Za turističku promociju Šumadije i Pomoravlja - nova aplikacija Srce Srbije - Regionalni portal Turistička Prizma\nZa turističku promociju Šumadije i Pomoravlja – nova aplikacija Srce Srbije\nTurizam / January 29, 2021 January 29, 2021\nKompletna turistička ponuda Šumadije i Pomoravlja nalazi se u aplikaciji za mobilne uređaje “Srce Srbije”, koja je otvorena za razne proizvode nekoliko hiljada ponuđača sa ovog područja.\nAplikaciju je izradila Regionalna agencija za ekonomski razvoj Šumadije i Pomoravlja u okviru međunarodnog projekta “Pet čula”.\nOvo je prva aplikacija ove vrste u regionu Šumadije i Pomoravlja, zasnovana na inovativnim tehnološkim rešenjima, a deo je šireg programa koji Regionalna agencija sprovodi na ovoj teritoriji već nekoliko godina sa ciljem da se objedini i promoviše regionalna turistička ponuda – rekao je Popović.\nU Regionalnoj agenciji kažu da se u aplikaciji trenutno nalaze informacije o ponudi nekoliko stotina, a očekuje se da svoje turističke proizvode predstavi nekoliko hiljada ponuđača iz “srca” Srbije.\n← Pandemija donela nove trendove - Evo kako ćemo putovati u 2021.\nTuristička prizma - radio emisija 18.01.2021. →


I Evropska unija je odgovorna za ‘odliv mozgova’ sa Balkana - Bolja Strana\nNaslovnica Vijesti I Evropska unija je odgovorna za ‘odliv mozgova’ sa Balkana\nI Evropska unija je odgovorna za ‘odliv mozgova’ sa Balkana\nI dok je EU zavisan od radne snage koja dolazi sa Zapadnog Balkana, regija je, kao ranije Istočna Evropa, ispražnjena ratom, programima za odlazak na rad u inostranstvo i, sada, “odlivom mozgova”\nEvropska unija, ako joj je proširenje zaista cilj, mora preuzeti odgovornost kao ključni korisnik “odliva mozgova” sa Zapadnog Balkana i podijeliti teret iznalaženja rješenja, navodi se u tekstu objavljenom na sajtu Carnegie Europe.\nPristupanje EU-a i “odliv mozgova” sa Zapadnog Balkana međusobno se isključuju, smatra autorica teksta “EU nije pošten posrednik u demografiji Zapadnog Balkana” Allison Carragher, prenosi Beta.\nI dok je EU zavisan od radne snage koja dolazi sa Zapadnog Balkana, regija je, kao ranije Istočna Evropa, ispražnjena ratom, programima za odlazak na rad u inostranstvo i, sada, “odlivom mozgova”, navodi se.\nSvjetska banka procjenjuje da je iz regije između 1990. i 2015. godine emigriralo 4,4 miliona ljudi, odnosno gotovo trećina populacije Albanije i Bosne i Hercegovine.\nPolovina emigranata iz regije otišla je u Zapadnu Evropu, jer su ekonomski moćnici, poput Njemačke, pokušavali nadoknaditi manjak radne snage.\nS oko 1,3 miliona slobodnih radnih mjesta i starenjem populacije, Njemačka je 2020. godine usvojila zakon kojim se olakšava zapošljavanje kvalificirane imigracije iz zemalja van EU-a.\nPreduslov je znanje njemačkog jezika i ekvivalentnost kvalifikacija kojima se favoriziraju radnici sa Zapadnog Balkana čije su ekonomije već okrenute Njemačkoj.\nEU ima veliku korist\nCarragher, gostujući predavač na Carnegie Europa, gdje se specijalizirala za ekonomski angažman na Zapadnom Balkanu i u zemljama bivše Jugoslavije, piše da je migracija rezultat faktora “guranja i povlačenja”.\nMeđutim, kada je riječ o Zapadnom Balkanu, govori se samo o faktorima “guranja”, onim koji podstiču migraciju – loše ekonomske perspektive, korupcija, organizirani kriminal.\n“Iako su to legitimna pitanja, ta perspektiva znači da isključivo regija treba riješiti problem. Malo su prepoznati faktori privlačenja i ne priznaje se ogromna korist koju EU ima od ‘odliva mozgova”, navodi Carragher.\nOdliv radne snage znači i “veliki novac”.\nEkonomista Federico Fubini procjenjuje da su zemlje Istočne Evrope i Zapadnog Balkana “ubacile” više od 200 milijardi eura u ekonomiju Njemačke kroz obrazovanje i obuke mladih radnika koji su se preselili u tu zemlju između 2009. i 2017. godine.\nTakođer, radnici sa Zapadnog Balkana obično odlaze da rade na poslovima ispod njihove kvalifikacije koji su u inostranstvu više plaćeni od boljih poslova kod kuće i to “traćenje” obrazovanja i vještina predstavlja gubitak.\n“Dok Zapadna Evropa ne prizna svoju ulogu i kao destinacija i kao korisnik ‘odliva mozgova’, EU se ne može smatrati poštenim posrednikom u demografiji Zapadnog Balkana”, navela je autorica.\nManjak kvalificiranih radnika koči rast\nU tekstu se ukazuje na ekonomske posljedice “odliva mozgova” – manjak kvalificiranih radnika koči rast i obeshrabruje strane investicije.\nTo je posebno važno u eri korona virusa, kada Zapadnom Balkanu nedostaju zdravstveni radnici, koji sada spašavaju živote u Zapadnoj Evropi.\nTakođer, s obzirom na to da regija ima nisku stopu nataliteta i malu imigraciju, rastuće troškove penzija snosi sve manje poreskih obveznika što ili doprinosi rastu državnog deficita, ili smanjuje javnu potrošnju.\n“Odliv mozgova” ima i političke posljedice.\nEmigranti sa Zapadnog Balkana su u prosjeku mlađi i obrazovaniji nego građani zemalja u koje odlaze i kada oni, kao najmotiviraniji i najkvalificiraniji napuste zemlju, ostaje manje takvih koji mogu voditi ili glasati.\nDalje se navodi da “odliv mozgova” također usporava ekonomsku konvergenciju s EU-om i usvajanje fiskalnih kriteria za članstvo.\nIpak, rješenje nije da se zabrani emigracija, iako je izveštaj tink-tenka Evropskvijeće za vanjeske poslove iz 2019. godine pokazao da je za to većina građana iz više članica EU-a.\nTakva politika, kako se ističe u tekstu, urušila bi jednu od četiri osnovne slobode EU-a.\nUmjesto toga, EU treba postupiti kao pošten partner i da ne vodi neefikasan rat protiv “odliva mozgova” zasnovan na poluistinama, nego da razvije politike koje se odnose i na faktore “povlačenja”, i na faktore “guranja”, poput obaveze država koje “uvoze” radnike da nadoknade onima koje ih izvoze “stvarne troškove izvoza talenata”.\n“Unija, koja je ozbiljna oko pristupanja [novih članica bloku], mora preuzeti odgovornost kao primarni korisnik ‘odliva mozgova’ sa Zapadnog Balkana i podijeliti breme iznalaženja rešenja”, zaključuje se u tekstu koji je objavio Carnegie Europe.\nPrethodni članakState Department: Sjeverni tok 2 je loš posao\nNaredni članakU KS još 671 osoba zaražena, 21 pacijent preminuo


70 odsto hrane u Srbiji prska se hemikalijama | Skandalozno\nPesticidi na sve strane: Oko 70 odsto hrane u Srbiji prska se raznim hemikalijama\nStručnjaci kažu da se jabuka, na primer, prska više od 16 puta, dok je svetski standard tri puta. Međutim, i naši poljoprivrednici moraće ubuduće da prođu obuku i dobiju sertifikat za korišćenje pesticida.\n“Obični građani ne mogu da vide na osnovu izgleda ploda da li je bez ostataka pesticida. Za to su potrebne kontrole, neke od najosetljivijih analiza koje treba da pokažu ostatke pojedinih pesticida u plodovima. Građani ne mogu to da procene u prodavnici ili na pijaci”, naveo je Trkulja.\n“Oni su manje efikasni, ali zdravom strategijom i ulaganjem u takve programe možemo da dođemo u situaciju da se upotreba klasičnih hemijskih sredstava smanji“, istakao je pomoćnik direktora Instituta za zaštitu bilja.\nTrkulja je naveo primer Grčke u kojoj su imali veliki problem sa biljnim patogenima. Došli su u situaciju da je rezistentnost toliko porasla da sa biološkim pesticidima imaju veću efikasnost nego nekada sa hemijskim, rekao je Trkulja.\nInače, prska se sve, a najosetljiviji proizvodi su jagodičasto voće – jagode, trešnje.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Pesticidi na sve strane: Oko 70 odsto hrane u Srbiji prska se raznim hemikalijama"


24. juni/lipanj, 2022.\nNovi predsednik Kolumbije Gustavo Petro je poslednji u nizu levičarskih lidera koji su došli na vlast u Latinskoj Americi.\nLatinsku Ameriku je pobedom levičarskih političara u nizu zemalja zahvatio novi talas kao odgovor na ekonomske teškoće pogoršane pandemijom COVID-19. Novi levičarski političari, međutim, razlikuju se od ranijih naleta levice ili postojećih autoritarnih levih režima u regionu, pišu svetski mediji.\nDaleko od radikalne levice\nPosle izbora levičarskih lidera u Argentini, Meksiku, Čileu i na kraju 18. juna u Kolumbiji, novi politički talas zahvata Latinsku Ameriku u kojoj su ekonomske nedaće pogoršane pandemijom COVID-19, ističe agencija Frans pres (Agence France-Presse).\nU Kolumbiji je to skretanje ulevo bez presedana, pošto je za predsednika izabran Gustavo Petro – prvi levičarski predsednik u istoriji zemlje. On je obećao ulaganje u zdravstvo i obrazovanje, povećanje poreze za najbogatije i obustavu istraživanje nafte, dajući istaknuto mesto obnovljivim izvorima energije.\nTalas skretanja ulevo biće skoro potpun ako bivši brazilski predsednik Luiz Inasio Lula da Silva (Luiz Inacio Lula da Silva), koji je favorit u anketama, na izborima u oktobru pobedi aktuelnog ekstremno desničarskog predsednika Žaira Bolsonara (Jair).\nLuiz Inacio Lula da Silva, bivši i moguće budući predsednik Brazila\nPre nego što je prvi put došla na vlast u Kolumbiji, levica se već vratila u Argentinu, Boliviju, Čile, Peru i Meksiko, navodi AFP ukazujući da je reč o liderima koji imaju prilično različite profile, ali su svi generalno daleko od radikalne levice koja je dugo na vlasti na Kubi, u Venecueli ili Nikaragvi.\nPobeda bivšeg gerilca Gustava Petra u Kolumbiji, nezamisliva pre samo jedne generacije, predstavlja upečatljiv primer kako je pandemija transformisala politiku Latinske Amerike, piše Vašington post (The Washington Post).\nPandemija je pogodila ekonomije regiona teže nego bilo gde u svetu, istisnuvši 12 miliona ljudi iz srednje klase u roku od jedne godine, ukazuje list, dodajući da su birači kažnjavali one na vlasti jer nisu uspeli da ih spasu bede. Pobednik je latinoamerička levica, raznovrsni pokret koji bi sada mogao da preuzme vodeću ulogu u tom delu sveta.\nPeruanski predsednik Pedro Castillio u Limi, 7. juni 2021.\nU Peruu su glasači prošle godine izabrali školskog učitelja, marksistu Pedra Kastilja (Castillo). U Čileu, koji je predstavljao model slobodnog tržišta u regionu, 36-godišnji bivši studentski aktivista Gabrijel Borić vratio je levicu na vlast. I sad se to dogodilo u Kolumbiji u kojoj je levica dugo, tokom decenija krvavih sukoba, povezivana s gerilskim pokretima.\nGabrijel Borić, predsednik Čilea na Samitu Amerika u Los Anđelesu, 10. juni 2022.\nSve oči su sada uprte u Brazil, najveću zemlju u Latinskoj Americi, pošto bi pobeda Lule značila da sve najveće zemlje u regionu, uključujući Meksiko i Argentinu, predvode levičarski predsednici. Od Bogote do Santjaga, mnogi glasači više ne prihvataju argument da skretanje ulevo znači vladavinu Uga Čavesa (Hugo Chavez) ili Fidela Kastra (Castro).\nTo je delimično zato što današnji latinoamerički levičarski lideri izgledaju i zvuče veoma drugačije od onih iz prošlosti, ističe Vašington post.\nUmesto da grade ekonomiju na nafti, kao u Venecueli, oni žele da izgrade jedinstven front naspram klimatskih promena. Pokušali su takođe da se distanciraju od mačizma prethodnih levičarskih era, osvajajući vlast obećanjima da će zaštititi prava žena, LGBT osoba i afro-autohtonih zajednica. Njih podržava mlado, politički angažovano biračko telo koje je poslednjih godina u velikom broju izašlo na ulice protestujući protiv nejednakosti.\nNjihov uspeh takođe odražava društvenu transformaciju u pretežno katoličkom regionu, gde su feministički pokreti podstakli Kolumbiju, Argentinu i Meksiko da dekriminalizuju abortus. Neke zemlje slede Kolumbiju u unapređenju prava na eutanaziju, a Čile je prošle godine priznao istopolne brakove.\nDodirne tačke s Bajdenovom administracijom\nSadašnji politički trend u Latinskoj Americi suštinski se razlikuje od "ružičastog talasa" koja je zahvatila region 2000-ih, kada su birači izabrali levičare u Brazilu, Argentini, Čileu i Ekvadoru, podvlači Volstrit džurnal(The Wall Street Journal).\nTada su lideri često bili složni i radili su zajedno. Izvoz osnovnih materijala i hrane punio je državne kase, dok je venecuelanski čvrstorukaš Čaves predvodio levičarske saveznike u odbacivanju SAD, obrazujući međunarodna tela kako bi se suprotstavili Organizaciji američkih država i Ujedinjenim nacijama za koje su smatrali da su pod uticajem Vašingtona.\nOvoga puta, levičarski lideri zemalja od Čilea do Meksika često imaju različite stavove po različitim pitanjima – od klimatskih promena preko abortusa do odnosa s Vašingtonom. Meksički predsednik je konzervativan po socijalnim pitanjima, dok mladi lider Čilea želi da legalizuje abortus i podržava prava transrodnih osoba. Novi kolumbijski predsednik želi tranziciju s fosilnih goriva, dok Lula da Silva, koji je favorit za oktobarske izbore, ističe svoju zemlju kao naftnu silu.\nPovratak bivšeg predsjednika u ključnoj izbornoj godini za Brazil\nDok je u Latinskoj Americi više zemalja sada manje otvoreno za saradnju sa SAD, ili su u nekim slučajevima otvoreno antagonistički nastrojene, administracija predsednika SAD Džoa Bajdena (Joe Biden) s nekim od lidera ima dodirne tačke u progresivnoj politici.\nU Čileu se, tako, predsednik Gabrijel Borić zalaže za snažnu zaštitu životne sredine u cilju rešavanja klimatskih promena, podržava abortus i radi na okončanju rodnih razlika u platama, a takođe je kritikovao režime na Kubi, Nikaragvi i Venecueli, koji su svi protivnici SAD.\nKo je Gabrijel Borić najmlađi predsjednik u istoriji Čilea?\nNovi kolumbijski predsednik je posle pobede takođe rekao da želi da njegova zemlja postane model za zelenu tranziciju, koju vidi kao kamen temeljac regionalne diplomatije i upravljanja ekonomijom, a takođe s Bajdenom želi da razgovara o klimatskim promenama.\nPosle niza pobeda levičara, moglo bi se zaključiti da Latinska Amerika odlučno skreće ulevo, ali bi tačnije tumačenje trenda bilo da glasači na izborima kažnjavaju aktuelne lidere i nastaviće to da rade dok se ne poboljša životni standard, ocenjuje u uredničkom komentaru Fajnenšl tajms (The Financial Times).\nKolumbija je imala najveći privredni rast među većim latinoameričkim privredama i jedan od najsnažnijih oporavaka posle pandemije, ali su njeni građani izabrali levičarskog političara koji predlaže radikalne promene ekonomskog modela zemlje.\nTaj navodni paradoks, kako navodi britanski list, objašnjava se gnevom širom Latinske Amerike što se plodovi ekonomskog rasta ne dele pravedno i što je sistem namešten u korist nekolicine privilegovanih. Neadekvatne javne usluge i ukorenjena korupcija su pojačali tu percepciju. Da bi iskazali svoj gnev, birači su smenili aktuelne vlade i traže spas u kandidatima izvan establišmenta.\nPrethodno izabrani levičarski lideri, poput Borića i Kastilja, već beleže pad rejtinga usled percepcije javnosti da nemaju rezultate. Fajnenšl tajms ističe i da glavna prepreka ponovnom izboru Bolsonara kasnije ove godine nije njegova ideologija, već su to visoka inflacija i slab ekonomski rast. Levičarski peronisti u Argentini, gde je inflacija trenutno na 61 odsto na godišnjem nivou, takođe će verovatno sledeće godine osetiti gnev birača.\nNajveći problem Latinske Amerike je uporno slab ekonomski rast i manjak konkurentnosti. Pandemija je pogodila region teže nego bilo gde drugde, ali je on i pre toga znatno zaostajao za drugim tržištima u razvoju, za šta su glavni krivci slabe investicije, loša infrastruktura, birokratija, loši poreski sistemi i neadekvatno obrazovanje.\nIzbor populista ili ideologa neće pomoći, zaključuje Fajnenšl tajms u uredničkom komentaru, uz ocenu da je potreban strpljiv, odlučan konsenzus za osmišljavanje i sprovođenje reformi usmerenih na ekonomski rast kroz nekoliko vlada.


„Fejsbuk“ uskoro menja način identifikacije lažnih i neproverenih vesti - Far\nNajpopularnija onlajn društvena mreža uskoro će promeniti način identifikacije lažnih i neproverenih vesti i informacija. Korisnici će dobiti upozorenje pre nego što pročitaju ili podele neku lažnu informaciju, a biće im ponuđeni i tekstovi pouzdanih izvora.\nJasan signal da je reč o lažnim vestima biće crvena ikonica, a korisniku će istovremno biti ponuđeni tekstovi sa tačnim informacijama na istu temu.\nU „Fejsbuku“ navode da će povezani tekstovi dati njihovim korisnicima više objašnjenja i konteksta o nekoj priči, uključujući i objašnjenje koje informacije su netačne u lažnim vestima.\nUkoliko korisnici ipak budu pokušali da podele lažnu vest, pojaviće se prozor sa upozorenjem da treba da provere činjenice. Pre nego što korisnik podeli lažu vest, na vremenskoj liniji pojaviće mu se tekstovi sa istinitim i proverenim informacijama.\nKompanija Marka Zakerberga već dugo pokušava da izađe na kraj sa lažnim vestima koje mnogi korisnici dele na Fejsbuku. Zbog toga se „Fejsbuk“ nedavno pridružio „Guglu“ i „Tviteru“ kako bi se rasvetlile nedoumice o mehanizmima korišćenja onlajn platformi za širenje dezinformacija tokom prošlogodišnjih američkih predsedničkih izbora.\n„Fejsbuk“ je predao američkom kongresu nekoliko hiljada reklama koje se dovode u vezu sa Rusijom, a u kojima su pre izbora za predsednika SAD, prema pisanju stranih agencija, goruće teme upotrebljene kako bi se ljudi okrenuli jedni protiv drugih.\nVeć mesecima, „Fejsbuk“ detaljno ispituje novi alat pomoću kojeg će korisnici moći da saznaju više o tome odakle su potekle određene objave. Na taj način, korisnici će moći da procene sami da li je reč o izvoru kojem može da se veruje.\nČelnici najpopularnije onlajn društvene mreže najavili su da kompanija planira da zaposli više od 1.000 ljudi čiji zadatak bi bio da spreče širenje glasina, lažnih vesti i dezinformacija.\nIzvor: RTS, THE VERGE, FIN24.COM\nFacebook vraća stari News Feed Promene na najpopularnijoj društvenoj mreži: Fejsbuk razdvojio objave prijatelja i stranica KRIK pokrenuo portal za otkrivanje lažnih vesti “Raskrikavanje” Facebook: Ukinut Explore Feed u Srbiji\nFacebookЛъжливи новиниОбществена мрежаФейсбук\nЕП ще обсъжда защитата на данни с...\nKRIK pokrenuo portal za otkrivanje lažnih vesti “Raskrika...


"Štrudlice" lako sa novosadskom ženskom košarkaškom akademijom - SPORT Vrbas\n"Štrudlice" lako sa novosadskom ženskom košarkaškom akademijom\nŽKK "Vrbas - Medela" Vrbas - "NŽKA" Novi Sad 91:68 (29:16, 13:15, 22:13, 27:24)\n28 feb 2016\t0 comment\nKošarkašice Vrbas Medele u utakmici 20. kola Prve ženske lige Srbije su savladale, na svom terenu, Novosadsku žensku košarkašku akademiju rezultatom 91:68 (29:16, 13:15, 22:13, 27:24). "Štrudlice" su ostvarile 13. pobedu i "popele" se na treće mesto PŽLS, sa 33 boda, dok su novosađanke posle 14. poraza ostale na devetom mestu PŽLS sa 26 bodova.\nUtakmica je odigrana u CFK "Drago Jovović" pred oko 450 gledalaca. Vrbas je u ranoj fazi meča poveo sa 11:2, a prva četvrtina završena je rezultatom, 29:16 za domaće. Novosađanke su sredinom drugog perioda prišle na šest poena minusa (32:26), ali nisu uspele da zadrže taj ritam, pa je domaći tim u finišu četvrtine ponovo napravio razliku, za prednost 42:31 na poluvremenu. "Štrudlice" su vrlo brzo u trećem periodu stekle 15-tak poena viška, pa je rezultat ovog dela utakmice glasio, 64:44 za domaći tim. Iako je utakmica praktično bila rešena, Vrbašanke su dodale "gas" i u prvom delu četvrte četvrtine stižu do maksimalnih, 83:50 u 36. minutu, da bi NŽKA ipak uspela da ublaži poraz u poslednjim minutama meča.\nU domaćem timu Ivana Jovović je bila najefikasnija sa 21 poenom (10 skokova), Nataša Mijatović je postigla 19, Miljana Džombeta 18 (8 asistencija), a Tamara Rajić 10 (6 skokova). Kod gošći, koje su nastupale bez Jelene Mitrović(povreda kolena), Dunja Gvero je postigla 19 poena, Mirjana Momirov 15 (8 skokova) a Teodora Trebovac 12.\nVrbas u narednom kolu gostuje ekipi ŽKK "Šumadija" u Kragujevcu, meč je zakazan za subotu, 05.03.2016.


RTS :: Pritužbe se uglavnom rešavaju u korist potrošača\nDruštvo Pritužbe se uglavnom rešavaju u korist potrošača\nsreda, 15. mar 2017, 14:18 -> 14:25\nPritužbe se uglavnom rešavaju u korist potrošača\nViše od 80 odsto pritužbi i reklamacija koje potrošači podnesu trgovcima, rešava se u korist potrošača, dok je svega dva-tri procenta nezadovoljnih građana, izjavio je sekretar Udruženja za trgovinu Privredne komore Srbije (PKS) Žarko Malinović pozivajući se na rezultate istraživanja PKS, ali i organizacija za zaštitu prava potrošača.\n"To je jedan veoma visok procenat čak i u odnosu na prosek u Evropskoj uniji, koji bi, na današnji Svetski dan potrošača, trebalo da nas raduje", izjavio je Malinović na okruglom stolu "Zaštita potrošača u Republici Srbiji" povodom obeležavanja Svetskog dana potrošača, 15. marta.\n"Veća zaštita potrošača će nas dovesti do kvalitetnije i fer konkurencije na tržistu trgovine, kao i do razvijenijeg ekonomskog ambijenta u Srbiji", izjavio je Malinović Tanjugu.\nNaredne godine 20 miliona dinara za zaštitu potrošača\nMinistarstvo trgovine će naredne godine izdvojiti 20 miliona dinara za organizacije za zaštitu potrošača, najavio je ministar Rasim Ljajić prilikom obilaska domaćeg trgovačkog lanca DIS u Pančevu, a povodom Svetskog dana zaštite potrošača.\n"Prošle godine smo imali 16.400 primedbi na nivou cele Srbije što je za 1.900 više nego godinu dana ranije. To govori da su potrošači bolje informsani", smatra Ljajić.\n"U 2018. godini uskladićemo Zakon o potrošačima, koji je već u 95 odsto usklađen sa evropskim tako što ćemo uneti dve nove direktive", naveo je Ljajić.\nPodsetio je da je država je u proteklom periodu izdvojila 15 miliona dinara za organizacije koje se bave zaštitom potrošača, što je, kako smatra značajno unapređenje u ovoj oblasti.


RIK zbog korone prelazi na elektronske sednice - 29.06.2020, Sputnik Srbija\nPredsednik Republičke izborne komisije Vladimir Dimitrijević danas je usled aktuelnog pogoršanja epidemiološke situacije predložio dopunu poslovnika RIK-a koja... 29.06.2020, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rik, republička izborna komisija\n16:39 29.06.2020 (Osveženo: 22:40 03.08.2021)\n© Tanjug / TANJA VALICRIK\nTaj model održavanja elektronske sednice je, kako je dodao Dimitrijević, preuzet od drugih državnih organa i uspešan je i uz sve bi preventivno uticao da ne dođe do toga da se članovi RIK-a zaraze, prenosi Tanjug.\nVećinom glasova članova RIK-a predlog je usvojen, a pre toga na kritike zamenice predsenika komisije Željke Radete, Dimitrijević je rekao da konačni rezultati izbora sigurno neće biti utvrđeni elektronskim putem.\nRadeta je zatražila i da se jasno kaže da li je tačno da je sedam članova RIK-a pozitivno, kako pišu mediji.\nDodala je da je važno da se demantuje ta inforamcija ako nije tačna i da jedino zna da se koleginica Biljana Krasić testirala nakon što je dva dana imala temperaturu, te da nije pozitivna.\nDimitrijević je rekao da informacija o pozitivnim članovima komisije nije potekla iz RIK-a i da komisiji niko nije dostavio nikakve rezultate.\n„Nemamo zvanično obaveštenje da li je neko pozitivan, temperatura članova je njihovo lično pravo da li će saopštiti ili ne“, rekao je Dimitrijević.\nČlanovi RIK razmatrali su i prigovor birača Saše Radulovića protiv rešenja o ponavljanju glasanja i povrede izbornog prava u toku izbora.\nPrema rečima Dimitrijevića, prigovor se podnosi u roku od 24 sata i istekao je 27. juna tako da su ga članovi RIK odbacili kao neblagovremen.\nNa sednici je bilo reči i o biračkim odborima za ponovljeno glasanje 1. jula, kao i o odluci o nadoknadi troškova za ponovljeno glasanje.


Merkel: Bolje nesavršen sporazum sa Iranom, nego nikakav\nNjemački kancelar Angela Merkel izjavila je danas da je “nesavršeni dogovor” sa Iranom bolji od nikakvog, te da će njena zemlja pažljivo pratiti da li će biti ispunjen.\nRohani: Ako se SAD povuku, mogu da "OČEKUJU NEOČEKIVANO"\nIranska organizacija za atomsku energiju spremna je i na “očekivane i na neočekivane” reakcije, ukoliko se SAD povuku iz međunarodnog sporazuma o nuklearnom programu Irana, izjavio je danas predsjednik Irana Hasan Rohani.\nSAD se nadaju dogovoru o iranskom nuklearnom programu\nSjedinjene Američke Države nadaju se da će postići dogovor sa Britanijom, Francuskom i Njemačkom povodom rezervi predsjednika SAD Donalda Trampa o iranskom nuklearnom sporazumu iz 2015. godine, rekao je američki izaslanik za razoružanje Robert Vud.\nZvornik: Otkriveno pet ilegalih migranta\nPolicija je na području Zvornika otkrila pet osoba iz Irana i Pakistana koji su ilegalno prešli granicu, saopšteno je danas iz Policijske uprave Zvornik.\nU školama u Iranu ZABRANJENE strane društvene mreže\nIransko Ministarstvo obrazovanja danas je zabranilo upotrebu stranih društvenih mreža u školama, javili su lokalni mediji.\nEU pozvala Rusiju i Iran da pomognu u zaustavljanju novih hemijskih napada sirijskih vlasti\nEvropska unija pozvala je Rusiju i Iran da pomognu u zaustavljanju novih hemijskih napada sirijskih vlasti, upozoravajući na mogućnost uvođenja novih sankcija.\nPronađeno 11 migranata u Istočnom Sarajevu\nNa području Policijske uprave Istočno Sarajevo u protekla dva dana otkriveno je 11 ilegalnih migranata koji su na teritoriju RS ušli iz susjednih zemalja.\nŠef Mosada: Iran sto odsto pravi NUKLEARNU BOMBU\nŠef izraelske obavještajne službe Mosad, Josi Koen, izjavio je da je “stoprocentno siguran” da je Iran i dalje posvećen razvijanju atomske bombe, istakavši da međunarodna zajednica mora da izmijeni ili odbaci svoj nuklearni sporazum sa Teheranom.\nU zemljotresu na zapadu Irana povrijeđeno najmanje 54 ljudi\nU zemljotresu jačine 5,3 stepena po Rihterovoj skali, koji je danas pogodio zapadni Iran, povrijeđeno je najmanje 54 ljudi, a nekoliko sati kasnije tu zemlju je uzdrmao još jedan zemljotres, jačine 4,2 stepena, koji je registrovan u blizini Teherana, javljaju državni mediji.\nZatreslo se tlo IRANA, registrovan zemljotres od 5,3 stepena po Rihteru


filmske vesti | Beogradske vesti\nObjavljen je trailer za seriju "House of the Dragon" koja počinje sa prikazivanjem od 21. avgusta na HBO kanalu. Priča o Targarijenovim i građanskom ratu...\nSerija o snimanju filma „Kum“\nSerija pod nazivom "The Offer" počinje sa prikazivanjem od 28. aprila na platformi "Paramauntu +". Limitirana serija o teškoćama pred kojima se našlo prilikom snimanja...\nNajnoviji ruski film Milosa Bikovica i najnoviji Betmen – specijalne projekcije tokom FEST-a\n16 фебруара, 2022 15 фебруара, 2022\nU jeku održavanja 50. FEST-a publiku očekuju specijalne projekcije dva filma najnovije svetske produkcije koji nam stižu iz Rusije i iz SAD-a. Novi ruski film...\nObjavljen prvi trailer za seriju „Gospodar prstenova“\nObjavljen prvi trailer za seriju "Gospodar prstenova: The Rings of Power" koji sa premijernim emitovanjem kreće od 2. septembra na Amazaon Prime Video. Radnja je...\nNovi film režisera Gaj Ričija pod nazivom "Operation Fortune: Ruse de guerre" dolazi u bioskope krajem januara 2022. godine sa Džejsonom Stetonom u glanoj ulozi....\nObjavljen trailer za drugu sezonu serije "The Witcher". Druga sezona će početi sa emitovanjem od 17. decembra samo na Netflix-u. https://www.youtube.com/watch?v=TJFVV2L8GKs Foto.Ilustracija/pixabay\nSandru Bulok imaćemo prilike da gledamo u novom filmu pod nazivom "The Unforgivable" iz produkcije Netflix-a. Nakon 20. godina puštena je iz zatvora u društvo...\nHoror-triler film pod nazivom "The Black Phone" imaće premijeru u februaru 2022.godine. Nakon što je 1970 -ih godina nestalo petero dece u jednom prigradskom gradu...


POLICAJAC BI NAJRADIJE ĆUTAO O ZLOČINU\n2009-07-09 HAG/DEN HAAG\nBivši policajac iz Suve Reke kaže da su strah, istražni organi i uticaj medija uzrok brojnih promena u njegovim izjavama o masakru porodice Beriša u Suvoj Reci od 26. marta 1999. godine. Svedok veruje da je zločin bio "dosta jeziv" te da je najbolje "ne pamtiti ga, niti o njemu pričati"\nVelibor Veljković, svjedok na suđenju Vlastimiru Đorđeviću\nOdgovarajući na pitanja odbrane generala Vlastimira Đorđevića, bivši policajac iz Suve Reke Velibor Veljković pokušao je da objasni brojne razlike u izjavama koje je tokom tri godine dao istražnim organima u Srbiji i istražiteljima haškog tužilaštva. Veljković je saslušavan o okolnostima masakra više od 40 članova porodice Beriša – uglavnom žena i dece - koje su 26. marta 1999. godine pripadnici policije iz Suve Reke zatvorili u lokalnu piceriju a potom na njih pucali i bacali bombe.\nJuče je, svedočeći o hronologiji masakra, rekao da je neposredno nakon ubistva tela žrtava po naređenju komandira "utovario" u kamion. Posmrtni ostaci članova porodice Beriša ekshumirani su 2001. godine u masovnoj grobnici na poligonu Specijalne antiterorističke jedinice (SAJ) u Batajnici kraj Beograda. Nad tom je jedinicom, prema tužilaštvu, nadležnost imao optuženi Đorđević.\nVeljković priznaje da razlike u izjavama - u kojima najpre pominje imena nalogodavaca, a kasnije tvrdi da ih se ne seća ili menja iskaze o identitetima prisutnih policajaca – predstavljaju "mali problem". On kaže da je u svaku sledeću izjavu uključivao ili iz nje izbacivao informacije koje je u međuvremenu "čuo u medijima" ili koje su mu tokom intervjua predočavali istražitelji.\nDanas je na zahtev branioca objasnio i zašto se tokom utovara leševa iz picerije "uplašio" ranjene starice koja mu se, kako je juče opisao, obratila moleći ga da joj poštedi život. On je, međutim, prijavio kolegama da je živa, a ovi su je odmah ubili. Veljković tvrdi da je tada bio u strahu da "mrtav može da oživi" i napadne policajca, navodeći da je na mestu starice mogao da bude muškarac, koji bi možda bio u stanju da "otme oružje i ubije policajce", a zatim "pobegne i svedoči o događaju".\nPored straha od ranjene starice Veljković je na zahtev sudija objasnio čega se plašio u razgovorima sa istražnim organima u Srbiji. Najviše je, kaže, bio uplašen za "svoju slobodu", jer je bio svestan da je "lako mogao postati osumnjičen". Drugu "neprijatnost" mu je predstavljala mogućnost da svedoči protiv kolega, bez obzira što je bio svestan da su "ubistva počinili s predumišljajem". No tu "neprijatnost" je ipak prevazišao pošto je shvatio da je "toliko svedoka" da "ne može ništa da sakrije".\nVeljković je zaključio da je ceo događaj iz Suve Reke bio "dosta jeziv" i da je najbolje "ne pamtiti ga, niti o njemu pričati".\n2009-07-08 HRONOLOGIJA MASAKRA U SUVOJ RECI


srbijasport.net - Vesti - Zonske lige - Saopštenje za javnost fudbalskog kluba - Bor 1919\nNedelja, 13.06.2021 00:43\nPosle odigrane utakmice 24. kola Zone “Istok” između OFK Slatina - FK Hajduk Veljko iz Negotina, odigrane u Slatini, 25.04.2021. godine, fudbalski klub Bor je rešio da više ne ćuti i ne dozvoli da ovakve nesportske stvari koje razaraju sport prođu nezapaženo.\nŽelimo ovim putem da se obratimo medijima i takmičarskim organima FSRIS-a i ukažemo na niz neregularnosti u meču koji je završen rezultatom 0:1 za ekipu Hajduk Veljka kako bi ukazali na brojne nefudbalske i nesportske stvari kao i na činjenicu da se na ovaj način obesmišljava svaki sportski i stručni rad, napor i treninzi u jednom normalnom klubu, koji se ne bavi manifetlucima.\nNaša sumnja je da je sama utakmica kojoj prigovaramo nameštena u korist pobednika pre njenog odigraanja a na ovo upućuje nekoliko činjenica:\n1) Sportski direktor i trener OFK Slatine, Dejan Pavlović, je nedelju dana pre odigravanja utkamice bio u Negotinu, gde se po našim saznanjima našao sa predstavnicima FK Hajduk Veljko, te da je tom prilikom i dogovoren ishod ovog meča;\n2) OFK Slatina, iako domaćin utakmice, u protokolu je imao samo 11 igrača iz prve postave, dakle bez rezervnih igrača. Ovo je prvi put u ovoj sezoni da ovaj klub kao domaćin u protokolu za utakmicu nema rezervne igrače. Primera radi kada je OFK Slatina igrala protiv našeg kluba u postavi su bila i četiri rezervna igrača;\n3) Pored toga što nije bilo rezervi vidljivo je da u tih 11 igrača OFK Slatine nije bilo onih najboljih, tj. onih koji su počinjali i igrali većinu utakmica ovog kluba u prethodnom delu sezone, pre svih Ostojić, Čaurević, Ducić, Ilić…\n4) Iako je obaveza da se postave i službena lica unesu u sistem “Comet” najmanje jedan sat prepočetka utakmice, domaća ekipa je svoju “najaču” postavu unela tek u 16:03 h, dakle nešto više od dvadesetak minuta pre početka utakmice;\n5) Snimak utakmice, koji smo spremni da dostavimo svim zainteresovanim stranama, a iz koga se jasno vidi da ni u jednoj ni u drugoj ekipi nema one energije i zalaganja kakva bi se mogla očekivati u meču koji nosi epitet derbija kola;\n6) Možda najslikovitiji primer kakava je prijateljska atmosfera vladala na ovoj utakmici, u kojoj je sve trebalo da puca i gori, naravno u onom sportskom smislu, jeste ponašanje člana uprave i predstavnika FK Hajduk Veljko na ovoj utkamici, Duška Falčića, koji je kao ovlašćeno lice gostiju utakmicu proveo, ni manje ni više nego sedeći na traktoru za košenje trave… Sve ovo na očigled delegate i sudija utakmice.\nŽelimo javno da upozorimo i skrenemo pažnju kako klubovima tako i takmičarskim organima da obrate pažnju na stvari koje se dešavaju van terena, što predstavlja jasnu indikaciju u kom pravcu će se ovo fudbalsko prvenstvo odvijati.\nImajući u vidu sve gore navedeno od medija očekujemo podršku i čvrstu veru da će nam pomoći u nastojanjima da ovakve i slične pojave pokušamo da iskorenimo, a takmičarskim i disciplinskim organima FSRIS-a upućujemo molbu da sve ovo ispitaju, jer ovo nije prvi put da se ovako nešto događa u tekućoj sezoni. Vratimo sramotu i moralne vrednosti u sportski i javni život uopšte.\nU nadi da će do određenih promena doći,\nPREDSEDNIK UO FK BOR\nZonske lige Muškarci Zona "Istok" Bor 1919 OFK Slatina Hajduk Veljko Srbija Borski okrug Bor


HRT: VIDEO: Siloviti udari sirijskog režima na Gutu\n14:12 / 12.03.2018.\nVIDEO: Siloviti udari sirijskog režima na Gutu\nU toj pobunjeničkoj enklavi, koja je gotovo na vratima Damaska, u proteklih 20 dana ubijeno je oko tisuću civila, a ranjenih je više od 4000.\nVojska sirijskog režima nastavlja sa zračnim udarima na Istočnu Gutu. Grad Duma, koji je još pod nadzorom pobunjenika, suočen je s katastrofalnim stanjem jer su se u njega sklonile tisuće ljudi u bijegu pred vojnom ofenzivom.\nTisuće obitelji spavaju na ulicama i u parkovima zbog prenapučenosti skloništa i podruma. U toj pobunjeničkoj enklavi, koja je gotovo na vratima Damaska, u proteklih 20 dana ubijeno je oko tisuću civila, a ranjenih je više od 4 000.


„Povratak heroja“: Veličanje ratnih zločinaca na Kosovu - Crno beli svet\nNa Kosovu ne postoji zakonska prepreka da se ratni zločinci, nakon izdržavanja kazne, nađu na javnoj funkciji, te su im tako visoki zvaničnici u više navrata davali poslove, prisustvovali svečanostima organizovanim u njihovu čast i doživljavali ih kao uzore.\n“Ratni heroj se vratio na slobodu”.\nOvim rečima je početkom prošle godine tadašnji kosovski premijer komentarisao uslovno puštanje osuđenog ratnog zločinca iz zatvora.\nSamo nekoliko dana nakon toga, ovaj ratni zločinac je postao politički savetnik premijera.\nBekim Bljakaj (Bekim Blakaj), direktor Fonda za humanitarno pravo (FHP) Kosova, kaže da ratni zločinci imaju pravo da nastave život nakon puštanja iz zatvora, ali ih ne bi trebalo postavljati na javne funkcije.\nFOTO: FB, Ramuš Haradinaj\nFOTO: FB Hašim Tači


Aleksandar Dorin na slobodi (1): Istina pomogla da izdržim užas\nKada je u petak po podne pušten da se brani sa slobode, Aleksander Dorin (pravo ime Boris Krljić) prvo je otišao na kafu s prijateljima posle tri i po meseca provedena u istražnom zatvoru u...\nNATO započinje "Spoj trozupca": Demonstracije velikih ambicija u modernom ratovanju\nNATO u subotu započinje svoju najveću vojnu vežbu od 2002. godine, u kojoj će 36.000 vojnika Severnoatlantske alijanse biti angažovano na vežbama spremnosti u Italiji, Španiji i Portugaliji.\nTenis pred ambisom: Dam ti 5.000 evra da promašiš servis\nNova pojava u svetu tenisa. Na ITF turnirima u Španiji se sve češće pojavljuju gledaoci, koji se klade uživo preko mobilnih telefona. Španska "Marka" detaljno se bavila ovim problemom, koji...\nEvropi preti raspad na regije?\nPoslanici koji podržavaju odvajanje pokrajine Katalonije od Španije dobili su većinu mesta u katalonskom parlamentu na regionalnim izborima, ali sama lista stranke za otcepljenje Hunts per si nije...\nI Maskerano utajio porez?\nKatalonski zemljotres uzdrmaće i Evropsku uniju\n"Pobeda stranaka koje se zalažu za otcepljenje od Španije na parlamentarnim izborima u Kataloniji nagoveštava "tektonske promene" koje će pogoditi ne samo Španiju, već će izazvati vrenje i u...\nSeparatisti u Vojvodini: Kad mogu Katalonci, možemo i mi!\nRafa otvorio dušu: Patio sam...


SREMSKA MITROVICA - Na imanju Radeta Kljajića u Vognju sve je spremno za početak gradnje prve farme za uzgoj žaba u Srbiji, dok će asocijacija ‘’Euroheliks’’ biti zadužena za otkup, preradu i izvoz žaba na evropsko tržište. Mada je Minista-rstvo za zaštitu životne sredine za ovu godinu zabranilo ulov žabe u Sremu, pužarski zadrugari dobili su od nadležnog ministarstva dozvolu za otkup dve tone kreketuša sa drugih područja.\n- Naša pužarska zadruga ‘’Heliks’’ koja okuplja zadrugare i kooperante iz cele Srbije, započela je otkup žaba za francuskog partnera, koji ima fabrike širom Evrope. Kako je Ministarstvo nauke i zaštite životne sredine, zbog njihovog smanjenog broja, zabranilo u ovoj godini lov na žabe u Sremu, vršićemo otkup žaba sa drugih područja. Od nadležnog ministarstva dobili smo dozvolu za otkup dve tone žaba, koji kreće krajem juna, a zbog kvaliteta tražene su isključivo žabe kreketuše, dok krastače ne dolaze u obzir, objašnjava Rade Kljajić, direktor pužarske zadruge ‘’Heliks’’.\nPorodica Kljajić već nekoliko godina se uspešno bavi uzgajanjem puževa na imanju u Vognju, nedaleko od Rume, gde se do kraja godine očekuje i početak rada prve farme za uzgoj žaba u Srbiji. Pored pužarske zadruge ‘’Heliks’’ u budući biznis biće uključeni i partneri iz Beograda i Doboja, a nedavno osnovano preduzeće ‘’Euroheliks’’ u Stejanovcima vršiće otkup, preradu i izvoz žaba i puževa u zemlje Evrope.\n- Očekujemo da u najskorije vreme dobijemo dozvolu od Ministarstva poljoprivrede, nakon čega sledi izgradnja farme za uzgoj žaba na tri hektara našeg porodičnog imanja u Vognju. Planira se proizvodnja od desetak tona žaba godišnje za tržište Italije, Španije i Francuske, kao i zapošljavanje 20 stalnih i oko 100 sezonskih radnika, koji bi radili najmanje devet meseci godišnje. Iako su zbog nerešene pravne regulative i brojnih problema sa otkupom i izvozom, mnogi uzgajivači puževa odustajali od ovog posla, nakon razgovora u nadležnim upravama u Ministarstvima poljoprivrede i zaštite životne sredine, nadamo se da se isto neće desiti i sa uzgajivačima žaba, kaže Kljajić, čiji je štand sa žabljim specijalitetima bio izuzetno posećen na Novosadskom sajmu.


f Delez Srbija reciklirala 43 odsto otpada u 2013. godini - Arhus Centar Subotica\nDelez Srbija reciklirala 43 odsto otpada u 2013. godini\nTrgovinski lanac Delez Srbija (Delhaize Serbia) u 2013. je recikliro 43 odsto otpada, odnosno oko 6.000 tona, što je 14 odsto više nego 2012. godine, pokazuje danas objavljeni Izveštaj o merama održivog razvoja za prošlu godinu Delez grupe.\nPrimenom mera energetske efikasnosti u renoviranim prodavnicama ostvarene su uštede od dva odsto na računima za električnu energiju, devet odsto na troškovima grejanja i osam odsto na potrošenu vodu, precizirano je u saopštenju.\nIstaknuto je i da 40 odsto prehrambenih proizvođača privatne robne marke kompanije Delez poseduje jedan od sertifikata koji prepoznaje Globalna inicijativa za sigurnost hrane (GFSI).\nPodseća se i da je u okviru test projekta trgovina Maksi, koje posluju u sastavu Delez Srbija, "Ja volim svoj grad", sačuvano dva i po miliona kesa za jednokratnu upotrebu i donirano 500.000 dinara jednoj beogradskoj osnovnoj školi.\nU pet Tempo centara postavljena su "eko-ostrva", mesta na kojima potrošači mogu odvajati otpad, a pored toga, najsiromašnijim porodicama donirano je 20,56 tona hrane preko nevladinih organizacija.\nNaglašeno je da Izveštaj o održivom razvoju Delez grupe, međunarodnog maloprodajnog trgovinskog lanca koji posluje u devet zemalja, detaljno opisuje dostignuća kompanije u oblastima od značaja za lokalne zajednice u kojima posluje, kao što su klimatske promene, manjak resursa i zdravstvene potrebe potrošača, u okviru sektora maloprodaje.\nKao najvažniji rezultate u prethodnoj godini, Delez grupa navodi održivost privatne robne marke koja se ogleda u podršci održivoj poljoprivredi i zdravijoj hrani, kretanje ka nultoj količini otpada, zapošljavanje raznovrsne radne snage koja oslikava lokalne zajednice u kojima posluje, kao i rad na smanjenju uticaja jednog od glavnih faktora klimatskih promena u tom sektoru - emisije sistema hlađenja.


Nikola Marković je: radio na razvoju informacionog sistema grada Beograda i informacionog sistema federacije, učestvuje u aktivnostima Društva za informatiku Srbije, učestvovao u izvođenju nastave na Višoj školi za informatiku, komentarisao stanje u oblasti primena informatike u časopisima PCPress, B&F, InfoTrend i dr. Za ostvarene uspehe dobio je više stručnih priznanja.\nOd 1970 do 1985. godine na razvoju Informacionog sistema grada Beograda koji je 80-tih godina imao oko 50 kompjuterizovanih evidencija za potrebe gradski i opštinskih organa. U informacionom sistemu grada Beograda koristile su se kompjuterizovane evidencije: registar stanivništva, matične knjiga, poreski obveznici, katastar, vojni obveznici, zaključci Skupštine grada i dr. Jedinstveni matični broj građana(JMBG) je korišćen za računarsko povezivanje evidencija.\nOd 1985 do 2000 godine radio je na razvoju Informacionig sistema federacije koji je objedinjavao informacione sisteme svih državnih organa SFRJ i kasnije SRJ. Računarska mreža federacije je služila za povezivanje i razmenu podataka u okviru informacionog sistema federacije. Zajednički standardi i šifarnici su obezbeživali jedinstvo u informacionom sistemu federacije. Bezbednost u informacionom sistemu federacije je regulisana je fizičkim i tehničkim razdvajanjem Računarske mreže i internet mreže.\nPredsednik je Društva za informatiku Srbije(DIS) koje je neprofitno udruženje informatičara i bavi se promocijom informacionih i komunikacionih tehnologija(IKT), afirmacijom domaćih IKT rešenja i razmatranjem društvenih aspekata u razvoju primena IKT. Svake godine Društvo za informtiku Srbije organizuje desetak stručnih tribina, okruglih stolova, predavanja, promocija i sličnih aktivnosti. Plakete Društva za informatiku Srbije se dodeljuju za najbolja domaća rešenja u primeni informacionih tehnologija.\nUređuje IKT Bilten koji objavljuju Društvo za informatiku Srbije i Mineco Computers. IKT Bilten služi za interno informisanje funkcionera i stručnih radnika u državnim organima, javnim službama, IT kompanijama i nekim medijima. U svakom broju IKT Biltena objave se aktuelne vesti o primenama informacionih i komunikacionih tehnologija u državnim organima, u domaćim kompanijama i u svetu.\nU stručnim časopisima PCPress, B&F, InfoTrend, Internet ogledalo i dr. objavio je oko 200 stručnih komentara i izveštaja. Najčešće tekstovi se odnose na: informaciono društvo, elektronsko poslovanje, eUprava, eTrgovina, industrija 4.0, zaštita ličnih podataka, stanje informatizacije i potrebne mere, efekti informatizacije i dr.\nSkupština grаdа Beogrаdа\nOd 1970. do 1985. godine rаdio nа rаzvoju informаcionog sistemа Skupštine grаdа Beogrаdа u svojstvu direktorа Grаdskog zаvodа zа informаtiku.\nOd 1985. do 2000. godine rаdio nа rаzvoju informаcionog sistemа sаveznih orgаnа i orgаnizаcijа u svojstvu pomoćnikа sаveznog sekretаrа zа prаvosuđe(zа sektor informаtike ) i kаsnije kаo direktor Sаveznog zаvodа zа informаtiku.\nSаrаđivаo nа uvođenju Internetа u SRJ i od 1996. do 2000. godine bio аdministrаtor .gov domenа zа držаvne orgаne u SRJ.\nViša škola za informatiku\nGodine 2013. Nikola Marković je objavio dve knjige: monogrаfiju „40 godinа Društvа zа informаtiku Srbije“ i elektronsku knjigu “Put u informаciono društvo“ kojа sаdrži izbor objаvljenih člаnаkа i komentаrа.\n„40 godinа Društvа zа informаtiku Srbije“\n“Na putu u informаciono društvo“\nRTS, emisija "kako stoje stvari", 27. februar 2017.\nrazgovor vodio Zoran Stanojević, urednik RTS\nDobitnici plaketa DIS sa žirijem\nObeležavanje 20 godina interneta u Srbiji\nDebata o zaštiti ličnih podataka\nSastanak Radne grupe NKEU za poglavlje 10 (informaciono društvo i mediji)\nNikola Marković i Predrag Milićević (RNIDS)


Predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i potpredsednika Vlade Republike Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, održali su danas sednicu Radne grupe za praćenje realizacije velikih infrastrukturnih projekata koji se odvijaju na teritoriji AP Vojvodine.\nIgor Mirović i Zorana Mihajlović\nMirović i Mihajlović izrazili su zadovoljstvo što je zajednički rad, kroz ovu radnu grupu formiranu u februaru, doveo do značajnih pomaka u realizaciji najkrupnijih projekata u sektorima putnog, železničkog i vodnog saobraćaja, komunalnih delatnosti, vodosnabdevanja i prostornog planiranja.\nPredsednik Mirović je naglasio da je veoma zadovoljan što po prvi put, u proteklih niz godina, Vlada Srbije, Pokrajinska vlada i lokalne samouprave na svim projektima nastupaju koordinisano, zajednički, definišu se prioriteti, bez obzira da li se radi o nacionalnim, velikim regionalnim ili lokalnim projektima.\n- Rekonstrukcija puta od Žablja do Zrenjanina je na samom kraju. Zajednički smo definisali početak postupka za izradu projektne dokumentacije za buduću brzu saobraćajnicu Novi Sad – Zrenjanin - Borča, takozvano „Vojvođansko P“. Imamo jedan razvojni projekat koji će biti rađen po uzoru na pripremu projekta Fruškogorskog koridora, kako bi mogli da nađemo investitora. To je važno za Banat, kao manje razvijenu sredinu u Vojvodini i Srbiji, što će doprineti njegovom bržem razvoju - rekao je Mirović i dodao da se danas razgovaralo i o Fruškogorskom koridoru, novom projektu transformacije pruge Petrovaradin-Beočin u ’’zelenu stazu’’ za pešake i bicikliste.\nMinistarka Mihajlović je naglasila da je vrednost infrastrukturnih projekata koji se realizuju u Vojvodini gotovo dve milijarde evra, samo u oblasti železnice, a da se u održavanje i rehabilitaciju puteva u Vojvodini ulaže 20 miliona evra.\n- U 2018. očekuje nas na proleće puštanje železničkog i drumskog saobraćaja na Žeželjevom mostu, potom i završetak svih pristupnih saobraćajnica. Na pruzi Beograd-Budimpešta očekuje nas nastavak radova na dve deonice gde je izvođenje već počelo i potpisivanje komercijalnog ugovora za treću deonicu, od Novog Sada do Subotice. U januaru se raspisuje tender za nastavak radova na Ipsilon kraku kod Subotice, a kroz program „Puteva Srbije“ obezbeđeno je da praktično nema dela Vojvodine u kojoj neće biti rađena rehabilitacija ili održavanje nekog puta – rekla je Mihajlovićeva.\nOna je pohvalila rad zajedničkog tela Vlade Srbije i Vlade AP Vojvodine koje je formirano u februaru ove godine i istakla da su brži i efikasniji kada zajedno rade i donose odluke.\n- Zahvaljujući tome, ove godine spojen je Žeželjev most, imamo dogovor o prioritetima u održavanju puteva u Vojvodini, kao i u vezi sa održavanjem nekoliko pruga na teritoriji Vojvodine, koje će finansirati lokalne samouprave, uz pomoć Pokrajinske vlade - dodala je Mihajlovićeva.\nNa današnjoj sednici bilo je reči i o projektima prekogranične saradnje sa Mađarskom i Rumunijom, kao i o projektima u oblastima vodosnabdevanja, gde su iz programa sa nemačkom razvojnom bankom KfW već završene fabrike vode u Somboru i Vršcu i ugovoreni novi projekti koji će rešiti pitanje vodosnabdevanja u Kikindi i Vrbasu, kao i fabrike vode u Novom Bečeju.


RTS :: Naši slikari na čuvenoj međunarodnoj izložbi u Austriji\nVesti Naši slikari na čuvenoj međunarodnoj izložbi u Austriji\nutorak, 21. nov 2017, 09:59 -> 06:48\nNaši slikari na čuvenoj međunarodnoj izložbi u Austriji\nŠesta postavka međunarodne Drimskejps (Dreamscapes) izložbe otvorena je u Trierenberg Art Traun u Austriji 9. novembra. Tokom tri meseca biće izložena umetnička dela više od 50 savremenih majstora, predstavnika imaginarnog realizma, iz celog sveta.\nMeđu njima, svojim radovima su zastupljeni i Dejan Ulardžić, Zoran Krulj, Snežana Petrović, Slavko Krunić I Željko Đurović. Petočlana ekipa iz Srbije bila je najbrojnija i svojim radovima izazvala nepodeljeno interesovanje i divljenje.\nU toku otvaranja Drimskejp izložbe će takođe biti predstavljeno 6. izdanje nove Drimskejp knjige. Ovo šesto Drimskejps izdanje sadrži izbor radova više od 70 autora iz celog sveta, i predstavlja prekretnicu u istoriji imaginarnog realizma koji će na ovaj način biti prikazan u svom punom sjaju.\nIzložbama u Austriji, Belgiji, Nemačkoj i Holandiji se kompletira ovaj ambiciozni projekat koji će 2019. godine, na finalnoj izložbi u Viechtach--u, biti završen. Njegov inicijator i organizator je od samog početka bio Marcel Salome. Manifestujući svoju zavidnu energiju, veliki organizacioni talenat i lucidnu, široku viziju vezanu za kvalitet savremenog umetničkog izraza, značajno je doprineo njegovom postavljanju u centar pažnje. Fokusirao se isključivo na savremene autore sa veoma izraženim osobenostima.\nOsim što je ustupio podijum laueratima, omogućio je i da manje poznati mladi, perspektivni talenti pokažu svoje radove. Jedinstvenost Drimskejpsa ogleda se i u tome što pored slika predstavlja i skulpture kao i dela od stakla. Pod zajedničkim nazivom imaginarnog realizma Drimskejps objedinjuje umetničke pravce kao što su magični realizam, fantastični realizam, nadrealizam i simbolizam skrećući svetu pažnju na njih preko različitih projekata.\nU protekle tri decenije je imaginarni realizam iznedrio velike umetnike sa različitih kontinenata koji su počeli sa zajedničkim radom, ne samo zbog zajedničke potrebe za stvaranjem u imaginarnom stilu, već i zbog svoje nesumnjive sličnosti i solidarnosti.\nOva saradnja je rezultirala poznatim Drimskejps grupnim izložbama predvođenim umetnicima i predstavnicima imaginarnog stila. Tokom ovih Drimskejps izložbi moguće je diviti se radu više od 50 internacionalnih umetnika, od kojih mnogi izlažu po prvi put u Evropi ili čiji radovi odmah dospevaju u ruke privatnih kolekcionara čime ostaju nevidljivi za publiku.\nImaginarno predstavljanje i tradicionalne slikarske i skulptorske tehnike su ostavili značajan uticaj u istoriji umetnosti i zadobile poštovanje zahvaljujući radovima Boša, Brojgela, Arcimbolda, da Vinčija, prerafaelista, Moroa, Dalija, Magrita i Delvoa. Ovi uglavnom metafizički i nadrealni opisi sveta su fascinirali čovečanstvo još od antičke Grčke i doba Egipta. Prirodni fenomeni, koji se uglavnom manifestuju u snovima i podsvesti, služe kao izvor inspiracije mnogim umetnicima.\nVeliki majstori su kroz vekove bili praćeni svojim uspešnim naslednicima: umetnicima koji su takođe crpli inspiraciju iz metafizike, filozofije, literature i simbolizma metafizičkog sveta. Kao i prethodnici koji su nastojali da uhvate magiju stvarnosti, umetnici koji učestvuju u Drimskejps-u današnjem svetu oslobađaju svoju maštu. Drimskejps izložba predstavlja majstore budućnosti koji su boemski život zamenili za globalno priznanje i poštovanje.


predsednik Архиве - Dnevnik Juga\nPočetna / Tag arhiva: predsednik\nSrdjan Stamenkovic 24/01/2021\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac, Niš, Vranje 0\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je gostujući na Televiziji Prva da je u Srbija stigao „Britanski soj“ Korona virusa. Predsednik Srbije je rekao da ga je ministar zdravlja Zlatobor Lončar obavestio da je u Srbiji potvrđeno prisustvo Brotanskog soja za koji kažu da je opasnij ii smrtonosniji od ovoga što …\nPočeo sa radom novi rendtgen aparat u DZ Vlasotince, predsednik opštine zahvalio građanima na strpljenju\nSrdjan Stamenkovic 24/12/2020\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Korona Virus, Vlasotince 0\nPosle nešto više od mesec dana, pacijenti iz Vlasotinca mogu ponovo da obave neophodna dijagnostička snimanja na rendtgen aparatu u ovdašnjem Domu zdravlja. U pitanju je savremeni digitalni uređaj, vredan 12 miliona dinara, za koji su zaposleni morali da prođu novu obuku i dobiju licence, a Direktorat za nuklearnu i …\nSrdjan Stamenkovic 14/08/2020\tDRUŠTVO, EKONOMIJA, Korona Virus, Leskovac, Niš, Vranje 0\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas gostujući na Televiziji Pink popuštanje nekih od mera prevencije od sledećeg vikenda. On je naglasio da je situacija bolja i da će ukoliko se tako nastavi biti oguće popuštanje pojedini mera. -Od sledećeg vikenda moći ćemo da produžimo rad ugostiteljima do jedan sat …\nSrdjan Stamenkovic 12/08/2020\tLeskovac, POLITIKA 0\nKonstitutivna sednica Skupštine grada Leskovca biće održana u ponedeljak 17. avgusta sa početkom u 9 sat u sali Narodnog pozorišta Leskovac. Do promene mesta održavanja došlo je zbog epidemiološke situacije, a kako bi bila omogućena primena preventivnih mera protiv epidemije Covid 19. Nakon verifikacije mandata novim odbornicima biće izabrani predsednik, …\nSrdjan Stamenkovic 28/04/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac, Niš, Vranje 0\nKrizni štabovi Vlade Srbije usvojili su danas kalendar popuštanja mera koji donosi precizan raspored kada i šta počinje da radi. Već od danas su otvoreni parkovi i šetališta, s tim što građani moraju biti na odgovarajućem odstojanju od minimum 2 metra. Od danas počinju i treninzi na otvorenom, sa potpunom …\nPredsednik Opštine Vlasotince Zoran Todorović uputio je Novogodišnju čestitku svim građanima. -Godina koja je već iza nas, kao i nekoliko prethodnih, bile su u Vlasotincu godine značajnih investicija. U 2020. nastavićemo da radimo, za bolju budućnost naših naraštaja, sa željom da ostanu u svom rodnom mestu i da svi zajedno …


Вучић: Све више се осети да свет постаје мултиполаран - Нови Стандард\nVučić: Sve više se oseti da svet postaje multipolaran\n„Ono što je za nas, kao relativno malu zemlju, važno, po svojoj teritoriji i broju stanovnika, je da značaj multilateralizma raste“, rekao je on\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je, sumirajući boravak u Parizu, da je njegov utisak da značaj multilateralizma raste. Male zemlje osećaju se sve slobodnije i nezavisnije i donose odluke u skladu sa svojim interesima, jer više ne postoji jedan šerif u svetu, istakao je Vučić.\nPoslednjeg dana posete Parizu predsednik Srbije Aleksandar Vučić je na 40. zasedanju Generalne konferencije Uneska govorio o pritiscima da se srpsko nasleđe na Kosovu i Metohiji preda nekom drugom i o neophodnosti da se zaštiti.\n„Ukazao sam na to kolika je ugroženost naših najvažnijih manastira, pre svega, južno od Ibra, od Pećke patrijaršije, Bogorodice Ljeviške u Prizrenu, Manastira Dečani i Manastira Gračanica, do toga da se ruše srpska groblja i da ta opasnost uvek postoji i zahvalio sam se Unesku na svoj podršci koju su nam pružili“, rekao je Vučić za RTS.\n„Ako smem da kažem – teško da će Kosovo moći da postane deo Uneska, ni danas, ni sledeće godine. Mislim da smo, i kroz budžetska pitanja i ključna politička pitanja, ovde uspeli da napravimo jednu dobru osnovu za sigurnu i čvrstu poziciju Srbije“, rekao je predsednik. Govoreći o pitanju multilateralizma, Vučić je rekao da je to jedna popularna reč o kojoj se mnogo govori.\n„Ima onih koji su za, poput Emanuela Makrona, koji je ceo svoj intervju Ekonomistu posvetio multilateralizmu i snaženju Evrope, kao globalnom političkom igraču, pri čemu se razlikuju izjave – Makron smatra da Evropa mora da ima svoju armiju, da bi bila globalni politički igrač“, rekao je predsednik Srbije. Prema njegovim rečima, drugi deo Evrope ili veći deo Evrope se oslanja na NATO.\n„Ono što je za nas, kao relativno malu zemlju, važno, po svojoj teritoriji i broju stanovnika, je da značaj multilateralizma raste, da se male zemlje osećaju sve slobodnije i nezavisnije i da donose odluke u skladu sa svojim interesima, jer više ne postoji jedan šerif u svetu“, rekao je Vučić. „To je tema u Parizu i svuda u svetu i čini mi se da dobro plivamo u tim vodama“, istakao je predsednik Srbije.\nPredsednik Vučić 12. novembra nije učestvovao u panelu Uneska, zbog vanrednog poziva na sastanak sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom. „Ne možete u takvim stvarima da čujete mnogo šta novo. Sve što radite i sve što se mučite, radite da taktički za milimetar pomerate, kao ljudi koji znaju kako ide američki fudbal, jardu po jardu, da pomerate unapred. Ne možete vi sa jednog na drugi kraj terena, osim izuzetnim potezom, to se retko dešava“, kaže Vučić.\nBEZBROJ TEHNIČKIH DETALjA, O SUŠTINI – VEOMA MALO\nIstiče da je potrebno mnogo dobre taktike da bismo se malo pomerili, posebno u ovako teškim pitanjima, kao što je pitanje Kosova i Metohija. „Francuska i Evropa hoće dominantnu ulogu, a na izvestan način, to želi i Amerika, ali ono što još nisam video to je suština“, rekao je Vučić i dodao da je čuo bezbroj tehničkih detalja, ali o suštini – malo.\nIstiče da je Tačiju pred Makronom rekao da Priština nije ispunila svoje obaveze ni od ranije, što je Tači negirao. „Ja vam sad kažem da će teško ispuniti bilo šta u budućnosti“, ukazao je srpski predsednik Makronu, na šta je on rekao: „To ćemo da vidimo“. Zahvalio je Makronu na njegovom angažmanu i trudu i rekao da je prvi razgovor koji su imali bio veoma značajan, jer govori o bilateralnim odnosima i o njegovom poštovanju prema Srbiji. „Na tome – kapa dole“, rekao je Vučić.\nNa pitanje da li ide u Zagreb na sednicu Evropske narodne partije, predsednik je rekao da je odluku doneo, ali da će je saopštiti sutra.\n„Za mene je važno da ostavimo prostor za izgradnju dobrih bilateralnih odnosa, ali mi ne pada na pamet da se pokunjim ili spuštam glavu pred nekim, a da za to nema razloga, jer ja predstavljam slobodarsku zemlju, ponosan narod i predstavljam narod koji ni od koga nije zaslužio ni packe, niti da spušta ili sklanja pogled u stranu“, rekao je Vučić.\n„Moja odluka biće dobro obrazložena, sutra ću razgovarati i sa šefom Evropske narodne partije Žozefom Dolom, kojem ću prvo saopštiti, a onda celokupnoj javnosti“, rekao je predsednik Srbije.


SDA Sandžaka izlazi na izbore - IZBORI - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » IZBORI » SDA Sandžaka izlazi na izbore\nGlavni odbor SDA Sandžaka jednoglasno je doneo odluku da ta stranka učestvuje na lokalnim i parlamentarnim izborima – rekao je danas na konferenciji za novinare lider SDA Szulejman Ugljanin i dodao da je odluka doneta „nakon razmatranja okolnosti i uslova u kojima će izbori biti održani“.\n1Piše: S. Novosel 12. marta 2020. 14.10\n„U Sandžaku na izbore izlaze dve potpuno suprostavljene političke opcije – SDA Sandžaka, kao autentična sandžačka bošnjačka opcija i druga je velikosrpska oipcija“, ocenio je on.\n-Bez obzira na pritiske, ucene i loše izborne uslove, SDA neće dozvoliti da je bilo ko izbaci iz političkog života Sandžaka bez borbe. Danas kada velikosrpski režim Aleksandra Vučića oduzima bošnjačkom narodu pravo da slobodno živi,radi, misli i bira, odlučili smo da tome stanemo na put – naglasio je Ugljanin i objasnio glavni razlog učestvovanja na izborima je suprostavljanje Vučićevom režimu i „da pokažemo da njegovi podanici i izvršioci nemaju uporište u Sandžaku“.\nUgljanin je novinarima ponovio program svoje stranke : decentralizacija Srbije, specijalni status za Sandžak, evropske i NATO integracije, tržišna ekonomija i konkurentna privreda, demokratija, vladavina prava, sigurnost i društvo jednakih mogućnosti za sve.\nU prethodnim mandatima SDA Sandžaka predvodila je lokalnu vlast u Sjenici i Tutinu i imala je dva narodna poslanika u republičkom parlamentu.\nIzbori 2020, Novi Pazar, sda, Sulejman UgljaninNovi Pazar\n12. marta 2020. u 16.31\nSandžaci su u Turskoj, u Srbiji su oblasti.


Izmena pravila o konkurenciji EU neće biti razmatrana barem do 2021. godine - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Evropska unija Izmena pravila o konkurenciji EU neće biti razmatrana barem do 2021. godine\nBrisel, 11. mart 2020. – Uprkos pritiscima grupe članica EU, Evropska komisija (EK) neće razmatrati izmenu pravila o konkurenciji EU barem do 2021, proizilazi iz nove industrijske strategije za globalnu konkurentnost, zelenu i digitalnu Evropu.\nCilj te strategije EK je da se podrže konkurentnost Evrope i njena “strateška autonomija” u uslovima nestabilnosti na globalnim tržištima i budućih izazova u vezi sa održivošću i digitalizacijom.\nU dokumentu se naglašava značaj nezavisne politike konkurencije EU i ukazuje da se važeća pravila razmatraju ali da, za sada, neće biti većih promena na tom planu.\nIako je komesarka prethodno izjavila da sledi reforma politike konkurencije, predstavljena strategija pokazuje da će ti planovi biti razmatrani i “ako bude potrebno” usvojeni od 2021.\nKomisija je takođe zadržala “bezbednu distancu” prema politički osetljivoj frazi “evropski šampioni” jer ne želi da isprovocira one koji rade u malim i srednjim preduzećima (MSP). Podsticaj MSP takođe je deo strategije.\n“Lično ne koristim reč šampioni, osim kada je reč o sportisitima. Nikada za kompanije“, rekao je novinarima evropski komesar za unutrašnje tržište Tjeri Breton. “Mislim da to nije odgovarajuća reč ali to ne znači da ne verujemo da je kroz jasna pravila konkurencije važno da imamo lidere u Evropi“, rekao je on.\nU međuvremenu su Austrija, Bugarska, Francuska, Nemačka, Grka, Italija, Luksemburg, Rumunija i Španija pozdravile nameru EK da ublaži pravila o konkurenciji i državnoj pomoći u kontekstu “novog tehnološkog i razvoja globalnog tržišta“.\nU digitalnoj oblasti u novoj strategiji se naglašavaju planovi iz nedavno utvrđene digitalne strategije o potrebi ulaganja u istraživanja i razvoj veštačke inteligencije, 5G, analitike podataka, kao uspostavljanja infrastrukture za “zaštitu ključne digitalne aktive EU“. Ukazuje se i na nedovoljne kapacitete na digitalnom planu u evropskom privatnom sektoru.\nPlanirano je i da uskoro bude predstavljen akcioni plan za intelektualnu svojinu. U strategiji se ističe da je “pametna politika intelektualne svojine predstavlja ključnu pomoć kompanijama da rastu, otvaraju radna mesta i da zaštite i razvijaju ono po čemu su jedinstvene i konkurentne“.\nNavodi se i da se u novoj industrijskoj strategiji vidi pokušaj da se reguliše “onlajn ekosistem” u sklopu zakona o digitalnim uslugama koji će biti predstavljen u četvrtom kvartalu.\nKada je reč o nastojanjima EK da podstakne razvoj “zdravog okruženja” za MSP u Evropi, predviđen je niz mera.\nKomisija je takođe pokrenula novu političku inicijativu (EU Start-up Nations Standard) čiji je cilj da olakša razvoj “startapova” širom kontinenta i privuče obučenu radnu snagu uvođenjem opcija za akcije.\nTehnološke kompanije su pozdravile te planove. “Pozdravlamo ambiciju EU da traže panevropsko rešenje za potrebe ‘startapova“, naveli u lideri tih kompanija, prenosi Euractiv.\nOznakeEvropska komisijaMargrete Vestagerstrategija\nPrethodno Šer Fondacija: Fejsbuk počinje da prati izborno i političko oglašavanje na Balkanu\nSledeće Srbija se i dalje suočava s brojnim izazovima u domenu ljudskih prava\nBeograd, 25. februar 2021. – Vlada Srbije je na današnjoj sednici usvojila Strategij…\nTop Tags lokalna samouprava OCD Vlada Republike Srbije mladi Društvo ljudska prava evropske integracije mediji istraživanje vladavina prava Civilno društvo konkurs Evropska komisija Srbija i Evropska unija Evropska unija


Sve, sve, ali fudbal | Fudbal | Direktno\n[ Izvor: Vreme/Slobodan Georgijev ]\n15. 05. 2021. 15:09 0\nSve, sve, ali fudbal\nSnimak je obišao svet. Dobro, možda ne svet, ali region sigurno. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić, na mestu lokalnog fudbalskog kluba, izvodi penal - kazneni udarac sa 11 metara. Na golu je dečak obučen kao golman, Vučić hvata zalet i snažnim udarcem desnim nogom šalje loptu u mrežu, dok golman sa gol-linije pogledom prati njen let. Ne znamo da li je ovaj snimak došao i do Petera Handkea, nemačkog pisca i nobelovca, autora knjige Golmanov strah od penala, koji je dan posle toga bio u poseti Srbiji i video se sa Vučićem.\nAli na tom snimku onaj golman shvata da je reč o protokolu, i jedino što je još mogao da uradi jeste da se baci za loptom, što bi ulepšalo scenu. Tako nas je Vučić podsetio da je on zapravo "ljubitelj fudbala", što se znalo od trenutka kada je ušao u politiku i hvalio se kako se kao mladi huligan tukao na utakmicama pre i posle njih, bilo u Beogradu, bilo u drugim mestima u kojima je igrala Crvena zvezda, čiji je navijač.\nSAM SEBI SVEDOK\nO Vučicevim huliganskim danima ima mnogo njegovih svedočenja i pravdanja, i vrlo malo ili skoro nimalo priča nekog od 'ortaka' sa tribine, koji bi potvrdili da se zaista u mladosti nije bojao nikoga i da mu tuče nisu bile strane. Postoje urbane legende, kao ona po kojima je ogovarao neko poznatog navijača Partizana koji ga je potom prebio pre nekog derbija, a postoje i svedočenje "iz bloka" gde je odrastao da su braća Vučić oduvek bio na terenčetu, da su imali nove dobre lopte za fudbal i da im je bio bio neki Makedonac koji ih je maltretirao i oduzimao im loptu. Onda bi njihov tata, koga su zvali Đelo Bosanac, išao da sa roditeljimama Makedonca ispravlja "krive Drine" i tražio je da njihov sin ne maltretira njegove sinove.\nDakle, predsednik ima tradiciju u fudbalu, daleko dužu nego onu i politici koja ga je proslavila i uvela u istoriju, pa se i pored različitih političkih tema uvek držao i sporta i fudbala: od poseta utakmica Crvene zvezde u zrelom dobu, preko diskretnog ulaska u upravu klubau po formiranju SNS-a kada je trebalo da posluži kao most ka navijačkim grupama, do preuzimanja kluba u kasnu jesen 2012 godine, kada je po povlačenju Vladana Lukića Aleksandar Vučić, tada samo prvi potredsednik Vlade Srbije, u klub doveo svoj tim predvođen Slavišom Kokezom, u nameri da Zvezdu vrate na staze slave.\nPUT KA DOMINACIJI\nI tada je potpisnik ovih redova pisao o tome, jedan od zaključaka bio je da će ga, ako tu ne bude napravljen uspeh, to možda kostati više od bilo kog političkog poteza. Kao što vidimo skoro deceniju kasnije, Vučić na tom polju nije promašio: Zvezda je, odnosno njena fudbalska sekcija, jedan od njegovih najvećih uspeha pored toga što se krenulo nespretno, šeptrljavo i što je čak u jednom trenutku izgledalo da će i klub da završi u rukama nekog od šeika iz Emirata, samo da se ta fiskalna muka skine sa grbače. To se nije dogodilo, novac je stabilno pristizao "odakle treba" (što ruski sponzor, što država kao takva, što prodaja igrača, što novac iz takmičenja u Evropi), i danas je Zvezda, ako to uopšte ljude zanima, potpuno suverena na domaćem terenu i stalni učesnik takmičenja u Evropi. Zato je danas Vučiću najbolji lek Zvezdan Terzić, čovek koga je on doveo i koji je uz podrsku države Zvezdu preporodio, a nekadašnji najbolji drug sa fudbala Slaviša Kokeza isključen je iz ekipa, a možda mu čak sledi hapšenje zbog privatnih, vanfudbalskih poslova.\nI u tom prelasku sa Kokeze na Terzića vidi se Vučićeva promena, kada je fudbal u pitanju. Kokeza je ono što je nekad bio: ako se skupe pare da se ode na neko gostovanje Zvezde u kvalifikacijama za Ligu Evrope, Kokeza je onaj kome se preda fudbal dok se sam bavi "važnim stvaralaštvima", brat koji ga nikada neće izdati. Nasuprot njemu, Terzić je osoba koja ipak zna nešto o tome kako funkcioniše fudbalski svet, koji je bio na stadionu i pre dolaska u Zvezdu, zna šta su lože i šta se u njima dogovara, zna kako funkcioniše tržište kupoprodaje igrača. I koji je, na kraju, dovođenjem Vladana Milojevića pre nekoliko godina preokrenuo put FK Crvena zvezda i uspostavio njenu dominaciju, koja će bar na domaćem terenu trajati još najmanje tri sezone.\nNeophodno je da bude bolji od Partizana po svaku cenu, a jedna od stvari koje treba uraditi jeste da Zvezda „poveže“ sedam titula u prvenstvu Srbije, čime bi nadmašila rekord Partizana iz redova vladavine Tomislava Karadžića i Drapana Đurića. Da li ovakva tvrdnja ima nekog smisla i da li to znači da je u Srbiji sve namešteno? E, to će utvrditi istraga koju ovih dana najavljuju i Vučić i Vulin, istraga obračuna sa 'sportskom mafijom", ali je teško poverovati da bi bilo kakva istraga mogla da naruši ovaj laki kas Zvezdine konjice i želju Vučića, kao njenog najvećeg navijača, da dominacija traje još dugo.\nZVEZDA A I ZVEZDA B\nU tom svom 'dualitetu' navijača i upravitelja, Vučić je sebe postavio unutar srpskog fudbala. Krenuo je sa tribine i došao do najskuplje lože: nikada nije krio da je navijač Zvezde, poklanjao je stranim gostima crveno-bele dresove, navijači Partizana ga direktno optužuju da je omogućio ogroman novac za FK CZ, a da je, na drugoj strani, sve uskratio Partizanu. Međutim, i Partizan je Vučića klub: tamo stoluje Milorad Vučelić, koga je ovaj direktno postavio, tu je Miloš Vazura, takođe blizak vlastima, tu je u senci dugo bio Novak Nedić, sekretar Vlade Srbije još od Vučićevog vakta. Partizan je tako kao neka Zvezda B , i taj odnos ne izgleda kao da će uskoro biti naruše.\nPartizan je poslednjih meseci dodatno „isprljan“ aferom Belivuk i višemesečnim pričama o tome kako su njegovi navijači deo najstrašnijeg kriminalnog udruženja, da je sam stadion u Humskoj služio kao bunker za život mafije. Kao i do sada, lako je Vučiću da kaže da sa svim tim nema nikakve veze, ali su činjenice bolne: on je branio ranije neke klanove Belivukove ekipe pričama da oni nisu nikakvi kriminalci ("nisu nikoga ubili "), da bi skinuo teret sa svog sina Danila kojl se družio sa nekima od njih. I pre toga i pre Janjičara, odnosno Principa, Vučić je imao direktne kontakte sa navijačima Partizana, o čemu su pisale novine, ali je o tome svedočio javno i Duško Vujošević, košarkaški trener.\nU najnovijoj istrazi o prisluškivanju predsednika, sam Vučić je rekao da su prisluškivani njegovi razgovori sa ljudima sa kojima je pričao o fudbalu, ali nije rekao šta konkretno o fudbalu: da li o tome ko i kako sme da skandira na stadionu, o tome kog igrača dovesti u Zvezdu, koga prodati ili kakav sastav treba da izvede bilo koji trener Zvezde, bilo trener reprezentacije.\nA reprezentacija je njegova slaba tačka, jer se na njoj raspao odnos sa Slavišom Kokezom, koji nije uspeo da donese radost za narod onako kako je bilo Vučiću potrebno. Najnoviji pokušaj sa Draganom Stojkovićem na čelu nacionalnog tima možda čitavu stvar stvar preokrene, i učini i fudbalski tim Srbije tako da se predsednik ponosi, a ne stidi.\nI nije tačno da ceo fudbal pripada Vučiću i njegovim najbližim saradnicima. Postoje klubovi kao što je Radnik iz Surdulice ili TSC iz Bačke Topole, koji pripada političkim i poslovnim saveznicima. Kontrola je, inače, tako dobro uspostavljena da postoji anegdota kako je Belivuku, kada je preuzeo na silu FK Dinamo iz Pančeva, sa najvišeg mesta poručeno da se ne pomisli da će se brzo u Prvu ligu, jer je sve to isplatirano nekoliko sezona unapred.\nU zbiru, Vučićev šut na gol simbol je jedne dugogodišnje veze odanosti koja je dečaka iz blokova vinula sa betona do najlepših stadiona u svetu, ne kao igrača ili vođu navijača, već kao posrednog vlasnika fudbala u Srbiji, kome to služi kada želi se opusti i pripusti nečemu što mu istinski znači. Baš kao kada je, uoči jedne važne utakmice Zvezde u Evropi pre nekoliko sezona, osetio ko bi mogao da bude strelac odlučujućeg gola, paj e zamolio Terzića da nazove tog igrača.\n"Sedeo sam sa predsednikom Crvene zvezde i palo mi je na pamet da bi Vukanović mogao biti igrač odluke. Zamolio sam šefa Zvezde da nazove Vukanovića, kojem sam rekao: 'Sine, daj gol": On je kazao da će dati sve od sebe, i dao je gol. Čestitam mu na tome", rekao je Vučić novinarima u avgustu 2019. godine.\nAleksandar Vučić Penal Slobodan Georgijev


Zvizdić: Odnosi BiH i Srbije idu uzlaznom putanjom – inmedia.ba\n0 11 Novembra, 2015 15:16\n“Srebrenica je zaista nešto posebno jer ona je i poruka i simbol i pouka. Simbol velike tuge i stradanja, poruka da se takvo nešto nigdje i nikada više ne treba dogoditi”, rekao je Zvizdić.\n“Bit ćemo dio ove uspješne investiciono-razvojne priče. Zahvaljujem se premijeru Srbije Aleksandru Vučiću na značajnim sredstvima koje je Srbija izdvojila. To je poruka dobre susjedske saradnje i dobre političke volje da se ovaj region razvija”, kazao je Vučić.\nU subotu obilježavanje 23. godišnjice raspuštanja logora Manjača


Za pola godine 71 osuđenik kaznu odležao kod kuće, 233 osobe na čekanju\nU prvoj polovini godine kaznu zatvora u prostorijama za stanovanje izdržalo je 71 osuđeno lice, saopšteno je Vikend novinama iz Ministarstva pravde.\nS druge strane na ovu kaznu čekaju još 233 osuđenika nekima je poziv poslat, a neki su nedostupni nadležnim organima.\n“Osnovni kriterijum prilikom određivanja dana početka izvršenja kazne zatvora u prostorijama za stanovanje jeste datum prijema sudske presude kojom je neko lice osuđeno na tu kaznu. Naravno, u praksi se dešava da se u nekim predmetima pojave neke okolnosti koje utiču na odlaganje početka izvršenj a kazne, kao što su npr. zakonom propisanih razloga podnešeni zahtjev nadležnom sudu od osuđenog lica za odlaganje izvršenja kazne ili trenutna nedostupnost osuđenog lica.\nPresude kojima je osuđenim licima zbog krivičnog djela nepostupanje po zdravstvenim propisima za suzbijanje opasne zarazne bolesti iz člana 287 Krivičnog zakonika Crne Gore izrečena kazna zatvora i istovremeno određeno da će se ta kazna izvršiti u prostorijama u kojima stanuju, su uzete u rad po redosljedu prispjeća i sa većinom osuđenih lica obavljeni su razgovori i radi se na programu izvršenja, a neka lica su već na izvršenju kazne”, stoji u odgovoru Ministarstva.\nKrajem 2017, početkom 2018, kada je ova alternativna krivična sankcija uvedena u naš pravni sistem i kada je počela da se primjenjuje obezbijeđeno je 87 uređaja za elektronsko praćenje osuđenih lica i isto toliko odašiljača, takozvanih “nanogica”. Podsjećamo, prije nego što je krenula da se sprovodi u praksi kazna kućnog zatvora, Ministarstvo pravde je jedan dio opreme obezbijedilo iz budžeta, a jedan dio opreme se obezbijedilo uz podršku Ambasade SAD.


Jeremić: Opozicija kasni, ali još ima prostora da pobedi na izborima\n► Jeremić: Opozicija kasni, ali još ima prostora da pobedi na izborima\nPredsednik Centra za međunarodnu saradnju i održivi razvoj (CIRSD) Vuk Jeremić ocenio je da opozicija "dobrano kasni" kada je reč o formiranju zajedničkog fronta i jedinstvenog stava o izbornim uslovima, ali i dodao da još postoji prostor da na predstojećim izborima pobedi.\n"Ali, mislim da to neće biti moguće bilo kojim drugim nastupom osim zajedničkim. Samo tako ćemo moći da probudimo snagu naroda koji vapi za jedinstvom, i uprkos nefer uslovima - od medijskih do svih drugih - odnesemo pobedu", rekao je Jeremić u intervjuu za nedeljnik NIN.\nOn je rekao da "nipošto" nije ohrabrivao lidera Pokreta slobodnih građana Sašu Jankovića da raskine saradnju s Demokratskom strankom (DS), ali da razume Jankovića zbog toga što je "iznenadnu ponudu" predsednika DS Dragana Šutanovca predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću za saradnju po pitanju promene Ustava protumačio kao spremnost za kolaboraciju.\nKomentarišući poziv predsednika Srbije na unutrašnji dijalog o Kosovu, Jeremić je rekao da je pred Srbijom "duga serija dijaloga Vučića i (Milomira) Marića o svim ključnim državnim pitanjima".\n"Ne govorim metaforično, plašim se da on zaista doživljava razgovor s Marićem u 'Ćirilici' kao adekvatnu formu za unutrašnji dijalog", rekao je Jeremić.\nGovoreći o najavljenoj deklaraciji Srbije i Republike Srpske, Jeremić je rekao da se u potpunosti prenebregava činjenica da je još 2011. godine usvojena Strategija za odnos matice i Srba u regionu i dijaspori, koja je institucionalni okvir daleko veće specifične težine od neobavezujuće deklaracije.\n"Takve stvari služe isključivo da se zabašure druge teme, kao što je na primer omogućavanje notornom ratnom zločincu Ramušu Haradinaju da postane premijer Kosova direktnom podrškom iz Beograda", rekao je Jeremić za NIN.


Lajčak: Proces dijaloga će biti nastavljen pre kraja jula\n„Danas, nakon devet meseci, nastavljen je dijalog između Beograda i Prištine na visokom nivou. Započeli smo novo poglavlje, jer je ovo bio prvi sastanak sa Aljbinom Kurtijem kao premijerom Kosova. Ovo nije bio lak sastanak, ali bilo je važno da se dogodio“, rekao je specijalni predstavnik EU za dijalog Beograd-Priština Miroslav Lajčak nakon sastanka sa srpskim predsednikom i kosovskim premijerom.\n„Oba lidera su imala vrlo otvorenu i iskrenu razmenu o onome što svaki od njih žele od dijaloga“, rekao je Lajčak.\n„Ono što je važno za Evropsku uniju je to što su oba lidera potvrdila da ne postoji drugi put naprijed, osim normalizacije odnosa između Kosova i Srbije i obojica su se obavezali da će raditi na sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa kroz dijalog“, dodao je Lajčak.\n„Proces će biti nastavljen pre kraja jula“, izjavio je Miroslav Lajčak.\nNa kraju je zaključio da „Evropska unija, kao i građani Kosova i Srbije, imaju velika očekivanja od dvojice lidera da prevaziđu nasleđe prošlosti i usmere Kosovo i Srbiju ka zajedničkoj evropskoj budućnosti tako što će normalizovati odnose između njih na sveobuhvatan način”. / ibna\nSlovenija proglasila kraj epidemije, mere ostaju na snazi\nTurska: Erdon se sastao sa Bajdenom\nBiH: Delegacija EU u BiH pozvala na reforme


Naslovna / Košarka / NBA / Marej zasenio Jokića!\n2018-12-30 12:39 > 12:41\nKošarkaši Denver Nagetsa nastavili su da pobeđuju u NBA ligi, a ponovo je sjajnu partiju pružio naš Nikola Jokić.\nDenver je savladao Finiks rezultatom 122:118 u utakmici u kojoj je Jokić na parketu proveo nešto manje od 38 minuta i za to vreme postigao 23 poena (8-11 iz igre, 0-2 za dva, 7-8 penali), uz 8 skokova, 9 asistencija, 3 ukradene lopte i jednu blokadu.\nMomak iz Sombora je odigrao koliko mu je potrebno, a "Grumenje" je trasiralo put već u prvoj deonici koju je u svoju korist rešilo sa 36:16. Međutim, izabranici našeg Igora Kokoškova su se u nastavku trgli i topili prednost rivala, pa je malo falilo da ih iznenade u finišu.\nJokić je ovoga puta bio drugi najzapaženiji igrač, odmah iza Džamala Mareja koji je odigrao fantastično – 46 poena (16-24 iz igre, 9-11 za tri, 5-6 penali), uhvatio 6 lopti i podelio 8 dodavanja.\nS druge strane, najzapaženiji u redovima Sansa bio je Ejton sa dabl-dablom (33p i 14sk), dok je Buker dodao 27 poena i 8 asistencija. Ekipa Majka Melouna zadržala je prvo mesto na tabeli Zapadne konferencije sa 23 pobede i 11 poraza, dok je Finiks poslednji sa učinkom 9-28.\nU drugoj utakmici dana u kojoj je igrao neki srpski košarkaš San Antonio Sparsi su pobedili Los Anđeles Kliperse sa 122:111.\nBoban Marjanović je dobio nešto više od sedam minuta na parketu i ubacio 4 poena (1-2 iz igre, 2-3 penali), a Sparsi su slavili zahvaljujući 38 poena i 7 skokova Lamarkusa Oldridža, odnosno dabl-dablu Demara Derozana – 25 poena i 13 uhvaćenih lopti.\nKod Klipersa, za koje ponovo nije nastupio Miloš Teodosić, Herel i Galinari su imali po 21 poen. Tim Grega Popovića deveti je na Zapadu sa 20 trijumfa i 17 neuspeha, pet mesta ispod Klipersa koji imaju učinak 21-15.\nPrethodna Šek: "Svako ko u prezimenu ima vić ume da šutira"


Transparentnost | RNIDS\nPretraga registra dokumenata\nRad RNIDS-a je javan i po tome se ističe među svim organizacijama u Srbiji. Svi aspekti rada RNIDS-a su dostupni javnosti, izuzev onih koji se tiču bezbednosti sistema upravljanja nacionalnim internet domenima.\nRNIDS ima statutarnu obavezu da posebno brine o javnosti svog rada, kao organizacija koja obavlja aktivnosti od velikog značaja za infrastrukturu Interneta. Po Sporazumu sa ministarstvom nadležnim za telekomunikacije i informaciono društvo, RNIDS jednom u tri godine izveštava ministarstvo o sprovedenoj analizi ispunjenosti preuzetih obaveza po pitanju organizacije, sistema za registraciju i javnosti rada. Samo izveštavanje se vrši tako što se na javnom konkursu bira stručna, nezavisna kuća koja samostalno analizira funkcionisanje RNIDS-a i njegovu usklađenost sa ugovornim obavezama. Osim toga, eksterna revizija redovno kontroliše Završni račun, odnosno vrši reviziju računovodstva.\nNa sajtu RNIDS-a, u okviru Registra dokumenata, nalaze se svi zapisnici sa sednica Konferencije i Upravnog odbora, finansijski izveštaji, finansijski planovi i njihova realizacija, kvartalni i godišnji izveštaji direktora i Upravnog odbora i mnogi drugi dokumenti.\nJavnost rada RNIDS-a se redovno obezbeđuje i objavljivanjem oglasa, konkursa i tendera na sajtu i u drugim medijima, sprovođenjem javnih rasprava o aktima koje donose organi RNIDS-a, kao i izdavanjem kvartalnih, godišnjih i povremenih publikacija, kao što su "RNIDS info" i "Godišnji izveštaj" i prospekti na posebne teme.\nSvaka firma - privredno društvo ili preduzetnik, kao i druge organizacije registrovane u Srbiji, mogu da pristupe RNIDS-u, čime ostvaruju direktan uticaj na rad RNIDS-a. Najšira javnost može da prati sednice Konferencije suosnivača, koje su javne i otvorene za sve, koje se redovno snimaju i potom postavljaju na Internet.\nJavni poziv za prikupljanje preliminarnih ponuda za istraživanje tržišta\nSpecijalno izdanje "RNIDS info" o DIDS 2018


Direktor policije: U Beogradu privedeno preko 70 ljudi, povređeno 14 policajaca\nTokom sukoba policije i demonstranata tokom i nakon protesta ispred Skupštine Srbije u Beogradu, u petak uveče je povređeno ukupno 14 policajaca, a privedena je 71 osoba, izjavio je direktor policije pri Ministarstvu unutrašnjih poslova (MUP) Srbije Vladimir Rebić.\n„Privedeni će narednih dana biti procesuirani pred nadležnim pravosudnim organima“, rekao je Rebić.\nNa konferenciji održanoj povodom sinoćnjih nereda, direktor policije je izjavio da je među uhapšenima „značajan broj onih koji nisu državljani Srbije“, navevši da su privedeni državljani Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Tunisa i Velike Britanije.\nOn je rekao i da je policija reagovala kada je bila primorana, a da će se ispitati i indicije o prekomernoj upotrebi policijske sile.\nRebić je istakao i da sila nije bila primenjivana prema licima koja nisu vršila nasilje, odnosno koja su mirno sedela ili stajala.\nRebić je izjavio i da policija radi na tome da identifikuje napadače na novinare koji su izveštavali sa protesta ispred Narodne skupštine. On je naveo da će se to vršiti pre svega pregledanjem video nadzora, ali i na osnovu operativnih podataka.\nFotoreporter agencije Beta morao je tokom noći da ostane na Urgentnom centru zbog frakture lobanje, saopštila je ta agencija.\nNapade na svoje novinarske ekipe prijavile su i televizije N1 i Al Džazira, Kurir televizija, agencije Tanjug.\nRebić je rekao da je od početka protesta u Srbiji, u utorak 7. jula, povređeno preko 130 policajca. On je naveo da je zapravo povrede zadobilo mnogo više njih, ali da je 130 tražilo medicinsku pomoć.\nPolicija rasteruje demonstrante na protestu u Beogradu\nU Beogradu je u toku akcija policije koja pokušava da suzbije demonstrante koji su ih napali tokom protesta u petak (10. jul) ispred zgrade Skupštine Srbije. Huligani su prethodno ka policiji bacali baklje, kamenice i flaše i njeni pripadnici, koji su obezbeđivali zgradu Parlamenta su, kako su javili reporteri RSE, bili pod žestokim udarom huligana koji su odvaljivali komade betona sa pločnika i gađali policiju, rušili zaštitnu ogradu. Reporteri RSE javljaju da je bilo i povređenih policajaca.\nVesić: Huligani su noćas uništavali Beograd\n„Grad Beograd najoštrije osuđuje nasilje koje su huligani organizovali sinoć u centru našeg grada i uništavali Beograd“, napisao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić na svom Fejsbuk profilu, na kojem je objavio i fotografije pričinjene štete na objektima i ulicama grada.\nGrad Beograd je jutros počeo procenu štete, saopštio je Vesić i dodao da će objaviti podatke čim procena bude završena i poslati krivičnu prijavu i prijavu za naknadu štete Prvom osnovnom tužilaštvu u Beogradu.\nU međuvremenu je Sekretarijat za informisanje grada Beograda saopštio da je Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda utvrdio da je spomenik kulture - zgrada Narodne skupštine - značajno oštećena tokom protesta, kao i skulpture "Igrali se konji vrani" koje su postavljene na ulazu u Parlament.\nKako se navodi, Zavod je nakon uvida u stanje zgrade parlamenta konstatovao da je kao posledica događaja na protestu značajno oštećen taj spomenik kulture.\n„Razbijena stakla, oštećena ulazna vrata, delom oštećen enterijer ulaznog hola i ispisani grafiti na spomeničkoj kompoziciji Igrali se konji vrani, konstatovani su nakon prvog dana protesta u sredu, 8. jula“, navodi se u saopštenju i dodaje da je Zavod podneo krivičnu prijavu protiv NN lica.\nDačić i Gojković osudili nasilje\nMinistar spoljnih poslova i lider Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić izjavio je da demonstracije nisu bile reakcija na epidemiološke mere zbog korona virusa, već „nasilni pokušaj preuzimanja vlasti“.\nDačić je naglasio da su najavljene mere za suzbijanje širenja virusa korona samo iskorišćene kao povod da se organizuju protesti.\nPredsednica Skupštine Srbije Maja Gojković najoštrije je osudila najnovije nasilje ispred zgrade parlamenta uz ocenu da su, kako je navela, „maske potpuno pale" i da "inspiratori ovih nereda ne prezaju da pribegnu najgnusnijem nasilju kao poslednjem izlazu".\nDodala je da se na vlast ne može doći "ni zauzimanjem autoputeva, ni nasiljem na ulicama" već samo izborima.\nHitna pomoć zbrinula 19 ljudi\nTokom demonstracija ispred Narodne skupštine u Beogradu i nakon njih, medicinske ekipe su zbrinule 19 osoba, rečeno je agenciji Beta u Hitnoj pomoći.\nKako se navodi, od tog broja 11 je upućeno na Urgentni centar, a osam na Vojnomedicinsku akademiju. Intervenisalo je ukupno sedam medicinskih ekipa.\nPolicija je tokom večeri u petak saopštila da je jedan učesnik protesta uboden nožem u nogu i da je zbog toga uhapšen 47-godišnji muškarac.\nHitna pomoć zbrinula 19 ljudi tokom demonstracija u Beogradu\nProtest u Beogradu u petak je počeo mirno i više hiljada ljudi je prva dva sata protestovalo bez incidenata, ali je grupa huligana u više navrata isprovocirala nemire.\nPrvi neredi izbili su oko 21 i 30 kada su huligani probili zaštitnu ogradu ispred Skupštine i primakli se ulazu u tu zgradu.\nPolicija je ih je sprečila uz manju intervenciju.\nDva sata kasnije, oko 23 časa, demonstranti su policiju koja je štitila zgradu Skupštine zasuli kamenicama, bakljama, petardama i topovskim udarima.\nPolicija ih je koristeći suzavac, potisla ka obližnjim Pionirskom parku, Trgu Nikole Pašića i Bulevaru kralja Aleksandra, gde su se nastavili nemiri i incidenti.\nSituacija se smirila nešto posle ponoći.


Didro: Tri veka od rođenja enciklopediste – Nadlanu.com\nDidro: Tri veka od rođenja enciklopediste\nObjavljeno 4. okt 2013. / 15:30:19\nNjegovo ime postalo je neka vrsta sinonima za epohu prosvetiteljstva, zbog činjenice da je Didroovo životno delo imalo presudan uticaj na buđenje duhova koji će dovesti do oblikovanja drugačijeg lika Francuske i Evrope, i do stvaranja sistema vrednosti koji danas zovemo – građansko društvo. Deni Didro, inspirator, urednik i jedan od autora velike francuske “Enciklopedije”, prvog velikog leksikografskog zahvata u istoriji, rođen je 5. oktobra 1713. godine u Langru, Šampanja.\nImao je široka, razuđena interesovanja, beskrajnu intelektualnu radoznalost, ali i retku osobinu neobuzdanih duhova – istrajnost.\nVeć njegovo prvo autorsko delo “Filozofske misli” spaljeno je odlukom tadašnjeg pariskog suda (parlamenta) jula 1746.\nDo početka pisanja i objavljivanja Enciklopedije došlo je nakon što je francuski izdavač Breton odlučio da objavi prevod britanske “Ciklopedije ili Univerzalnog rečnika umetnosti i nauke” iz 1727. godine. To se delo pojavilo kao dvotomni opšti pojmovnik nauke i umetnosti. Breton je tako Didroa odredio za glavnog urednika prevoda.\nLeksikografska dela postojala su i ranije, još je Isidor Seviljski (560-636) autor “Etimologija” stvorio jedno takvo delo, a slična nastojanja vidna su još kod antičkih autora. Ipak, ovom idejom i pregnućem Didro je zanavek zadužio civilizaciju. On je prvi stvorio veliko sveobuhvatno delo te vrste.\nFebruara 1752. dve do tada štampane sveske osuđene su na uništenje zbog, kako je ocenjeno, protivklerikalnih, a otuda i protivdržavih naznaka.\nUsledila je borba koja će trajati godinama. Treća sveska se ipak, legalno, pojavila 1753. pa potom svake godine po jedan tom. Godine 1759. ponovo je došlo do zabrane zbog jednog Dalamberovog teksta na temu Ženeve, poznatog kalvinističkog središta.\nČitav posao oko objavljivanja Enciklopedije, sa svim pratećim dodacima okončan je 1774. ali je veliki deo posla obavljan ilegalno, uprkos zabranama. Čitav rad, obima 28 tomova, sadrži preko 70.000 odrednica, odnosno članaka i više od 3.000 ilustracija.\nNeumorni Didro uspeo je pritom da objavi i niz autorskih dela: “Pismo o slepima na pouku onima koji vide”, “Razgovor Dalambera i Didroa”, “Misli o tumačenju prirode”, “Dalamberov san”, “Žak fatalista”, “Ramoov sinovac”, “Saloni”.\nZnamenito francusko izdavačko preduzeće “Larus”, čuveno po leksikografskim delima, danas se smatra nastavljačem tradicija enciklopedijskog pregnuća Denija Didroa i njegovih saradnika.\ndidrodobra stara vremenaenciklopedijanekad i sad\nGrudnjak koji smo lepili (VIDEO)\nSveti Stefan: Nađeno telo radnika iz Srbije


Predsednički pretendenti Hilari Klinton i Džon MekKejn dobijaju podršku\nAmerički predsednički pretendenti Hilari Klinton i Džon Mekejn nastoje da iskoriste podršku važnih institucija i ličnosti dok do prvog glasanja, u Ajovi 3. januara, ostaje nešto više od dve nedelje.\nDnevnik DeMoin Redžister podržao je Hilari Klinton, opisavši je kao najbolje pripremljenu medju demokratskim kandidatima da se suoči sa izazovima koji stoj pred nacijom. Hilari Klinton o tome kaže:\n«Izneto je gledište da nam je sada u Americi potrebno provereno vodjstvo kakvo ja – putem pozitivnih promena, pružam već 35 godina.»\nHilari Klinton je u Ajovi suočena sa tesnom trkom sa dvojicom najsnažnijih protivkandidata: senatorom Barakom Obamom iz Ilinoja i bivšim senatorom iz Severne Karoline Džonom Edvardsom. Ajova otvara sezonu primarnih izbora u Americi stranačkim skupovima 3. januara. Hilari Klinton i članovi njene kampanje i dalje dovode u pitanje da li Obama ima dovoljno iskustva da bude predsednik. Obama iznosi argument da on donosi promene i da je sada meta napada Hilari Klinton zbog toga što birači odgovaraju na njegovu poruku.\n«Kad sam uživao 20 posto manju podršku svi su mislili da sam fantastičan. Stoga su se očigledno, stvari promenile.»\nObama je dobio podršku dnevnika Boston Gloub, koji ima veliki tiraž u susednoj državi Nju Hempšir gde se takodje održavaju rani primarni izbori. U trci za nominaciju Republikanske stranke, senator Dzon Mekejn iz Arizone se nada da će mu pomoći podrška dva velika dnevna lista i jednog istaknutog bivšeg demokrate. I Demoin Redžister i Boston Gloub su podržali Mekejna medju republikanskim pretendentima. Mekejn je takodje dobio podršku dugodišnjeg prijatelja i kolege, senatora Džozefa Libermana iz Konetikata. Liberman je 2000. godine bio potpredsednički kandidat Demokratske stranke, ali je prošle godine, ponovo izabran na senatorski položaj kao nezavisni kandidat. Mekejn je izjavio da bi ove podrške mogle da osnaže njegovu kampanju i pomognu da se prevazidju problemi sa osobljem i prikupljanjem novca koje je imao ranije tokom godine.\n«Birači kažu: razmisliću još jednom o Mekejnu i videti zašto o njemu govore to što govore. Mislim da mi to pruža još jednu priliku.»\nStručnjaci, medjutim, smatraju da je politička podrška od sumnjive vrednosti u eri modernih izbornih kampanja. Leri Sabato je na čelu Centra za političke studije na Univerzitetu Države Virdžinije.\n«Podrška Libermana se smatra plusom za Mekejna, ali je teško videti kako bi se to pretvorilo u brojne glasove na republikanskim primarnim izborima i stranačkim skupovima.»\nMekejn i drugi republikanski pretendenti pokušavaju da osujete napredovanje popularnosti bivšeg guvernera iz Arkanzasa Majka Hakabija. Hakabi je bio relativno nepoznat kandidat ranije ove godine, ali je sada izbio na vrh najnovijih anketa u Ajovi, ispred bivšeg guvernera Masačusetsa Mita Romnija, bivšeg gradonačelnika Njujorka Rudija Djulijanija i bivšeg senatora iz Tenesija Freda Tompsona. Hilari Klinton i Rudi Djulijani su tokom najvećeg dela godine bili favoriti za nominaciju svoje stranke. Medjutim, kako se glasanje približava, neizvesnost u obe stranke izgleda da raste.


Političari iz BiH u Briselu razgovaraju o Daytonu II\nOvog vikenda će se u Briselu razgovarati o novom ustavnom okviru za BiH- u tu svrhu, okupiće se lideri parlamentarnih stranaka, vlasti i opozicije, a njihovi pregovori bi trebali voditi opštem sporazumu o Daytonu II, koji, prema nekim tvrdnjama, već čeka spreman u ladicama američke administracije.\nPriznali to ili ne, lideri bh parlamentarnih stranaka su već neko vrijeme upoznati sa prijedlogom novog ustava- o tome koliko je on širok i prihvatljiv za sve, biće riječi u subotu i u nedelju u Briselu.\nRazgovori nisu posebno najavljeni i stiče se utisak da će se odvijati daleko od očiju i anggažovanja zvaničnog Brisela. Medjutim, da nije tako pokazuje i činjenica da će se učesnicima razgovora obratiti i evroski komesar za proširenje, Olli Rehn.\nU bh diplomatskoj misiji ukazuju da se, netipično za medju-partijske razgovore, i Evropska komisija uključila u njihov tok. Vjeruje se da je to zbog stava da sadašnji oblik Daytona nije dovoljno širok za zahtjeve kakve pred BiH bude postavljao proces integracije sa EU.\nŠta se nudi kao alternativa? Parlamentarna demokratija, bez kantona a sa dva entiteta, bez trojnog Predsjedništva, sa jednim predsjednikom države kojega bira parlament i čija će ovlaštenja, u poredjenju sa premijerom, biti simbolična.\nEvropska štampa trdi da je nacrt ustava već sačinjen i dogovoren tokom sedam mjeseci dugih tajnih pregovora sa parlamentranim partijama, te da ima punu podršku administracije u Washingtonu. Medjutim, neka od upozorenje koja prije briselskog susreta stižu iz RS govore o tome da bi radikalne promjene mogle voditi "kolapsu".\nU svakom slučaju, u jednom od briselskih hotela, gdje će se odvijati najveći dio razgovora, neposredno uz Evropski palamant, večeras očekuju učesnike skupa, medju kojima su najavljeni lideri SDA, SDS-a, HDZ,a, SDP-a i Stranke za BiH- Sulejman Tihić, Dragan Čavić, Dragan Čović, Zlatko Lagumdžija, te Safet Halilović.


[VIDEO] Debata o medijima na jugu Srbije | Slobodna reč\n[VIDEO] Debata o medijima na jugu Srbije\nNIŠ / LESKOVAC / VRANJE / BUJANOVAC – Debata iz serijala “In medias (p)res” Novinske agencije FoNet o medijskoj sceni Srbije, u okviru projekta “Pravo na prava”. U debati “Mediji na jugu Srbije” govore Nikola Lazić (Bujanovačke), Gordana Bjeletić (Južne vesti), Ljiljana Stojanović (JUGpress), Sanja Petrov (Slobodna reč), Ivana Ilja Petrović (City radio) i Dragan Djordjević (Odbor za ljudska prava Niš).\nProjekat “Pravo na prava” sprovode Asocijacija medija i FoNet, uz podršku ambasade SR Nemačke. Sastavni deo debate je i epizoda “Nasilje” iz FoNetovog serijala kratkih filmova “Refektor”, koji je, povodom Svetske konferencije o slobodi medija, podržala Ambasada Kraljevine Holandije. Copyright FoNet, 2021.\nPrethodni članakVranje ponovo žarište, preko 140 zaraženih za jedan dan\nSledeći članakNova: Vučićev investitor za Vranje proizvodi obuću za vojsku i policiju


Grad zamrznut u vremenu - Fenghuang | Srednje škole\nOvo je grad zaklonjen od očiju javnosti koji je ostao tih i zaboravljen onakav kakav je bio i pre 6-7 vekova. Grad je imao tu sreću da ostane zamrznut u vremenu, a održan isto onako lep i živ kakav je i stvoren, zahvaljujući svojim žiteljima i državi Kini.\nDrevni grad Fenghuang nalazi se u jugozapadnom delu pokrajine Hunan u Kini, u ponožiju planine duž obale Tuo Jiang reke. Grad je izuzetno dobro očuvan i netaknut modernizacijom. U njemu se već vekovima čuvaju drevne tradicije, jedinstveni jezik, običaji, umetnost, kao i arhitektonska zdanja koja su izgrađena još za vreme Ming i Qing dinastija.\nOvaj na svetu jedinstveni grad, deluje kao da je zamrznut u vremenu i izgleda isto kao što je izgledao u periodu od 14. do 17. veka. U starom gradskom jezgru sačuvano je preko 200 drevnih stambenih zgrada, nekih 20-ak velikih i malih ulica, drevne uličice i prolazi, kao i stare gradske zidine, drevna gradska vrata, stari bunari, mostovi, hramovi…\nDrevni grad Fenghuang je od 2008. godine pod zaštitom UNESCA-a, a neki mediji su ga proglasili i najlepšim gradom Kine.\nTajna dugovečnosti i očuvanosti je jedinstven geografski položaj Fenghuanga, vekovima grad zaobilaze ratovi i prirodne katastrofe. Čak i za vreme japanske invazije ovaj grad je ostao nekim čudom slobodan, a i sledećih 50 godina je pošteđen velike izgradnje koja je zahvatila veliki deo Kine.\nKao što su ljudi iz samog grada negovali ovu izuzetno vrednu baštinu, tako je i vlada uvela strogu kontrolu nad svim građevinskim aktivnostima i na taj način uspešno očuvala autentičnost ovoh jedinstvenog gradića.


Galip i Pažin razgovarali o značaju usvajanja evropskih standarda i vrijednosti | EUME\nNaslovnica Info Press info Galip i Pažin razgovarali o značaju usvajanja evropskih standarda i vrijednosti\nGalip i Pažin razgovarali o značaju usvajanja evropskih standarda i vrijednosti\nGalip i Pažin\nCrna Gora i Republika Turska baštine bogatu istoriju međusobnih odnosa, koji se kontinuirano unapređuju na obostrano zadovoljstvo, zaključeno je tokom današnjeg susreta ministra pravde Zorana Pažina i ambasadora Republike Turske u Crnoj Gori Serhata Galipa.\nUvažavajući međusobne spoljnopolitičke aspiracije, sagovornici su razgovarali i o značaju usvajanja evropskih standarda i vrijednosti.\nMinistar Pažin je istakao prijateljski odnos Republike Turske prema Crnoj Gori, naglasivši postojanje dobrih relacija u svim sferama društvenog života. U tom kontekstu se zahvalio na doprinosu Republike Turske unapređenju pravosuđa i pristupa pravdi u Crnoj Gori, kroz donaciju turske Agencije za međunarodnu saradnju i koordinaciju “TIKA“ poboljšanju infrastrukture u sudstvu.\nAmbasador Galip pohvalio je dobre rezultate koje Crna Gora ostvaruje na putu evroatlantskih integracija, kojima, po riječima ambasadora Galipa, jedan od najznačajnijih doprinosa daje upravo razvoj i kvalitet reforme pravosuđa.\nZajednički je konstatovano da su odnosi dvije države u oblasti pravosuđa na visokom nivou, čemu će nastaviti da doprinose relevantne institucije obje države.


Uhapšena dva Srbina u Gračanici – Radio Televizija KISS\nUhapšena dva Srbina u Gračanici\nPolicija Kosova uhapsila je dva Srbina u Gračanici zbog lepljenja plakata izbornog karaktera za parlamentarne izbore u Srbiji, rečeno je u kosovskoj policiji. Kako su objavili prištinski mediji, radi se o Danilu Kostiću i Milomiru Petricu koji su članovi Srpske radikalne stranke, a koji su na javnim mestima lepili plakete te stranke. U policiji su naveli da su plakati lepljeni u Gračanici i da je takvo ponašanje protivzakonito. Kancelarija za Kosovo i Metohiju oštro je protestovala zbog hapšenja Perića i Kostića u Gračanici, koje je, kako se navodi u saopštenju, KPS privela zbog lepljenja predizbornih plakata, za parlamentarne izbore u Srbiji 16. marta. Iskazivanje političke volje je demokratsko i građansko pravo svakog građanina, pa stoga zahtevamo da se to pravo omogući i Srbima na Kosovu i Metohiji, navodi se u saopštenju.\nBačena bomba u severnoj Mitrovici\nNext story Hapšenje zbog razbojništva u Mitrovici\nPrevious story Dobar plasman Omladinskog karate kluba