuće ekonomske performanse zemlje, objavio je 3. avgusta Fajnenšel tajms (Financial Times, FT). Indeks Srbije pokazuje da je zemlja u 2016. privukla više od 12 puta više grinfild direktnih stranih ulaganja nego što bi se očekivalo za ekonomiju te veličine.\nIndeksom se meri privlačnost neke zemlje kao destinacije za grinfild direktne strane investicije gledano prema veličini njenog bruto domaćeg proizvoda (BDP), a sačinio ga je fDi Intelidžens (fDi Intelligence), deo FT koji se bavi analizom podataka.\nSrbija ima indeks 12,02 a slede Kambodža sa 11,24 i Makedonija sa 9,18, objavio je britanski poslovni dnevnik.\nBritanski list piše da su strani investitori u 2016. u Srbiji najavili 77 grinfild projekata prema 57 u 2015. od kojih je više od polovine (53%) bilo u prerađivačkoj industriji, prvenstveno u proizvodnji elektronskih komponenti i auto-delova, a na listi privlačnih sektora slede nekretnine i tekstil.\nSrbija je većinu investitora privukla kao izvozna platforma, pre nego kao tržište samo po sebi.\nIako je Srbija na Duing biznis listi Svetske banke na 44. mestu, ulagačima iz inostranstva je bila privlačna zahvaljujući reformama kojima je, pored ostalog, skraćeno vreme za registraciju kompanije i izdavanje građevinske dozvole.\nIstovremeno su troškovi rada u npr. fabrici auto-komponenti sa 400 radnika u Srbiji više nego upola manji nego kod regionalnih konkurenata, poput Mađarske i Turske, pokazao je fDi Benčmark (Benchmark), deo FT koji poredi troškove poslovanja na različitim tržištima.\nSrbija takođe ima pristup jedinstvenom tržištu EU za svoje industrijske proizvode zahvaljujući Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa EU.\nIrska najbolja, Italija najgora u EU\nOd 94 analizirane zemlje, 68 ima indeks veći od 1, što znači da njihov udeo u globalnim grinfild direktnim stranim investicijama nadmašuje njihov udeo u globalnom BDP.\nIndeks manji od 1 ima 26 zemalja a među 10 najvećih ekonomija u svetu samo Velika Britanija (2,29), Indija (2,11) i Francuska (1,06) imaju indeks veći od 1.\nFT prenosi da je indeks performansi grinfild direktnih stranih investicija Kine pao za 0,03 poena, na 0,37, a u grupi slabo plasiranih je i Italija (0,37), dok je Japan najslabiji sa indeksom 0,22.\nIndeks SAD je porastao sa 0,47 na 0,5, Rusija ima indeks 0,92 a Irska je sa 3,75 najbolje plasirana zapadnoevropska zemlja.\nU Africi 14 zemalja ima indeks, najbolja je Ruanda sa 7,01 a Nigerija i Alžir imaju indeks manji od 1.\nIstovremeno je u azijsko-pacifičkom regionu najbolje plasirana Kambodža, koja je 2016. privukla 37 grinfild direktnih stranih ulaganja procenjene vrednosti pet milijardi dolara.\nU regionu Latinska Amerika/Karibi najbolja za grinfild stana ulaganja je Kostarika a Brazil je sa indeksom 0,59 na dnu liste sa 11 zemalja tog regiona.\nNa Bliskom istoku indeks veći od 1 imaju samo četiri od devet zemalja. Bahrein je prvi sa 4,99 a slede UAE.\nfDi Intelidžens se u izradi indeksa služio metodologijom koju je razvio Unktad za ukupne direktne strane investicije i primenjuje se samo na grinfild ulaganja a ne na npr. na integracije i akvizicije, kredite unutar preduzeća i druge forme prekograničnih ulaganja.\n: Manji gradovi u Bugarskoj i Mađarskoj otvoreniji za biznis\n: Srbija i dalje 94. u svetu po konkurentnosti\n: Troškovi rada u EU od 4 do 40 evra na sat\n: Privrednici uočili manje poboljšanje poslovnog okruženja\n: Svetska banka: Srbija nazadovala po uslovima poslovanja


Jovana Glumac 30.05.2012 Ultramaraton34 views\nFrancuz Mikael Mikaleti ušao je u Ginisovu knjigu rekorda kada je za šest dana i šest noći pretrčao na traci 822,31 kilometar. On je čak uspeo i da se odmori u toku ove velike avanture, spavajući čak (ili samo) 12 i po sati.\nMikaleti je počeo da trči prošle nedelje a završio u subotu i time prestigao svoj lični rekord od 70 kilometara. Ono što je zanimljivo je činjenica da je ovaj čovek uspeo i da odspava tokom tih 144 sati, po šesnaest minuta, 47 puta, a lekari koji su ga sve vreme pratili primetili su da je Mikaleti sve više tonuo u san kako je trka napredovala. On je to stanje objasnio kao da budan sanja!\nOvaj nesvakidašnji događaj organizovan je u Muzeju nauke i industrije u Parizu u okviru 8. Evropske noći muzeja.\nIzvor: Blic, Telegraf, RTS\nPrevious ArticleKako kafa poboljšava zdravlje?\nNext ArticleDa li mogu da imam mišiće i pored trčanja?


BalkanMagazin :: AGENCIJA ZA LEKOVE GARANTUJE KVALITET\nAGENCIJA ZA LEKOVE GARANTUJE KVALITET\nutorak, 22. mart 2011 16:16\nSrpske agencije su potpuno na nivou Agencija, članica Evropske unije i što se tiče zakonske regulative u farmaceutskoj industriji, mi smo već u EU, kaže za Balkan magazin, mr farm. Pavle Zelić iz Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije\n„Dobra dokumentacijska praksa u regulatornim postupcima” u farmaceutskoj industriji, naziv je Konferencije koja je prvog dana proleća ove godine održana u Sava centru u Beogradu. Učestvovali su vodeći proizvodjači i distributeri lekova, više od 40 farmaceutskih kuća. Konferencija je imala i regionalni karakter jer su učestvovale agencije pet zemalja bivše Jugoslavije, osim Slovenije koja je članica EU i koja se pojavila u ulozi organizatora.\nCilj Konferencije je bilo prenošenje iskustava u registraciji lekova zemalja EU u zemlje buduće članice, a predavači - ljudi iz branše i nacionalnih agencija Nemačke, Švajcarske, Poljske i Slovenije.\nOrganizatori Konferencije su bili Alims Srbija, Covirias Slovenija i 2GL Outsourcin, Srbija, a u Sava Centru je bilo oko 150 učesnika.\n“Srpske agencije su potpuno na nivou Agencija članica EU i što se tiče ove oblasti i zakonske regulative, mi smo već u Evropskoj Uniji”, kaže mr farm. Pavle Zelić iz Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije, zadužen za medjunarodnu saradnju i odnose sa javnošću. “To su nam rekli i eminentni predavači na ovom skupu iz Nemačke, Švajcarske, Poljske i Slovenije. U saradnji sa Ministarstvom zdravlja i inspekcijskim službama u ovoj oblasti se regulative poštuju i odgovorno tvrdimo da su lekovi koji imaju potvrdu Agencije za lekove adekvatni registraciji i da su bezbedni za lečenje”, kaže Zelić.\n“Nijedna organizacija ovakvih skupova se ne može zamisliti bez tradicionalnog srpskog gostoprimstva i upoznavanja sa turističkim potencijalima naše lepe zemlje”, kaže Velibor Djerman iz 2GL Outsourcing-a, jednog od organizatora ove Konferencije. “Učesnici su imali priliku da uživaju u netaknutoj prirodi Avale i srpskim specijalitetima, a pokazali smo da Srbija ima i te prirodne potencijale koji bitno utiču na ljudsko zdravlje. Gastronomski specijaliteti, muzika i dobar provod takodje su jedan od preduslova dobrog zdravlja, a i sastavni deo ponude Kongresnog turizma, koja našu zemlju čini konkurentnom u organizaciji ovakvih dogadjaja”, kaže Djerman.


Koncesija ili pljačka građana? – Pokret Slobodna Srbija\nKoncesija ili pljačka građana?\nBy admin May 21, 2020 Vesti\nDa li je pljačka građana Srbije u vidu koncesije Aerodroma „Nikola Tesla” zaboravljena?\nViše od dve godine proteklo je od potpisivanja Ugovora o davanju u koncesiju Aerodroma „Nikola Tesla” francuskoj kompaniji „Vinci Airports”, a građani Srbije još uvek ne znaju na koji način se u konkretnom slučaju raspolagalo javnom svojinom. Naročito je neodgovoran i bahat potez predsednika vlade, Ane Brnabić, koja je obećala da će Ugovor o koncesiji biti predočen javnosti do septembra 2018. godine!!! U maniru stranke u koju se u međuvremenu učlanila, predsednica vlade nije održala svoje obećanje, a građanima je ostalo da po ko zna koji put „veruju na reč” vladajućoj garnituri koja je odgovorna za pljačku Srbije istorijskih razmera, kao i srozavanje svih njenih demokratskih kapaciteta.\nPokret Slobodna Srbija podseća da je Aerodrom „Nikola Tesla” jedan od najznačajnijih strateških objekata Republike Srbije i sa tim u vezi njegovo davanje u koncesiju nema bilo kakvog ekonomskog opravdanja, ako je poznato da u poslednjih nekoliko godina aerodrom ostvaruje godišnje prihode u iznosu od oko 30 miliona evra, a da sama aerodromska infrastruktura već treću godinu zaredom zauzima visoko peto mesto među najboljim aerodromima u istočnoj Evropi.\nOvako visok rejting Aerodrom „Nikola Tesla” ne duguje dobroj poslovnoj politici ili „stručnom” menadžerskom SNS kadru, već isključivo dobrom geostrateškom položaju koji zauzima, te zato što je svakoj avio kompaniji jeftinije da i putnički, a i teretni avio prevoz obavlja preko vazdušnog prostora Republike Srbije, imajući u vidu da se nalazimo na raskrsnici najznačajnijih vazdušnih ruta u ovom delu Evrope.\nU tom smislu ističemo da Aerodrom „Nikola Tesla” u okvirima svojih delatnosti poseduje ono što se ekonomskom terminologijom označava kao prirodni monopol i zbog toga se svake godine povećava i broj avio kompanija i broj putnika koji prolaze kroz naš aerodrom.\nInteresantno je da Vlada Republike Srbije, imajući sve to u vidu nema bilo kakav investicioni plan za svoj nacionalni aerodrom, već se olako odrekla ogromnih finansijskih sredstava i predala je aerodrom u ruke strancima za višestriko niži iznos od onog koji bi mogla da ostvari da je i u narednih 25 godina Aerodrom ostao u vlasništvu građana Republike Srbije, odnosno države. Dodatno brine što je sve to učinjeno pod velom tajne, odnosno, sam Ugovor o koncesiji i dalje se umešno krije od građana Srbije.\nVlada Srbije se odrekla isplativog strateškog, saobraćajnog resursa za samo 501 milion eura obećanih i neizvesnih sredstava. U igri brojki kojoj aktuelni vlastodržac prečesto i maliciozno pribegava, ova cifra može građanima da izgleda grandiozno i impozantno. Međutim, nije potrebno posedovati vanredan matematički talenat da bi se došlo do zaključka da je 30 miliona eura pomnoženo sa 25 godina koliko iznosi koncesioni period jednako cifri od oko 750 miliona eura što čak za trećinu premašuje naknadu koju bi francuska kompanija trebalo da isplati. O naknadi koju bi francuska kompanija trebalo da isplati na ime investicionog ulaganja ne treba mnogo trošiti reči, jer prostora za infrastrukturna ulaganja u svrhu proširenja kapaciteta usled urbanističkih i pravnih ograničenja jednostavno nema. Ne treba smetnuti sa uma ni činjenicu da se avio saobraćaj i avio industrija razvijaju enormnom brzinom i dinamikom, što ukazuje da bi trebalo očekivati i povećanje obima avio saobraćaja kako na globalnom, tako i na regionalnom nivou, što bi bez sumnje dodatno povećalo profit Aerodroma.\nČini se da je da je potpuno neopaženo prošao i podatak da je 340 od 580 zaposlenih u Air Serbia Ground Service-u prebačeno na Aerodrom Beograd, što je suprotno uobičajenim vazduhoplovnim standardima. To pre svega znači da će u budućem periodu Air Serbia plaćati Aerodromu troškove Ground servisa, pa bi u narednih 25 godina taj novac završavao na računima francuske kompanije „Vinci Airports”.\nPSS upozorava i na poslovnu politiku francuske kompanije kada je reč o zapošljavanju i radnim mestima. Naime, U 2016. godini „Vinsi Airports” je na 35 aerodroma koje je imao u koncesiji u proseku zapošljavao oko 125 radnika na milion putnika. Ako se taj broj primeni na promet aerodroma „Nikola Tesla” koji je u 2016. godini iznosio oko 5 miliona putnika, dolazimo do podatka da bi po kriterijumima „Vinci Airports-a” za taj promet putnika bilo dovoljno 625 zaposlenih. Otuda dolazimo do podatka da bi broj zaposlenih za 5 miliona putnika bio oko 835 i za čije bi se plate tada izdvojilo nešto preko 10 miliona €, umesto 24 miliona € koliko se izdvaja u proteklih nekoliko godina. To znači i da vlast sprema veliko kolektivno otpuštanje od preko 1000 radnika, budući da je na Aerodromu trenutno zaposleno oko 2000 radnika. Uzimajući u obzir opštu situaciju u vezi sa zapošljavanjem i radnim odnosima, izražavamo veliku zabrinutost i sumnju da će kolektivna otpuštanja biti praćena adekvatnim programima koje propisuje Zakon o radu i da će time u velikoj meri biti nastavljeno ugrožavanje socijalnog i ekonomskog poretka naše države.\nNajzad, treba posebno istaći da se PSS ne protivi koncesiji kao takvoj i kao načinu da se unapredi srpska privreda, ali samo onda kada je politički i ekonomski opravdana i samo onda kada joj prethode stručne, ozbiljne i nezavisne studije izvodljivosti i procene.\nRepublika Srbija koja se pre dve godine odrekla svog strateškog resursa na 25 godina, mora da zna zbog čega to čini i sa kojim ciljem. Ono što smo do sada mogli čuti od predstavnika aktuelne vlasti, jeste da je cilj koncesije već ispunjen time što je obezbeđen 501 milion eura na ime naknade koju plaća koncesionar. Ta cifra je , kako smo pokazali, premala, a i pored toga, ona neće biti utrošena u razvojne i investicione svrhe, već u vraćanje dugova koje je ova vlast u proteklih 5 godina stavila na teret svih građana Republike Srbije.\nPokret Slobodna Srbija nastavlja da se bori za svakog građanina bez obzira na njegovo političko opredeljenje i za svaki pojedinačni interes Republike Srbije, te će sa tim u vezi, najšira javnost uskoro biti obaveštena o konkretnim merama i aktivnostima koje će PSS organizovati u cilju sprečavanja ove očigledne izdaje srpskog interesa.\nPSS : Dosta sa kreiranjem mrznje\nPokret Slobodna Srbija u ujedinjenoj srpskoj opoziciji


Saobraćajni institut CIP :: Tramvaji\nIzgradnja i rekonstrukcija tramvajskih pruga u Beogradu više decenija unazad vezana je za projekte Saobraćajnog instituta CIP. Projekat novog tramvajskog depoa na Novom Beogradu delo je stručnjaka Saobraćajnog instituta CIP. Nove tramvajske pruge u Novom Beogradu trasirane su na bazi idejnih projekata urađenih u Saobraćajnom institutu CIP. Tramvajska pruga za Banovo Brdo izgrađena je prema Glavnom projektu Saobraćajnog instituta CIP kao i nastavak tramvajske pruge od Voždovca do Banjice II.\nPrema projektima Saobraćajnog instituta CIP u prošlosti su rekonstruisane sledeće tramvajske deonice:\nSavska - Gospodarska mehana - Rakovica\nSlavija - 27. marta\nRuzveltova, od Bul. Kralja Aleksandra do „Žagubice" u zoni železničkog stajališta „Vukov spomenik"\nOd Drinske do okretnice „Sajam"\nBulevar oslobođenja - Autokomanda\nRekonstrukcija tramvajske dvokolosečne pruge i tramvajske kontaktne mreže u ulici Vojvode Stepe od Autokomande do okretnice na Banjici\nTehnička dokumentacija izrađena za nivo glavog projekta 2011. godine sastoji se od: Geotehničke dokumentacije za nivo glavnog projekta, Glavnog građevinskog projekta donjeg ...\nIzrađena tehnička dokumentacija se sastoji od: Geotehničke dokumentacije za nivo glavnog projekta, Idejnog i Glavnog građevinskog projekta donjeg i gornjeg stroja tramvajskih ...\nGlavni projekat sanacije tramvajskih koloseka i tramvajske kontaktne mreže u ulici Bulevar Vojvode Mišića\nGlavni projekat sanacije tramvajskih koloseka i tramvajske kontaktne mreže u ulici: Resavskoj i okretnici Tašmajdan, Požeškoj ulici i Od Pristaništa do ulice Cara Dušana


Kartonski kaper HV-T52-NOVO Heripack HV-T52-NEW\nHV-T52 NEW kartonski kaper zatvara kartonsko dno i poklopac samolepljivom trakom u jednoj operaciji. Unutrašnje i unutrašnje kartice sa pokl ...\nKartonski kaper KVM-TX52-TB Heripack KVM-TX52-TB\nHeripack mašina za zatvaranje preuzima kartone koje treba složiti iz prethodnog procesa rada. Zbog različitih veličina formata, sistem se au ...\nHV-T52 NEW kartonski kaper zatvara kartonsko dno i poklopac samolepljivom trakom u jednoj operaciji. Unutrašnje i unutrašnje kartice sa poklopca na strani tejtona operater mora una......\nHeripack mašina za zatvaranje preuzima kartone koje treba složiti iz prethodnog procesa rada. Zbog različitih veličina formata, sistem se automatski prilagođava potrebnoj veličini ......


Izložba „Contemporary Thesaurus“ u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine__29. juni – 24. juli 2016. godine\nKoncept izložbe bazira se na pojmu tezaurus (lat. thēsaurus), koji se u muzeologiji odnosi na proces formiranja muzejskih zbirki čineći njihovo misaono i spoznajno utemeljenje, pa izložba kao savremena riznica objedinjuje i predstavlja sabrana/tezaurirana znanja o savremenoj umjetnosti Republike Srpske.\n„Contemporary Thesaurus“ teži identifikovanju novih koncepcijskih polazišta savremenih umjetničkih praksi koje nastaju u Republici Srpskoj i njihovom pozicioniranju u odgovarajućim kontekstualnim matricama. Selekcijom nekoliko najvažnijih, najreferentnijih i najrecentnijih umjetničkih pojava, te njihovom interpretacijom u skladu sa različitim parametrima savremenosti proisteklim iz aktuelnih teorija umjetnosti, dobijena je kategorizacija u idejne i kontekstualne cjeline, a koje pružaju mogući model iščitavanja pojedinačnih autorskih izraza. Ovi individualni umjetnički opusi prepoznati su kao jezgra aktivnih razvojnih procesa i kontinuirane kvalitativne nadgradnje, pa se izložbom želi predstaviti kontinuitet trajanja ove žive i heterogene mikro-scene i njene ekspanzije tokom relativno kratkog vremenskog razdoblja, a obilježene izrazitim pluralizmom autorskih izraza nekoliko generacija mladih umjetnika.\nKoncept izložbe osmislila je Žana Vukičević, viša kustoskinja Muzeja savremene umjetnosti RS.


Čubrilović: Skandalozna i nedemokratska odluka Suda BiH o pritvoru Savčiću - N1\nČubrilović: Skandalozna i nedemokratska odluka Suda BiH o pritvoru Savčiću\nVijesti Autor:N1 BiH10. avg. 202109:58\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović nazvao je skandaloznom i nedemokratskom odluku Suda BiH o određivanju pritvora predsjedniku Boračke organizacije Republike Srpske, generalu Milomiru Savčiću, zbog stavova iznesenih u javnim medijskim istupima.\n„Ovim je direktno prekršen član 2. Ustava BiH kojim je zagarantovano pravo na slobodu izražavanja, kao i Evropska konvencija o zaštiti ljudskih prava. Sud BiH stavio se iznad Ustava i zakona, uvodeći kao kaznenu mjeru verbalni delikt što je svojstveno samo autokratskim i totalitarnim režimima“, rekao je Čubrilović.\nBorenović: Represija koja se vrši nad generalom Savčićem prevršila svaku mjeru\nOdređen pritvor Milomiru Savčiću, predsjedniku Boračke organizacije RS\n09. avg. 2021 0\nOn je istakao da je ovim Sud BiH još jednom “pokazao svoju jednostranost i namjeru da svojim presudama odredi karakter građanskog rata u BiH po kojem bi isključivo Srbi trebalo da budu odgovorni.”\n„Prvo su to radili sudeći za ratne zločine pretežno Srbima, a sada su prešli na drugu fazu u kojoj sude i za javno izgovorenu riječ. Nakon ove odluke jasno je da se Sud BiH rukovodi političkim instrukcijama i oktroisanom odlukom Valentina Inzka koja je uvela ovu zemlju u politički i pravni haos“, rekao je Čubrilović.\nOn je istakao da je “nekadašnji visoki predstavnik Vofgang Petrič, u nedavnom intervjuu, rekao da je posljednji čin Valentina Inzka loše osmišljen, da će izazvati najveću političku krizu, kao da je nanio poraz čak i samom OHR-u.”\n„Sud BiH je, temeljeći svoju odluku protiv generala Savčića na nametnutim odlukama Valentina Inzka, samo pokazao da ova zemlja ide u političku krizu bez presedana. Takođe je pokazao i zbog koga je Inzko nametnuo svoju posljednju odluku za koju nije imao ni saglasnost međunarodne zajednice, pa ni svog nekadašnjeg šefa, austrijskog ministra spoljnih poslova, koji se ogradio od Inckove odluke“, rekao je Čubrilović.\nPredsjednik Čubrilović je rekao da će “Republika Srpska učiniti sve što je u njenoj moći da zaštiti prava svojih građana, te da je odluka o određivanju pritvora generalu Savčiću, kao predsjedniku BORS-a, za javno izgovorenu riječ poruka svim borcima Vojske Republike Srpske koje on predstavlja i zastupa.”\nMilomir SavčićNedeljko Čubrilović


Ministar Halebić: Univerzitet u Sarajevu prelazi na trezorsko poslovanje od 01. januara 2019.godine | Ministarstvo finansija Kantona Sarajevo\nMinistar Halebić: Univerzitet u Sarajevu prelazi na trezorsko poslovanje od 01. januara 2019.godine\nPlaniranje izrade Dokumenta okvirnog budžeta - DOB-a za period 2019-2021. bio je povod današnjeg sastanka ministra finansija Kantona Sarajevo Jasmina Halebića i prorektora za finansije Željka Šaina sa predstavnicima službi za finansije organizacionih jedinica univerziteta, koji je održan u Rektoratu Univerziteta u Sarajevu.\n“Zakon o visokom obrazovanju je donesen u 2017. godine i slijedi njegova primjena u dijelu trezorskog poslovanja, zbog čega smo i organizovali ovaj sastanak sa vama koji ste ključna karika u kreiranju i provođenju finansijske podrške svakoj od orgaizacionih jedinica u ukupnom sistemu visokog obrazovanja”, istakao je ministar Halebić.\nPojasnio je kako je proces budžetiranja veoma detaljan proces u Kantonu koji se realizuje u skladu sa Zakonom o budžetima u Federaciji BiH. To je sistemski zakon koji po vertikali vrijedi u cijeloj FBiH, na svim nivoima vlasti, s kojim se svi moraju uskladiti, a u njemu su definisani rokovi za određene aktivnosti, o kojima je bilo riječi tokom današnjeg sastanka.\n“Iako smo na početku 2018. godine, kada se još uvijek izrađuje godišnji obračun za prethodnu godinu, počele su i određene aktivnosti za pripremu budžeta na kojima ćemo raditi zajedno kako bismo spremno dočekali 2019. godinu, jer s tom godinom planiramo da UNSA u potpunosti pređe na trezorsko poslovanje”, najavio je ministar Halebić.\nPo njegovim riječima, pred svim akterima ovog procesa je nekoliko izazova. Akademska godina se ne podudara sa finansijskom što zahtijeva zajedničku koordinaciju, a uz Zakon o visokom obrazovanju potrebno je donijeti i niz normativnih akata i to, prije svega, Statut Univerziteta i izmjenu uredbe o vlastitim prihodima, kao i pravilnik o kriterijima za raspodjelu budžetskih sredstava između organizacionih jedinica Univerziteta.\n“Naše strateško opredjeljenje je da vlastiti prihodi koje UNSA ostvari, ostanu na Univerzitetu“, potcrtao je ministar Halebić.\n“Ovogodišnji Budžet Kantona Sarajevo iznosi 769 miliona KM, a sa razgraničenim prihodima iz prethodne godine koji neće biti potrošeni, ukupan iznos budžeta za 2018. godinu je oko 830 miliona, i to bez prihoda koje ostvaruju organizacione jedinice Univerziteta. Oko trećine ukupnih budžetskih sredstava pripada Ministarstvu za obrazovanje, nauku i mlade KS, od čega je 38 posto namijenjeno sektoru osnovnog obrazovanja, a Univerzitetu oko 30 posto. Potom, po visini izdvajanja sredstava, slijedi sektor srednjeg obrazovanja, pa onda Javna ustanova ‘Djeca Sarajeva“, informisao je prisutne ministar Halebić. Integracija obrazovanja podrazumijeva i finansijsku integraciju svih budžetskih korisnika. Obrazovanje je, kako je naglasio ministar Halebić, izazov svakog društva i u općem interesu građana u KS je da ono bude što bolje i kvalitetnije organizovano.\nBilo je riječi i o domaćim i međunarodnim projektima Univerziteta te je rečeno kako će i ovo pitanje biti riješeno tokom ove godine, kako bi se spremno prešlo na trezorsko poslovanje. Predloženo rješenje će biti u duhu stvaranja motivacije za rad na domaćim i međunarodnim projektima.\nSvi su se složili da trenutna međunarodna pozicija Sarajevskog univerziteta, a koji se prema posljednjim podacima webometrics-a nalazi na 2039. mjestu, ni za koga nije prihvatljiva, te da UNSA ima potencijal za bolji uspjeh.


Hansa FCMW58049 šporet cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nHansa FCMW58049 šporet cene\nHansa FCMW 58049... specifikacija\nTrenutno nemamo slike za Hansa FCMW58049\ncena od 23.555,00 din\ncena od 23.664,00 din\ncena od 25.636,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Hansa FCMW58049 šporet po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Hansa šporet FCMW58049 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Šporeti cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Hansa Šporeti, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Hansa FCMW58049 šporet sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Hansa FCMW58049 šporet. Pre kupovine, podatke za Hansa šporet FCMW58049 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


U cilju što bolje reorganizacije sedište kompanije Termovent je premešteno u novi poslovni prostor\nSve aktivnosti kompanije Termovent u predhodnom periodu na osvajanju novih tržišta rezultirali su popunjenošću proizvodnih kapacetita Termoventa u prvom kvartalu 2017. godine, dok inžinjering poslovi prevazilaze trenutne Termoventove mogućnosti. Radi uspešne realizacije ugovorenih obaveza kompanija Termovent, već na početku 2017.godine mora da se tehnološki i kadrovski reorganizuje.\nU cilju što bolje reorganizacije kompanije , a koja izmedju ostalog podrazumeva i zapošljavanje mladih proizvodnih i inženjerskih kadrova, Termoventa je prešao u veći poslovni prostor površine 400 m2. Pri izboru novog sedišta kompanije Termovent, vodilo se računa o njegovim trenutnim potrebma kao i o njegovom očekivanom razvoju i širenju u narednih pet godina. Novo sedište kompanije Termovent je na Novom Beogradu, bul. Milutina Milankovića 11a.\nPored novog prostora, planovi kompanije obuhvataju ulaganje i proširenje proizvodnih kapaciteta, kao posledica tržišne rasprostranjenosti i uspeha u plasmanu modularnih Termovent panela za izgradnju čistih soba.


Cadillac dodaje najnoviji CT6 Plug-in model - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili\nCadillac dodaje najnoviji CT6 Plug-in model\nKompanija Cadillac dodala je svom CT6 sedan opsegu novu priključnu varijantu pogonskog sistema...\nNovi sistem daleko više nego duplira efikasnost goriva konvencionalnog pogonskog slopa koji je u ponudi sa regularnom linijom. CT6 PLUG-IN preuzima sve prednosti fabričkog modela i njegove lagane struktrure kako bi stvorio unikatnu formulu prestižne limuzine.\n"Ovo je prvi CT6 model sa svim tehnološkim inovacijama, što ga čini idealnom platformom za brend Cadillac kako bi ponudio svojim kupcima prvi priključni model", izjavio je predsednik kompanije Džon de Ničen. "Sa CT6 modelom, Cadillac model predstavlja novu formulu prestižnog luksuza. Napredni priključni sistem predstavlja ključni dodatak, pružajući kombinaciju izuzetne ekonomičnosti potrošnje goriva i veoma veliki prelazni opseg."\nCT6 PLUG-IN je dizajniran kako bi svojim korisnicima isporučio potpuno električnu vožnju u svakodnevnim prilikama, dok istovremeno pruža efikasnost omogućujući maksimalnu snagu iz motora i baterija pri velikim brzinama i velikim opterećem, čak i onda kada energija dolazi isključivo iz baterije.\nNajnoviji projekat čuvenog američkog brenda preuzeo je već dokazane baterijske tehnologije kompanije General Motors. Pakovanje litijum-jonskih baterija od 18,4 kWh smešteno je između zadnjeg sedišta i gepeka. Baterijski sistem se sastoji od 192 prizmatične ćelije, koje koriste poslednju generaciju gorivnih ćelija koje se mogu pronaći u GM vozilima.\nPotpuno električni performans jeste jedna od ključnih karakteristika koja se uzima u razmatranje kod vlasnika priključnih i EV modela. Cadillac CT6 PLUG-IN model kombinuje potpuno nove tehnologije električne transmisije na zadnjoj osovini sa eksluzivno dizajniranim motorm koji pruža glatko, veoma snažno ubrzanje.\nCT6 PLUG-IN poseduje iBooster i program elektronske stabilnosti smeštene u hibridno električno vozilo, kako bi ga konstantno dopunjavali prilikom kočenja i obezbedili maksimalno obnavljanje energije kombinovano sa redukovanjem kočionog traga i popravljanja ekonomičnosti goriva tradicionalnim regenerativnim sistemima. Uz sve ove pogodnosti, ovaj kombinovani sistem stvara 335 ks i 586 Nm obrtnog momenta.


O nama – Tesla Nation\nTesla Nation je projekat organizacije SEE ICT / Startit pokrenut sa ciljem da odabere najbolje tehnološke stručnjake i inovatore srpskog porekla i poveže ih sa partnerima iz celog sveta, inspirisan vizijom i ambicijom Nikole Tesle.\nČineći to, želimo da predstavimo talente, ideje i znanje koji potiču iz Srbije i da brendiramo Srbiju kao zemlju inovacija i visoko kvalifikovanih tehnoloških profesionalaca.\nKroz naš projekat promovišemo srpske preduzetnike, inovatore i tehnološke profesionalce u svetu. Stvaramo pozitivan brend za Srbiju i omogućavamo veze između srpskih tehnoloških profesionalaca i partnera iz SAD-a i drugih zemalja. Na ovaj način donosimo koristi ne samo Srbiji, već i kompanijama i pojedincima širom sveta.\nViše o projektu možete pogledati ispod iz članaka ranije objavljenih na Startit Dnevniku.


Za tri godine kako provodi projekat pomoći privrednicima, Vlada Ze - do kantona je za 206 projekata firmi iz dvanaest općina ovog Kantona, izdvojila 3.398.190 KM finansijske pomoći, potvrdio je za naš list Mirsad Šaranović, ministar finansija ZDK.\n- Novac je izdvajan za subvencioniranje uvođenja međunarodnih standarda, i to ISO, HACCP, odnedavno i Halal certifikata, regresiranje kamata za investicijske kredite koji podrazumjevaju gradnju, proširenje kapaciteta i zapošljavanje, te subvencioniranje administrativnih troškova za gradnju novih objekata, koji podrazumjevaju nova radna mjesta. Odnedavno se primjenjuju i subvencije za investicije u obrt i zanate. Za administrativne troškove dodjelili smo 1, 9 miliona KM u 74 projekta, međunarodne standarde u 58 projekata ukupno 680 hiljada KM, za regresiranje kamata 796 hiljada KM u 73 kreditna zaduženja, a dodjeljeno je i 5.401 KM za jedan projekat obrta, kaže Šaranović.\nPrema podacima Ministarstva privrede ZDK, najviše projekata je realizovano u Tešnju - 51 (791 hiljada KM), Visokom 37 (772 hiljade KM), Žepču 35 (506.088 KM) i Zenici 34 (416.107 KM), a najmanje u Usori i Varešu, po tri, te Olovu i Zavidovićima po dva projekta.\nAdo mozes li molim te malo ovaj post pregledati pa malo pojasniti,,malo se cifre bas ne slazu .kada se saberu donji iznosi ima viska milion u odnosu na pocetak teksta,ili mozda i kako sma ga ja shvatio sve skupa je rijes oko 6,5miliona.Ipak su to nasi poreski novci pa bi imao i sta reci,ali.Gore se spominje 206 firmi a dole ih ima 374.Nesto dobro ne stima u ovoj matematici a to me jebe.


Dve eksplozije odjeknule su u večaras i Izraelu, posle čega se oglasila sirena za uzbunu u Tel Avivu, prenose svetske agencije. Prema podacima lokalnih medija, dve rakete ispaljene su iz pojasa Gaze u pravcu centralnog dela Izreala.\nPrvo Tel Aviv, pa pojas Gaze: Sirene i raketna paljba FOTO\nJerusalim -- Izraelska vojska saopštila je da su sirene označile vašdušnu opasnost u južnom Izraelu, signalizirajući novu raketnu paljbu iz pojasa Gaze, navodi AP. Raketna paljba je odgovor na izraelske vazdušne udare, koji su pokrenuti nakon ranijeg raketnog napada na Tel Aviv.\nIslamisti "Hamasa" u Pojasu Gaze odbacili su odgovornost za ispaljivanje dva projektila ka Izraelu. U saopštenju "Hamasa" navodi se da je grupa u trenutku ispaljivanja projektila učestvovala u mirovnim pregovorima sa egipatskim posrednicima.\nPANIKA U IZRAELU Sirene i eksplozije odjekuju Tel Avivom (VIDEO)\nDve eksplozije odjeknule su u večaras i Izraelu, posle čega se oglasila sirena za uzbunu u Tel Avivu, prenose svetske agencije. Prema podacima lokalnih medija, dve rakete ispaljene su iz Gaze u pravcu centralnog dela Izreala.\nRAKETAMA NAPADNUTA BIVŠA PRESTONICA IZRAELA: Eksplozije odjekuju širom Tel Aviva, sirene za uzbunu se oglasile prvi put ...\nPrema izveštajima svedoka, eksplozije odjekuju u blizini glavog grada Izraela. „Zabeležena su dva ispaljivanja raketa iz sektora Gaze na izraelsku teritoriju“, navedeno je u saopštenju Armije Izraela. Informacija o žrtvama ili materijalnoj šteti nema.\nNajmanje dve rakete su ispaljene iz pojasa Gaze ka Tel Avivu. Izraelske odbrambene snage navode da su se u četvrtak oglasile sirene za vazdušni napad. Kako je izjavilo više svedoka, eksplozije su se čule u blizini izraelske prestonice Tel Aviv.\nSirene za uzbunu su se oglasile u Tel Avivu prvi put od 2014. godine, a najmanje dve rakete ispaljene su večeras na Izrael, saopštila je izraelska vojska. Izraelska vojska navela je da su aktivirane sirene za raketnu uzbunu širom centralnog dela zemlje.\nOvo je prvi put da su se sirene za uzbunu u Tel Avivivu oglasile još od 2014. godine Izraelska vojska je saopštila da su se u Tel Avivu oglasile sirene za uzbunu. Prema izveštajima svedoka, eksplozije odjekuju u blizini glavog grada Izraela.\nSIRENE u Tel Avivu: Gradom ODJEKUJU EKSPLOZIJE (VIDEO)\nPortparol izraelske vojske rekao je da je otvorena istraga o ovom incidentu. Lokalni mediji navode da su mnogi građani prijavili eksplozije. Ovo je prvi put da su se sirene za uzbunu u Tel Avivu oglasile još od 2014.\nDve rakete ispaljene na Tel Aviv, jedna presretnuta VIDEO\nTel Aviv -- Sirene za uzbunu su se oglasile u Tel Avivu prvi put od 2014. godine, a najmanje dve rakete ispaljene su večeras na Izrael, saopštila je izraelska vojska. Izraelska vojska navela je da su aktivirane sirene za raketnu uzbunu širom centralnog dela zemlje.\nU dijelu Izraela aktivirane sirene za uzbunu, nema podataka o povrijeđenima. U pojasu Gaze za sada niko nije preuzeo odgovornost za napad Al jazeera Izraelska vojska saopštila je da su najmanje dve rakete ispaljene u četvrtak uveče na Izrael i da su aktivirane sirene za raketnu ...


Politika: Konstituisana Skupština Vojvodine - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nKonstituisana Skupština Vojvodine\n"Ovaj saziv Skupštine radiće u korist građana Vojvodine i nadam se da će poslanici bez razlike u političkom opredeljenju zalagati za unapređenje života građana u bezbednom okruženju", rekao je Pastor.\n"Promovisao je politiku kulture dijaloga i doprineo izgradnji ove institucije i time zaslužio naše poverenje", rekao je Mirović.\n"Pre četiri godine sam na ovom mestu obrazlagao kandidaturu Pastora i nema velike razlike u tome šta bih rekao o njemu, ali naše dve politike su se udaljile. Nekada su te razlike bile u nijansama, ali veliki jaz po pitanjima po kojima se ne slažemo nije premošćen", kazao je Novaković.\nOn je dodao da nije u pitanju politička inercija i da se DS ne protivi izboru Pastora zbog toga što je svoju politiku "čvrsto vezao za SNS", već zbog razlika u pogledu na budućnost Vojvodine.\n"Ištvan Pastor nije dostojan funkcije predsednika. Proteklih nekoliko meseci više puta je uvredio kompletno članstvo koalicije oko Mađarskog pokreta, što je 16.000 građana Vojvodine. Ako neko nije uspeo da bude integrativna ličnost u okviru Mađarske zajednice kako može biti integrativan za sve narode u Vojvodini", rekao je Korhec i dodao da se Pastor nikada nije izvinio za iznete uvrede.\nTokom verifikacije mandata poslanička grupa Srpske radikalne stranke osporavala je legitimet sedam poslanika sa liste "Dosta je bilo - Saša Radulović".\nRadikali su rekli da je ta lista imala 5.670 potpisa, što je 330 manje od potrebnog da bi lista bila usvojena, dok su iz pokreta "Dosta je bilo" odgovorili da su nevažeće potpise nadoknadili i predali izbornoj komisiji, te da treba pitati izbornu komisiju zašto to nije ušlo u izveštaj.


Fudbaleri Crvene zvezde su uoči jutarnjeg treninga u utorak imali važne goste koji su došli lepim povodom. Članovi paratekvondo reprezentacije Srbije pozdravili su crveno-bele prvotimce i poželeli im mnogo sreće u predstojećem evropskom meču sa Kelnom.\nParatekvondisti sa fudbalerima Crvene zvezde\nEkipa Crvene zvezde ugostila je naše najbolje paratekvondoiste koji nižu uspehe i donese medalje za Srbiju sa velikih evropskih i svetskih takmičenja. Hrabri i uspešni sportisti, veliki navijači Zvezde, uživali su u razgovoru sa fudbalerima i složno istakli da se nadaju da će njima, kao i hiljadama navijača, u četvrtak doneti neizmernu radost.\nZanimljivo je to da će se istog dana, u četvrtak, paratekvondo reprezentacija Srbije nadmetati na Evropskom prvenstvu u Bugarskoj. Sofija će ugostiti najbolje paratekvondoiste, a crveno-beli su izrazili želju da se svi naši reprezentativci vrate sa zlatnim odličjima.\nČlan paratekvodno reprezentacije Srbije u razgovoru sa Milijašem\n"Članovi naše reprezentacije beleže odlične rezultate i kao nagradu nakon prethodnog velikog takmičenja obećali smo da ćemo organizovati posetu Crvenoj zvezdi, to je bila njihova velika želja. Zaista su presrećni što su bili ovde. Stvari su se tako poklopile da je četvrtak veliki dan za nas, jedni drugima smo poželeli mnogo sreće i uspeha. Naši paratekvondoisti su zaista izuzetno hrabri momci, veliki borci i za njih je velika stvar što su obišli naš najveći klub", rekao je Miodrag Pešić, predsednik Paratekvondo saveza Srbije.\nOvom posetom, Zvezda je dala doprinos Međunarodnom danu osoba sa invaliditetom koji je obeležen u nedelju, 3. decembra.\nCrvena zvezda želi mnogo sreće paratekvondo reprezentaciji Srbije na Evropskom prvenstvu u Sofiji.


Problemi školovanja dece iz manjinskih zajednica\nRazličiti su uslovi u kojima deca iz manjinskih zajednica pohađaju skole na Kosovu. Problemi su najčešce socijalne i političke proride.\nKancelarija UNICEF-a na Kosovu ocenjuje da su u najtežoj situaciji deca iz romske, aškalijske i egipćanske zajednice, koja u mnogim slučajevima ostaju van učionica. Razlozi su, prema rečima Afrdite Spahiu, predstavnice Programa za obrazovanje u UNICEF-u, nedovoljno postojanje svesti o važnosti školovanja, teški ekonomski uslovi i nemogućnost da se školuju na svom jeziku:\n“Glavni problem je da je malo romskih nastavnika. Imali smo različite programe podizanja svesti kod roditelja o važnosti školovanja njihove dece.”\nGlavni problem školovanja dece u srpskim sredinama na Kosovu jeste nedostatak prostora i potreba organizovanja putovanja đaka od kuće do škole. Najčešće se nastavni proces organizuje u jednom školskom objektu za decu iz više sela, što obuhvata i raseljene. Tako su u Osnovnoj školi Kralj Milutin u Gračanici smeštene četiri škole, jedna osnovna i tri srednje, koje su izmeštene iz Prištine. Iz okolnih sela do škole đaci dolaze organizovano autobusima, kombi busevima ili ih roditelji dovoze.\nGligorije Stojanović, direktor Osnovne škole u Gračanici, kaže da je u uslovima kada 1.450 učenika pohađa nastavu u tri smene, od jutra do kasnih večernjih sati, nastavni proces otežan:\n“Sad pored nas imamo reklo bi se četiri podstanara koji rade u istom prostoru koji zadovoljava potrebe Osnovne škole, a danas, sticajem okolnosti, primorani smo da obrazujemo i organizujemo obrazovno-vaspitni proces za sve te škole. Međutim, ima problema, pogotovu prostornih problema”.\nRFE: A kako deca dolaze iz okolnih sela?\n“Mi smo, sticajem okolnosti, da bi ta bezbednost bila na nivou odradili to tako - dogovorili se da ta deca koja dolaze iz susednih sela i interno raseljeni koji su na periferiji Gračanice, oni rade u prvoj smeni. Tako da, po našem mišljenju, tu je i bezbednost najveća. Mislim da je postojeće stanje neodrživo i da je ovih godina trebao neko da nam pomogne”.\nA kada je u pitanju školovanje srpske zajednice, kosovske institucije su zabrinute jer se školovanje odvija po obrazovanom sistemu Republike Srbije. Ocenjuje se da je to političko pitanje koje se treba rešiti na višim nivoima. S druge strane, bošnjačka i turska zajednica su deo obrazovanog sistema Kosova, a knjige dobijaju iz Bosne, odnosno Turske. Školovanje dece iz ovih zajednica je u nešto boljem stanju, ocenjuje Spahiu:\n“Za pripadnike bosnjačke i turske zajednice pitanje obrazovanja nije problematično. Oni pohađaju školu na svom jeziku, ali postoje problemi kako sa nedostatkom nastavnog kadra, tako i sa školskom literaturom.”\nSkupština Kosova je u julu 2002. godine usvojila Zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju, na osnovu kojeg je Ministatstvo obrazovanja Kosova obavezno da svim učenicima obezbedi kvalitetno obrazovanmje. Ipak mnogi sumnjaju da se školovanje manjina može poboljšati bez unapređenja opšte situacije, pre svega socijalne i političke.


JOŠ JEDAN USPEŠAN POČETAK!29.10.2012.\nU Regionalnom centru za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju u Šapcu, za zaposlene iz Medicinske škole "Dr Andra Jovanović", 28. oktobra realizovan je seminar "Adolescent i specifični stilovi kontakta u porodici - obuka za rad sa učenicima i roditeljima".\nNa osnovu svega što su učesnici konstatovali na kraju tog jednodnevnog druženja (ocene i zapisi na instrumentima za evaluaciju, izjave "u kameru"), može se slobodno zaključiti da autorsko-realizatorski tim nije mogao poželeti bolji učesnički sastav za prvu realizaciju ovog programa.\nSve brojčane pokazatelje, zapise učesnika i realizatora možete naći na stranici "O realizaciji".\nZa ovu vest izdvajamo jednu od 25 pisanih poruka koje su učesnici ostavili autorsko-realizatorskom timu na evaluacionim listovima autora. Mislimo da je ona dovoljno reprezentativna, posebno ako se zna da je ukupna ocena za realizaciju ovog programa na ovom instrumentu 5.00.\n"Sadržaj seminara zanimljiv, način izlaganja voditelja razumljiv, potkrepljen primerima iz prakse. Saznanja primenljiva u svakodnevnom radu. Predlog: Na sličan način edukujte i adolescente i roditelje! Hvala!"\nNapomena za posetioce sajta: Izjave nekoliko učesnika "u živo" iz tehničkih razloga biće postavljene u toku naredna 2-3 dana.