Pregovori Beograda sa EU do 2012. | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Pregovori Beograda sa EU do 2012.\nPregovori Beograda sa EU do 2012.\nPredsjednik Srbije Boris Tadić izjavio je da Srbija ima puno pravo da brani legitimne interese na Kosovu i izrazio očekivanje da će Beograd do kraja iduće ili početkom 2012. godine početi pregovore o članstvu u EU. Tadić je rekao, poslije susreta sa evropskim komesarom za proširenje Štefanom Fileom, da Srbija ne odustaje od centralnog strateškpg cilja člnstva u EU i želi da u najkraćem mogućem roku otpočne pregovore o članstvu u EU, ali ne da na vještački način dobije ubrzanje tog procesa.\nOn je podsjetio da je pretpostavka za članstvo okončanje saradnje sa Haškim tribunalom i ponovio da je zvanični Beograd potpuno privržen tom okončanjeu, hapšenju i izručenju preostala dva optuženika.\n„Svakog dana intenzivno radimo na tome i nadam se da će ta stranica istorije biti zatvorena u najskorije vreme“, rekao je Tadić.\nOn je izrazio zadovoljstvo što je zajednički sa EU pronađen kompromis za rezoluciju o Kosovu, koju je donijela Generalna skupštihna UN. On kaže da očekuje proces razgovora i pregovora i da vjeruje da je moguće postići dogovor i kompromis Srba i kosovskih Albanaca.\n„Samo putem pregovora i mirnim i diplomatskim putem moguće je rešiti sva sporna pitanja i doprineti stabilnosti zapadnog Balkana, jer bilo koja destabilizacija zapadnog Balkana podrazumevala bi i destabilzaciju EU“, rekao je Tadić.\nEvropski komesar je posjetu Beogradu otpočeo susretom sa ministrom odbrane Draganom Šutanovcem, a sastao se i sa premijerom Mirkom Cvetkovićem, ministrom spoljnih poslova Vukom Jeremićem, ministrom pravde Snežanom Malović, te ministrom unutrašnjih poslova Ivicom Dačićem.\nTokom današnje posjete Beogradu, File je sagovornicima prenio poruku ohrabrenja da se posvete ključnim izazovima evropske reformske agende, uključujući pravosuđe, borbu protiv korupcije i saradnji sa Haškim tribunalom.\nTadić će, kako je najavljeno iz njegove pres-službe, boraviti u Njujorku,m gdje će se dva puta obratiti Generalnoj skupštini UN, a imaće i više bilateralnih susreta sa premijerima, šefovima diploamtija zemalja članica UN.


Tramp u potrazi za "špijunom": U toku je najveći lov na vještice u istoriji - BIGportal.ba\nTramp u potrazi za “špijunom”: U toku je najveći lov na vještice u istoriji\n27 Septembra, 2019 27 Septembra, 2019 039\nDonald Tramp rekao je u četvrtak svom osoblju da želi da zna ko je uzbunjivaču dao informacije o njegovom telefonskom razgovoru sa Volodimirom Zelenskim.\nTramp je istakao da je onaj ko je dao informacije o njegovom telefonskom razgovoru “skoro špijun” i da se “u stara vremena” sa špijunima drugačije postupalo, prenosi “Njujork tajms”, pozivajući se na neimenovani izvor koji je upoznat sa Trampovim komentarima, prenosi Rojters.\nObaveštajni odbor američkog Predstavničkog doma objavio je u četvrtak izveštaj uzbunjivača sa koga je skinuta oznaka poverljivosti.\nTramp je izjavio da nije učinio ništa loše i da je u toku “najveći lov na veštice u istoriji”.\nZelenski je rekao da ne želi da se meša u američku politiku i da ga je jedina osoba kojamože da utiče na njega njegov šestogodišnji sin.\nHilari Klinton je rekla da je predsednik Donald Tramp “izdao” SAD, nazivajući ga “opasnošću”.\nPredsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelosi, iz Demokratske stranke, pokrenula je i zvaničnu istragu o tome da li bi Donald Tramp trebalo da bude opozvan.\nPravosudni odbor Predstavničkog doma koji vodi Džerold Nedler je ključan, jer će on preuzeti vodeću ulogu u izradi i razmatranju članova o opozivu koji će biti upućeni u Predstavnički dom na glasanje.\nDačić sa Zaharovom: Uvek je lepo u lepom društvu


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Cilj zaštita RTCG-a od političkog uplitanja\n30. 11. 2021. 09:18 >> 11:09 0\nRUDOVIĆ ZA LINK\nCilj zaštita RTCG-a od političkog uplitanja\nVršilac dužnosti direktora Direktorata za medije Neđeljko Rudović kazao je da bi crnogorski mediji trebalo da budu u funkciji društva i države Crne Gore, navodeći da se danas suočavamo sa govorom mržnje i lažnim vijestima koji "truju" naš medijski prostor. Govoreći o izmjeni Zakona o nacionalnom javnom emiteru RTCG, prioritet je, kaže, zaštita Javnog servisa od političkog uplitanja i urednička autonomija.\nOn je u emisiji Link rekao da je Savjet RTCG ključan: "Model za izbor savjeta i kriterijumi za predlagače. To je jedna od najvažnijih tema i članova zakona koji će biti na tapetu".\nOsvrnuo se Rudović i na 150 godina novinarstva u Crnoj Gori, te godišnjicu Radija i Televizije Crne Gore, koja je obilježena 27. novembra.\n"Era slobodnog novinarstva je krenula početkom 90-ih. Uloga Javnog servisa je da bude putokaz svim ostalim medijima i svim mladim ljudima koji žele da se bave novinarstvom i mislim da ste na tom putu", poručio je Rudović.\nDezinformacije i govor mržnje\nGovoreći o novim medijima rekao je da se suočavamo sa nečim što se truje crnogorsko društvo, a to su dezinformacije i govor mržnje.\n"Tehnološki napredak je takav da moramo da smo svjesni da je svaki građanin koji koristi svoj pametni telefon i društvene mreže sam po sebi medij i da sve to utiče na ukupan ambijent. Naša obaveza je da nađemo način da novinarstvo i mediji budu u funkciji države Crne Gore", rekao je Rudović.\nCrna Gora se, kako je rekao, suočava sa opasnom situacijom gdje postoje tzv. ad hoc mediji koji su mahom portali kojima se ne zna ni osnivač, ni glavni urednik, niti novinari.\n"Oni objavljuju uglavnom dezinformacije, poluinformacije sa ciljem diskreditacije političkih protivnika", pojasnio je Rudović.\nTehnologija nam je, kaže, veliki prijatelj koja može biti izuzetno otežavajuća okolnost.\nGrađani, kako je rekao, moraju biti svjesni da postoje oni koji se predstavljaju kao mediji, a koji njima žele da manipulišu i žele da ih varaju.\n"Dužnost svih nas je, svih medija u Crnoj Gori, bez obzira na uređivačku politiku, da ukazujemo na one koji namjerno plasiraju lažne vijesti", istakao je Rudović.\nU Crnoj Gori aktivno stotinak portala\nMedijski ambijent, ocijenio je Rudović. nije baš stimulativan za sve oni koji bi željeli da se bave novinarstvom.\nGovoreći o finansijskoj održivosti medija, Rudović je rekao da se mora naći način da mediji u našoj zemlji budu održivi.\n"Mi u Crnoj Gori imamo četiri TV stanice sa nacionalnom frekvencijom, imamo 56 radio stanica ukupno, imamo u evidenciji upisanih 49 portala, sa nekim novim prijavama sada ih je 51, aktivnih ima još toliko, a relevantnih desetak. Dakle, imamo snažnu, šaroliku medijsku zajednicu", rekao je Rudović.\nNeđeljko Rudović Direktorat za medije\n"Ne smijemo nijemo posmatrati kako se mediji bore za vazduh"


Naslovna Dijaspora Beneluks Vikiliks: Neuspeh u Srebrenici muči Holanđane\n9. марта 2011.\nNeuspeh bataljona holandske vojske da spreči masakr nad Muslimanima (Bošnjacima) u Srebrenici 1995. i dalje muči holandsko društvo i otežava razmeštanja vojnika u inostranstvu, navodi se u depeši iz ambasade SAD u Hagu koju je objavio Vikiliks.\nIako je znamenje imalo za cilj da oda počast holandskim vojnicima koji su časno i savesno služili u teškim okolnostima, ono nije dobro primljeno u holandskom društvu koje i dalje ima problema zbog neuspeha u sprečavanju masakra nad Muslimanima koji su u Srebrenici počinile snage bosanskih Srba.\nU depeši objavljenoj 2. februara, navodi se da se kukavice iz holandskog bataljona u Holandiji okrivljuju što ništa nisu uradili da spreče masakr, dok su vojnici tvrdili da odbrana Srebrenice nije bila moguća zbog neodgovarajućeg mandata i oružja, kao i nedostatka podrške UN.\nZbog znamenja holandskom bataljonu iz Srebrnice organizovani su protesti u Sarajevu i Hagu, a taj potez su kritikovale Majke Srebrenice, kao i mediji i organizacije za zaštitu ljudskih prava u Holadiji.\nHolandske vlasti su među kriterijume uvrstile jasan mandat UN ili druge međunarodne organizacije, ukidanje dvostruke komande i održive političke i vojne ciljeve. Nije slučajnost to što su se Holanđani distancirali od obaveza na terenu na mestima kao što su Kosovo, Kipar ili Zapadna Sahara, navodi se u depeši iz 2000.


Deloitte: Smartphone osvaja globalno tržište, dok lokalni operateri traže prostor za dalji rast | PC Press\nDeloitte: Smartphone osvaja globalno tržište, dok lokalni operateri traže prostor za dalji rast\n20. januar 2010. 7. avgust 2017. PC Press\nSmartphone nastavlja da se probija na tržištu, pa se očekuje da će sledeće godine biti prodato oko 400.000 primeraka tog uređaja, što je brojka koja nadmašuje broj prodatih personalnih računara. Zbog gotovo 600 milona mobilnih širokopojasnih veza, u 2010. godini moglo bi doći do svojevrsnog bežičnog ekvivalenta “saobraćajne gužve”. Stoga se očekuje da će vodeće kompanije specijalizovane za telekomunikacione tehnologije koje omogućuju bolje funkcionisanje bežičnih mreža zabeležiti rast od gotovo 100 odsto, ističe najnovije istraživanje konsultantsko-revizorske kompanije Deloitte: Trendovi u telekomunikacijama u 2010. godini \nKorisnici mobilnog VoIPa (Voice over Internet Protocol) trebali bi u 2010. godini prerasti iz niše u najveći deo tržišta, i to zahvaljujući dostupnosti novih usluga koje spajaju niz obeležja zasnovanih na IP-u. Pored ponude niskotarifnih poziva, te usluge će uključivati i mogućnost poziva prema većem broju korisnika, emitovanje glasovne pošte i voice-to-text opciju. Broj korisnika multifunkcionalnih moblinih VoIP usluga trebao bi u 2010. godini da dosegne desetine miliona.\nOvogodišnji izveštaj obeležavaju tri konkretna izazova, od kojih je prvi smer globalne ekonomije. Deloitte-ova predviđanja za 2009. potvrdila su konsenzus da će većina svetske ekonomije pasti u recesiju. Međutim, slika za 2010. godinu je znatno raznovrsnija jer iako se smatra da će se većina ekonomija oporaviti, za sada je neizvesno koji konkretni oblik će taj oporavak imati. Tempo digitalizacije je drugi izazov. Pretvaranje analognih podataka u digitalne prvo je usledilo u sektoru telekomunikacija. Ipak, dok se tehnološki i medijski sektor trude da prihvate potpunu digitalizaciju, globalni svet telekomunikacija postao je ključni pokretač tog rasta. Izazov je pritom pronaći profitabilni poslovni model za tu ulogu. Treće, prilagođavanje mobilnog interneta odvija se možda čak i prebrzo, uprkos ekonomski nestabilnim vremenima, što donosi veliki izazov za celi sektor i sve igrače u njemu. Globalno gledajući, telekomunikaciona tržišta mogu se grubo podeliti na ona u kojima je ovaj sektor došao do svojevrsne tačke zasićenja (kao u najrazvijenijim zemljama Zapada), i ona u kojima se u narednim godinama očekuje dalji rast. U te zemlje možemo, pored Kine i Indije, ubrojiti i neke zemlje Srednje i Istočne Evrope, kao i Srbiju.\nPročitajte i: Nenad Mijailović, finansijski direktor Galenike - najbolji finansijski direktor godine\n“Telekom sektor u našem regionu je u zadnjih desetak godina beležio značajan i kontinuirani rast, posebno u segmentu mobilne telefonije i širokopojasnih mreža. U proteklih nekoliko godina rast na tržištu mobilnih komunikacija počeo je da stagnira, dok je na tržištima tradicionalne fiksne mreže zabeležen čak i pad. Većina tržišta u regionu zasićena je u delu koji se odnosi na pokretne mreže, s obzirom da raspon prodora iznosi od 128 odsto u Srbiji, preko 132,5 odsto u Hrvatskoj pa sve do 187 odsto u Crnoj Gori. Penetracija fiksne telefonije u regionu solidna je u odnosu na Evropsku uniju i iznosi 32,4 odsto. Celi sektor je u potrazi za prostorom za dalji rast,” komentariše Dejan Ljuština, viši menadžer u Sektoru za poslovno savetovanje u Deloitte-u. Ipak, u odnosu na Zapadnu Evropu, gde su se investicije u nove tehnologije smanjile, telekom operateri u našem užem regionu i dalje dosta investiraju u plasman novih tehnologija na tržište. Dobar primer je segment širokopojasnih mreža, koji u nekim zemljama regiona još uvek ostavlja dovoljno prostora za rast. Najveća penetracija širokopojasnih mreža, od 11,8 odsto, zabeležena je u Hrvatskoj. Stoga će se operateri u zemljama niže penetracije većim delom usresrediti na dalji prodor širokopojasne mreže/IPTV-a, kako bi premostili raskorak koji region ima u odnosu na članice Evropske Unije i nadomestili pad zabeležen na tradicionalnim tržištima.\nGlobalni telekomunikacioni sektor će se ozbiljno usresrediti na smanjenje direktne i indirektne emisije ugljen-dioksida. Emisija bi trebalo da padne prosečno za 10 odsto po telefonskoj liniji, iako ovde treba uzeti u obzir činjenicu da se ukupni broj linija povećava. Globalna telekomunikaciona industrija, koja pruža usluge za četiri milijarde klijenata, sa prosečno 1,5 linija po korisniku, godišnje stvara 183 miliona tona ugljen-dioksida. Reč je o 0,7 odsto udela u globalnoj emisiji ugljen-dioksida, što je i dalje znatno manje u odnosu na automobilsku i avio-industriju.\nDeveto godišnje Deloitte-ovo istraživanje nastalo je na osnovu informacija dobijenih u razgovorima sa klijentima, analitičarima i Deloitte-ovim stručnjacima za telekomunikacije, medije i tehnologiju. U istraživanje je bilo uključeno više od 7000 stručnjaka širom sveta.\nPreuzmite celokupno istraživanje\nTagovi: Deloitte, mobilni operateri, smartphone, trendovi u telekomunikacijama, VoIP\n← Savet Evrope: Kompjuterska igrica za bolju sigurnost dece na Internetu\nHP i Microsoft pojednostavljuju tehnološka okruženja novim modelom infrastrukture za aplikacije →


Vesti online / Vesti / Srbija / Dačić: Srbija ojačala ugled, ima svoje crvene linije\nDačić: Srbija ojačala ugled, ima svoje crvene linije\nSrbija je spoljnom politikom koju vodi ojačala svoj ugled i značaj i na regionalnom i na evropskom i na međunarodnom planu, rekao je ministar Ivica Dačić.\nSrbija ima jasno utvrđene spoljopolitičke prioritete: Ivica Dačić\nKako je rekao, Srbija je odgovorila na brojne izazove čime je uspela da se etablira kao pouzdan i konstruktivan partner, poručio je danas ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\n- To se vidi i u percepciji lidera najjačih svetskih sila o nama, ali i na našem putu ulaska u EU, rekao je Dačić koji je uručio diplome generaciji polaznika koji su uspešno okončali obuku na Diplomatskoj akademiji MSP za 2016/17. godinu.\n* Dačić: Hajde neka probaju? Ja nikoga ne provociram!\n* "Srbija treba da se fokusira na Trampa, Kosovo više nije miljenik sveta"\nOn je poželeo i dobrodošlicu novoj generaciji polaznika te akademije i poručio da svaki diplomata i on kao ministar u razgovoru sa stranim zvaničnicima i obraćanju na međunarodnim skupovima jasno i odlučno treba da kaže šta je stav Srbije, ali i da istakne da Srbija ima i "crvene linije" preko kojih ne može da pređe.\nKako je naveo, Srbija ima jasno utvrđene spoljopolitičke prioritete, među kojima je jedan od najavažnijih punopravno članstvo u EU, a rukovođena principom očuvanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta i unutrašnje stabilnosti aktivno radi na jačanju bilateralnih odnosa sa svim zemljama u svetu.\nPoseban značaj, kaže, Srbija daje stabilizaciji i unapređenju odnosa sa susedima, važnim međunarodnim partnerima kao što su Rusija, Kina, SAD i EU, ali i Srbiji su važni odnosi sa zemljama afričkog kontinenta, latinoameričkim i arapskim zemljama.\nNavodeći da se upravo vratio iz posete Iraku, Dačić kaže da je ta zemlja bila i ostala važan partner Srbije i u kojoj se na Srbiju i dalje gleda sa velikim poštovanjem.\nMinistar je poručio da je diplomatski poziv privilegija i malom broju odabranih može da pripadne ta čast da sa te pozicije na najbolji način pokaže koliko voli svoju zemlju.\n- U svakoj situaciji zaštita interesa otadžbine nema alternative - rekao je Dačić. On je izrazio uverenje da će znanje i iskustvo, koje su polaznici stekli na Diplomatskoj akademiji, koristiti na odgovarajući način u daljem profesionalnom radu.\nProgram obuke sa prosečnom ocenom 10 završio je Goran Marković iz Ministarstva spoljnih poslova, kome je Dačić čestitao na ostvarenim rezultatima.\nNovim polaznicima poželeo je dobrodošlicu, puno uspeha i poručio da su im vrata MSP-a uvek otvorena za svako pitanje i dilemu sa kojom se budu suočili.\nSRBIJA Dačić sa počasnim konzulima: Sprečili smo Kosovo, hvala vam na tome\nSRBIJA Dačić: Burundi povukao priznanje Kosova\nSRBIJA Dačić: Svetski centri moći se zaigrali oko granica na Balkanu\nSRBIJA "Bez kazne za ustaški pozdrav - zastrašujuća poruka Srbima"


Osvježeno 22. decembar/prosinac, 2016.\nOproštajna ceremonija od ubijenog ruskog ambasadora Andreja Karlova\nU Moskvi je počela ceremonija oproštaja od ruskog ambasadora u Turskoj Andreja Karlova, koga je u ponedeljak uveče ubio bivši turski policajac u Ankari, a održava se u holu glavne zgrade Ministarstva spoljnih poslova gde se nalazi kovčeg s njegovim posmrtnim ostacima.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov izjavio je da je Putin zbog sahrane odložio za petak godišnju konferenciju za novinare, koja je trebalo da bude održana danas.\nRuskog ambasadora u Ankari Andreja Karlova ubio je u ponedeljak uveče bivši turski policajac, 22-godišnji Mevlut Mert Altintaš koji je pre zločina uzviknuo "Alah je veliki" i "Ne zaboravite Alepo, ne zaboravite Siriju".\nPeskov je rekao da je još preuranjeno reći ko stoji iza ubistva ruskog ambasadora u Ankari, dok turske vlasti pominju imama Fetulaha Gulena kao mogućeg nalogodavca.\n"Moskva smatra da je potrebno sačekati rezultate grupe istražitelja", izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov i dodao da ne treba prebrzo donositi zaključke.


Novi Sad, 29. Septembar 2009. PR Objave: Saopštenje -\nPortal Banke:online/ pripremio je istraživanje u vezi sa trenutnim tržišnim uslovima za stambene kredite i cene nekretnina: Da li kupiti stan po trenutnim tržišnim uslovima ili ne? Iz baze podataka sa portala Banke:online/ preuzeti su podaci za cene kredita a iz drugih izvora prikupljeni su podaci o cenama stanova kao i cene iznamljivanja stanova koje su trenutno aktuelne za isti tip stanova u istim delovima grada.\nIz baze podataka sa portala Banke:online/ preuzeti su podaci za cene kredita a iz drugih izvora (www.NekretnineSrbije.com/, www.nekretnine-srbija.info/, www.nekretnine-beograd.com/, www.nekretnineusrbiji.com/, imovina.net/) prikupljeni su podaci o cenama stanova kao i cene iznamljivanja stanova koje su trenutno aktuelne za isti tip stanova u istim delovima grada.\nUkoliko se donese odluka o kupovini stana putem kredita u većini primera je trend da taj stan bude što veći, što ne mora značiti da je takva odluka i ispravna. Iz tih razloga najjednostavnije i najispravnije je "uzeti papir i olovku" i izračunati.\nU tabeli u dodatku nalaze se proračuni za kupovinu stana po tržišnim uslovima od pre godinu dana i po tržišnim uslovima koji su važili u junu 2009. Kada se uporedi kupovina stana putem kredita po najpovoljnijim uslovima iz ove i prošle godine, na osnovu datih primera povoljnije je i više se isplati kupiti stan po trenutnim tržišnim uslovima. Treba uzeti u obzir i mogućnost da će nakon finansijske krize banke sniziti kamatne stope što se može iskoristiti za refinansiranje kredita po mnogo povoljnijim uslovima od trenutka kada cene stanova neće pasti u odnosu na postojeće.\nNaziv: ONLINE Solutions DOO\nAdresa: Dalmatinska 25b\nistraživanje, stambeni kredit, kredit, stan


(nova pripravnička radna mesta) iz ovog programa lokalna samouprava izdvojiće 10 miliona dinara, a poslodavci će dobiti subvencije po svakom radnom mestu u iznosu od 120 hiljada dinara i očekujemo da će preko 80 lica dobiti posao na ovaj način.\nSa Nacionalnom službom zapošljavanja grad Leskovac potpisao je sporazum o tehničkoj saradnji na zajedničkoj realizaciji projekta subvencije za šta je iz budžeta izdvojeno 26 miliona dinara.\n-Akcenat ćemo staviti na samozapošljavanje i za te namene grad je izdvojio 12 miliona dinara - rekao je gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović, nakon potisivanja sporazuma sa Daliborkom Stojković, direktorkom leskovačke filijale Nacionalne službe zapošljavanja.\nGradonačelnik je podsetio da je prošle godine lokalna samouprava za mere zapošljavanja izdvojila 60 miliona dinara, a posao je dobilo 250 radnika.\nPročitano 929 puta\tPoslednji put izmenjeno nedelja, 20 april 2014 19:59\nViše iz ove kategorije Posao za žene na jugu Srbije, Posao Leskovac »


Stamatović: Proglašavanje Zlatibora prirodnim dobrom je demonstracija sile vlasti SNS-a | Nova Ekonomija\nPredsednik Opštine Čajetina Milan Stamatović izjavio je danas da je odluka ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorane Mihajlović da se Zlatibor proglasi prirodnim dobrom i zaustavi izgradnju gondole demonstracija sile naprednjačke vlasti.\nOn je agenciji Beta rekao da ministarka može da donese uredbu o proglašenju Zlatibora za park prirode ako želi haos u Srbiji.\n"Na dan kada Vlada bude raspravljala o ovoj antisrpskoj, rušilačkoj ideji promoterke trilaterale u Srbiji pozvaću predstavnike političkih stranaka, računajući i partije vladajuće koalicije, prijateljske ambasade, ali i gradjane Srbije da se ispred zgrade Vlade okupe i iznesu svoj stav o toj suludoj nameri", rekao je Stamatović.\nDodao je da ne zna šta Mihajlović planira, "da li da pravnim nasiljem, parkom prirode proglasi deo ili ceo Zlatibor".\n"Ministarka nije poslala opštini granice i zone planirane zaštite tako da ne znamo njene namere", rekao je Stamatović.\nRanije se, prema njegovim rečima, pominjalo da se planira da se parkom proglasi deo oko reka Uvac i Katušnica.\nDodao je da Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture namerava da parkom proglasi deo "gde žive pošteni Zlatiborci, ali ne i na delu od 2.213 hektara koje je to ministarstvo poklonilo privatnom vlasniku, a što onemogućava gradnju turističke gondole".\nMihajlović, prema njegovim rečima, "hoće da poništi izbore u Čajetini i reketira investitore koji su došli i grade legalno prema planovima razvoja opštine".\n"Kako je moguće da se baš danas ministarka setila da se bavi pitanjem porekla novca u sektoru građevinarstva, a nikad nije govorila o sumnjivim investitorima koji godinama ulažu i grade širom Srbije, a ponajviše u Beogradu", upitao je Stamatović.\nTi investitori, kako je naveo, su ili "bliski aktuelnoj vlasti i rade za njene interese za razliku od Zlatiboraca koji poštuju red, rad i zakon i uprkos svim pritiscima štite državnu imovinu od te iste vlasti".\n"Nije Zorani Mihajlović babo u amanet ostavio Zlatibor kao njenu prćiju da bi mogla da poklanja 2.213 hektara državnog zemljišta privatnim licima, uključujući i prirodna dobra, medju kojima su i Ribničko jezero i jezero u centru Zlatibora", naveo je Stamatović.\nMihajlović je ranije danas novinarima rekla da će uskoro biti usvojena uredba kojom će Zlatibor postati prirodno dobro, a cilj je da se kontroliše nelegalna gradnja na toj planini.\nOna je rekla da se radi na izmenama i dopunama zakona o pranju novca i da se na Zlatiboru novac pere upravo u sektoru gradjevinarstva.\nOpština Čajetina zatražila je od Ministarstva gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture gradjevinsku dozvolu za gradnju gondole (panoramske žičare) od podnožja do vrha Tornika, a resorno ministarstvo tvrdi da će Čajetina dobiti dozvolu za izgradnju žičare kada podnese potrebna dokumenta.\nIzgradnja gondole započela je radnom akcijom bez dozvole početkom februara ove godine, a nastavljena 1. maja.


Pobrkani lončići - Gojko Vlaović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Gojko Vlaović » Pobrkani lončići\nU okviru obeležavanja 9.maja, Dana pobede nad fašizmom i ove godine se Besmrtni puk prošetao ulicama Beograda.\n0Piše: Gojko Vlaović 15. maja 2018. 18.00\nBesmrtni puk čine potomci boraca protiv fašizma u Drugom svetskom ratu koji noseći slike svojih srodnika marširaju centralnim gradskim ulicama.\nKuriozitet je što su im se ovog puta pridružili i pripadnici Srpske desnice kojoj je na čelu Miša Vacić, lider nekadašnjeg nacionalističkog pokreta SNP 1389, poznat i po tome što je jedno vreme bio zaposlen u Kancelariji za Kosovo i Metohiju. Srpska desnica je saopštila da su njeni pripadnici „obučeni u majice sa grbom Novorusije“ učestvovali u maršu Besmrtnog puka noseći fotografije svojih predaka učesnika antifašističke borbe. NIšta sporno neko će reči. Međutim, paradoks i nelogičnost je u tome što su preci članova Srpske desnice koji su učestvovali u borbi protiv fašizma pripadali levičarskom antifašističkom partizanskom pokretu u potpunosti suprotstavljenom bilo kakvim desničarskim idejama. Takođe, Novorusija, odnosno delovi Ukrajine pod kontrolom pro-ruskih pobunjenika baštini levičarsku ikonografiju, komunističke i sovjetske simbole i takođe predstavlja suštu suprotnost bilo kakvoj desnici. Pripadnici Srpske desnice su tokom marša Besmrtnog puka nosili i transparent sa likom ruskog cara Nikolaja Drugog koga je sa vlasti svrgla Crvena armija, ista ona koju danas slave članovi Srpske desnice svojim prisustvom u koloni Besmrtnog puka. Potpuno kontradiktorno, bizarno, čudno i nelogično po bilo kojoj liniji.\nZnam da su pojedine emigrantske belogardejske organizacije iz taktičkih razloga podržavale odbranu Sovjetskog Saveza od naci-fašističkog okupatora smatrajući to agresijom na rusko tlo. Međutim, nijednoj od njih nikada ne bi palo na pamet da učestvuju u maršu kojim odaju počast svojim ideološkim neprijateljima sovjetskim crvenoarmejcima i jugoslovenskim partizanima. Vacićeva Srpska desnica sa druge strane nema problem sa tim. Odgovor se može potražiti u činjenici da se deo srpskih desničarskih organizacija nalazi u krizi identiteta i da bez razmišljanja prihvata sve tekovine zvanične Moskve želeći na taj način da naglasi svoju „prorusku liniju“. I upravo zbog toga dolazi do ispoljavanja banalnosti i ideološke nedoslednosti.\nZa razliku od niza desničarskih organizacija koje imaju izrazito anti-SNS orijentaciju i smatraju je „prozapadno orijentisanom“, Srpska desnica pak bar javno ne kritikuje Vučićevu stranku a u pojedinim stvarima ima istu liniju kao i ona. Jedna od tih linija koje se preklapaju je i stav o učešću u Besmrtnom puku. I jedna i druga politička organizacija prihvataju liniju zvanične Moskve da je Sovjetski Savez zaslužan za slamanje fašizma u Drugom svetskom ratu. Istini za volju kako zvanična Moskva tako i SNS I SD pokušavaju da sakriju činjenicu da su SSSR predvodili komunisti ali je to nešto što je opštepoznato i prijalo to nekom ili ne ne može biti zanemareno ili omalovaženo. Neki u Srbiji tvrde da Srpska desnica ne napada Vučića zato što ga u suštini podržava. Odsustvo anti-SNS retorike u javnim nastupima Srpske desnice je očigledno. Da li se radi o strategiji ili taktici pokazaće vreme ali ono što potkrepljuje takve tvrdnje je činjenica da je gost na osnivačkom skupu Srpske desnice, između ostalih, bio i Milenko Jovanov, potpredsednik Glavnog odbora SNS.


Oko dva miliona vlasnika dizel automobila u Nemačkoj moglo bi da se pridruži pokretanju kolektivne tužbe protiv Folksvagena zahtevajući obeštećenje, izjavila je nemačka ministarka pravosuđa Katarina Barli.\nLe Drijan: Sporazum s Iranom "NIJE MRTAV", uprkos odluci SAD\nFrancuski ministar spoljnih poslova Žan-Iv Le Drijan rekao je danas da nuklearni sporazum sa Iranom iz 2015. godine "nije mrtav" uprkos odluci američkog predsednika Donalda Trampa da se SAD povuku iz sporazuma.\nLONDON/BERLIN/PARIZ – Lideri Britanije, Nemačke i Francuske pozvali su SAD da se uzdrže od preduzimanja akcija, koje bi sprečile preostale potpisnice nuklearnog sporazuma sa Iranom da nastave s njegovom primenom.\nDeveti maj - Dan pobede i Dan Evrope\nDan odluke: Hoće li se SAD povući iz iranskog sporazuma?\nVašington -- Američki predsednik Donald Tramp saopštio putem Tvitera da će danas u 14 časova po lokalnom vremenu objaviti odluku o iranskom sporazumu.\nSudar vozova u Bavarskoj, poginuli mašinovođa i putnica\nNajmanje dve osobe poginule su juče uveče u sudaru teretnog i putničkog voza na jugu Nemačke, objavili su lokalni mediji i nemačka železnica.\nSUDAR VOZOVA U BAVARSKOJ: Dve osobe poginule u udesu putničkog i teretnog voza\nBERLIN - Najmanje dve osobe poginule su sinoc u sudaru teretnog i putničkog voza na jugu Nemačke, objavili su lokalni mediji i nemačka železnica.\nPutin spreman za četvrti predsednički mandat\nVladimir Putin ponovo postaje predsednik nakon 18 godina vladavine.\nUskoro testovi o kvalitetu hrane\nEvropska komisija će pokrenuti uporedne testove u Evropskoj uniji (EU) kako bi identifikovala eventualne razlike u kvalitetu prehrambrenih prozvoda iste marke.\nPariz više ne insistira na ostavci sirijskog predsednika Bašara al Asada kao preduslov za rešenje sukoba u toj zemlji, rekla je francuski ambasador u Rusiji Silvi Berman.\nBRISEL - Evropska unija je uverena da je uvođenjem besplatnih putovanja vozom kroz projekat DiscoverEU pronašla novi način da se mladi ljudi zaljube u susedne zemlje, upoznaju znamenitosti, bogatstvo različitosti i steknu nove prijatelje, preneo je AP.


Njemačka ambasada istražila: Kako građani Austrije vide svoje susjede\nVi ste ovdje:Home»Story»Njemačka ambasada istražila: Kako građani Austrije vide svoje susjede\nBy Redakcija on\t 15. Novembra 2021 Story\nAmbasada Njemačke u Austriji sprovela je istraživanje javnog mnjenja sa ciljem da vidi kako stanovnici Austrije gledaju na svog susjeda.\nPrema dobijenim rezultatima, prema stanovnicima Njemačke ne postoje pretjerane simpatije. Na pitanje koliko im je Njemačka simpatična, rezultat je bio pozitivan sa 6,1, na skali od 11.\nPetina ispitanih stanovnika Austrije rekla je da im Nijemci nisu baš simpatični. Isto toliko njih misli da u Austriji živi previše Nijemaca. Simpatije prema Nemačkoj su veće u starijoj grupaciji građana.\nPosljednjih deset godina mišljenje o Nijemcima je uglavnom isto, a razlog je, sudeći prema odgovorima, arogancija, preglasni nastup, politika i negativni doživljaji sa njemačkim turistima.\nStanovnici Austrije smatraju Nijemce i za pouzdane, direktne, ali i kao osobe koje uvijek žele da budu u pravu. Takođe, smatraju da je tačnost tipična za ovu zemlju.\nZa veći dio ispitanih, 75 posto, partnerstvo sa Nijemcima je zamislivo. Ali, 78 posto njih smatra da Nijemci drugačije razmišljaju od stanovnika Austrije, osim u Bavarskoj gdje tek jedna trećina smatra da postoje razlike u mentalitetu.


Posle SPEKTAKULARNE PLJAČKE vojska poslata da štiti aerodrom u Tirani\nAlbansko Ministarstvo odbrane poslalo je danas vojsku da obezbedi Međunarodni aerodrom "Majka Tereza" u Tirani.\nOdluka Ministarstva donesena je nakon što su naoružana lica juče iz putničkog aviona ukrala veliku količinu novca.\nMinistar odbrane Olta DŽaka izjavila je da je naredila vojnoj policiji i specijalnom bataljonu vazduhoplovnih snaga da obezbede aerodrom, javio je AP.\nIz policije je juče saopšteno da su maskirani i naoružani pljačkaši ušli na ulaz koji koriste vatrogasci, kako bi došli do aviona i uzeli novac, te da su pobegli sa novcem, nakon čega je počela policijska potera za njima.\nSvedoci u avionu na liniji za Beč, koji je bio meta pljačkaša, rekli su da su motori letelice bili uključeni kada su u srednji deo aviona ušla trojica maskiranih napadača.\nNapadači su osoblju pretili oružjem i naredili im da legnu na zemlju.\nPOTERA NA AERODROMU U TIRANI Maskirani napadači upali u avion u pokretu i odneli DESET MILIONA EVRA, jedan pljačkaš ubijen\nIz policije navode da su počinioci razmenili vatru sa policajcima tokom potere na jednom od sporednih puteva i da je tom prilikom ubijen jedan od lopova.\nMediji su sa lica mesta javili da je kod ubijenog napadača pronađeno automatsko oružje, bomba i šaržeri sa mecima.\nPrema prvobitnim izveštajima, lopovi su ukrali dva miliona evra.\nIz policije je potvrđeno da je novac ukraden, ali se u saopštenju ne navodi suma. Britanski mediji navode da je iz aviona odneto 10 miliona evra.\n"ČOVEK SA 13 IMENA" Ubijeni vođa grupe, koja je izvela FILMSKU PLJAČKU u Tirani, boravio na Kosovu gde je promenio LIČNI OPIS\nNakon PLJAČKE VEKA u Albaniji, kontrolu nad aerodromom preuzela VOJSKA, Rama krivi Kineze\nXD Hahaha! Ukrali im pare od droge, pa ce sad kao u Meksiku vojska da im cuva sve.\nOstin Jubanks (37) koji je preživeo masakr u Srednjoj školi Kulumbajn u Koloradu 1999. godine i koji je život posvetio pomažući drugima da prevaziđu zavisnost od droge, pronađen je mrtav u svom stanu. Na njegovom telu nisu nađene povrede, a uzrok smrti će otkriti autopsija.\nGrupa od oko 15 osoba sa kapuljačama protrčala je danas pored stražara i poprskala boju u blizini prednjeg ulaza u zgradu grčkog parlamenta u Atini.\nIranski predsednik Hasan Rohani preneo je grupi verskih vođa da traži proširenje ratnih izvršnih ovlašćenja kako bi se bolje nosio sa "ekonomskim ratom" koji je izazvan povlačenjem Trampove administracije iz nuklearnog sporazuma i pooštrenim američkim sankcijama.


Jedan od najzaslužnijih za uspehe Zvezde na domaćoj i međunarodnoj sceni Branko Lazić rekao je da je gust raspored značajno uticao na igru crveno-belih, ali da sve to može da se isplati.\n- Iscrpljeni smo. Ljudi nisu ni svesni koliko se energije potroši i kada nema utakmica, po aerodromima i pripremama za meč. Ipak, sve će to vrediti ako budemo pobeđivali narednih 20-ak dana - rekao je Lazić\nNjegov saigrač Nemanja Dangubić takođe je video umor i nedostatak Stefana Jovića kao glavne razloge loših rezultata, ali je rekao da na krilima navijača oni mogu da nastave da priređuju čuda.\n- U Podgorici se najbolje videlo koliko smo iscrpljeni i koliko nam nedostaje Stefan Jović, ali se do sada više puta pokazalo da su navijači naša najveća prednost i nadam se da će nas podržati u petak u veoma bitnoj utakmici za samopouzdanje - izjavio je Dangubić.\nKako je Darušafaka savladala Bamberg u četvrtak, susret Zvezde i Uniksa neće imati rezultatski značaj. Ipak, za crveno-bele veoma je važno da se prekine serija od tri poraza i da vrate samopouzdanje pred mnogo značajnije duele, sa ekipom Budućnosti u polufinalu ABA lige (4. april) i sa Darušafakom (7. april) u odlučujućem meču za plasman u plej-of Evrolige.\nNI TEO NE POMAŽE Baskonija srušila CSKA, Zvezda pala na sedmo mesto\nKošarkaši Baskonije pobedili su CSKA iz Moskve na svom terenu sa 79:78 u poslednjoj utakmici 26. kola Evrolige. Španski tim, trijumfom nad aktuelnim šampionom, uspeo je da se podigne za dva mesta na tabeli, pa je pretekao Panatinaikos i Crvenu zvezdu, koja je sada sedma.\nMačvan: Zvezda može da igra i sa CSKA, ima kvalitet za Top 8 /Blic TV/\nNisu se proslavili košarkaši Armanija u “Areni” protiv Crvene zvezde. U osmom kolu Evrolige, crveno-beli su izvojevali ubedljivu pobedu a reprezentativac Srbije i bivši košarkaš Partizana, Milan Mačvan nije štedeo komplimente na račun crveno-belih.\nCRVENO-BELI TRANS Ovako su "delije" i košarkaši Zvezde slavili novo evroligaško čudo /BLIC TV/\nPosle trijumfa nad Fenerbahčeom (75:73) u 17. kolu Evrolige, košarkaši Crvene zvezde su zajedno sa "delijama" burno proslavili trijmuf nad vicešampionom Evrope. Pogledajte kako su to zabeležile kamere Blic TV-a.\nISPOVEST Gudurić o fudbalu, žrtvovanju, zvuku mrežice: Sanjam da osvojim Evroligu pred "delijama" /VIDEO/\nKošarkaš Crvene zvezde Marko Gudurić bio je glavna tema emisije "Heretocreate" u produkciji Evrolige, u kojoj je pričao o prvim koracima u ovom sportu, idolu i jednoj stvari, po njegovom mišljenju, najlepšoj.\nJUNIORSKA EVROLIGA Zvezda prokockala "+17" protiv CSKA!\nJuniorska ekipa Crvene zvezde porazom je otpočela svoje učešće na završnom turniru mladih nada Evrolige, a do konačnih 84:80 (21:27, 18:18, 23:21, 22:14) u korist moskovskog CSKA stiglo se iako su u jednom trenutku beogradski crveno-beli vodili sa 17 poena razlike.\nDVE GODINE OD TRAGEDIJE Zvezda čuva sećanje na ubijenog navijača Marka Ivkovića\nDelegacija KK Crvena zvezda obišla je u ponedeljak grob Marka Ivkovića Jagode, položila cveće i upalila sveće, u znak sećanja na tragično nastradalog navijača crveno-belih.


Vesti iz BCBP, Održan četvrti istraživački seminar o merenju reforme sektora bezbednosti na Zapadnom Balkanu\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Održan četvrti istraživački seminar o merenju ... /\nSeminar posvećen unapređivanju metodologije i indeksa za merenje reforme sektora bezbednosti održan je od 7. do 11. aprila 2010. godine u Draču u Albaniji. Domaćin seminara je bio Institut za demokratiju i medijaciju (IDM) iz Tirane, a seminar je organizovan u sklopu regionalnog projekta za uvećanje kapaciteta civilnog društva za mapiranje i monitoring reforme sektora bezbednosti.\nPored rada na usavršavanju postojećih kriterijuma za merenje reforme sektora bezbednosti, cilj seminara je bio i predstavljanje glavnih nalaza istraživanja o dva kriterijuma indeksa reformisanosti sektora bezbednosti: pravnoj državi i kontroli i nadzoru nezavisnih državnih tela.\nUpoređivanje rezultata istraživanja je pokazalo da su ombudsman, koji negde ima i funkciju Poverenika za slobodan pristup informacijama od javnog značaja i državni revizor institucije koje su uspostavljenje u svim zemljama regiona. Pored ovih institucija, nadležnosti za kontrolu i nadzor nad sektorom bezbednosti imaju i vojni ombudsman, različite komisije i agencije za borbu protiv korupcije, za sprečavanje sukoba interesa i sl. Rad ovih institucija je analiziran kroz njihovu zakonsku uređenost, nadležnosti, uloge i funkcije, resurse, odgovornost i efekte njihovog rada. U većini slučajeva rad ovih tela je ocenjen sa ocenama koje se kreću između 3 i 4.\nSistem ocenjivanja je razvijen na osnovu koncepta prve i druge generacije reforme sektora bezebednosti, pri čemu je je 1 najgora a 5 najbolja ocena, uz mogućnost davanja pola ocene. Pored toga, utvrđene su i zajedničke komponente svake ocene koje čine jedinstvenu matricu za ocenjivanje napretka u reformi sektora bezbednosti, koja je primenjiva na ceo region Zapadnog Balkana.\nRezultati istraživanja o ova dva i preostalim kriterijumima će biti objavljeni u Almanahu reforme sektora bezbednosti na Zapadnom Balkanu koji će biti objavljen sledeće godine.\nNaredni seminar će se održati krajem juna u Sarajevu, a to će ujedno biti i prilika za javno predstavljanje prvih proizvoda ovog trogodišnjeg projekta- analiza konteksta reforme sektora bezbednosti, hronologija i bibliografija.\nPovezane teme:mapiranje, monitoring, seminar, regionalna bezbednost, regionalna saradnja, istraživanje


Održana prva sednica Saveta za migracije i trajna rešenja grada Kragujevca – Veliki Park\nOdržana prva sednica Saveta za migracije i trajna rešenja grada Kragujevca\nNa dnevnom redu prve sednice Saveta za migracije i trajna rešenja grada Kragujevca u proširenom sastavu, održanoj danas, članovi su razmatrali prioritetne aktivnosti za 2022. godinu. Govorilo se još i o praćenju realizacije programa u saradnji sa Komesarijatom za interno raseljena i izbegla lica (KIRS) kao i o aktivnostima na pripremi izrade novog strateškog dokumenta LAP – a za migratorna kretanja.\nU 2021. godini je završen projekat namenjen stvaranju i poboljšanju uslova stanovanja porodica interno raseljenih lica, u okviru kojeg su obezbeđena su tri seoska domaćinstva za interno raseljena lica u vrednosti od 3,8 miliona dinara i nabavljen građevinski materijal, rekla je dr Gorgana Damnjanović, članica Gradskog veća i predsedavajuća Savetom. U okviru programa poboljšanja uslova života izbeglica uručena su tri granta po 600 hiljada dinara a ukupne vrednosti 1,8 miliona. Za poboljšanje uslova stanovanja interno raseljenih lica za nabavku građevinskog materijala izdvojen je budžet u iznosu od 3 miliona dinara, podsetila je ona. Prema njenim rečima u prethodnom periodu započeta je realizacia projekata koje grad Kragujevac sprovodi zajedno sa Komesarijatom za interno raseljena i izbegla lica (KIRS). Neki od projekata su u toku a ukupan budžet za ovu godinu je 6 miliona dinara.\nUgovor u oblasti upravljanja migracija odnosi se na jačanje kapaciteta jedinica lokalne samouprave, za rešavanje problema migranata i iznosi 242 hiljade dinara. Sredstva će biti utrošena za nabavku neophodne opreme za funkcionisanje Povereništva za interno raseljena lica i u fazi je postupka javne nabavke, objasnila je dr Damnjanović.\nTokom prethodnog perioda realizovano je 137 jednokratnih novčanih pomoći, obezbeđen ogrev za 25 porodica, uručeno 200 paketa hrane.\nNa prvoj sednici članovi Saveta su razgovarali sa predstavnicima udruženja Zavičaj i Nikola Tesla, registrovanim organizacijama koja zastupaju interese interno raseljenih i izbeglih lica na teritoriji grada Kragujevca o budućoj saradnji.\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, Vesti\t/ No Responses / by Milan 1 марта, 2022


Ustanak (18. oktobar – Crtica) | Beograd202\n← Ustanak (17. oktobar – Crtica)\nUstanak (19. oktobar – Crtica) →\nObjavljeno 18 oktobra, 2016 od strane darkok\nNije prošla nijedna godina bez stradanja radnika koji popravljaju i obeležavaju saobraćajnice. U Samostalnom sindikatu putara Srbije upozoravali su i ranije da je bezbednost njihovih kolega koji obavljaju radove pod punim saobraćajem ugrožena, a sada traže i izmenu pravilnika kako bi ih zaštitili. Deo ove inicijative, o kojoj su razgovarali i sa Udruženjem poslodavaca “Putar” je i zahtev da se majstorima dok obeležavaju put ili krpe rupe obezbedi asistencija policije, kao i da postupak obezbeđenja “gradilišta” bude obavezujući za sve firme.\nPopravke na putevima odnele su već mnogo života, a poslednja u nizu nesreća dogodila se pre nekoliko dana, na autoputu Beograd – Zagreb, kod Kuzmina, kada je jedan radnik “Sremputa” poginuo, a drugi teško povređen.\nNa primer, na trasi od Topole do Rudnika, gde se izvode radovi, stoji znak da je zabranjen saobraćaj za teretnjake, ali vozači kamiona za to ne haju. Putari kažu da se vozači upute ka Rudniku, a pošto je put uzak, radnici moraju da prekinu posao i da sklone mašine s puta da bi ih propustili.\nNisu samo radnici “glineni golubovi” za vozače kojima se, po pravilu, uvek žuri. U kraju u kom stanujem, ima nekoliko nebezbednih pešačkih prelaza, od kojih jedan vodi ka uključenju na autoput, a već pri skretanju, vozači se ponašaju kao da tu važi ono ograničenje brzine koje nije za naseljena mesta. Budući da ne možemo za svaku takvu deonicu da unajmimo policiju, ostaje nam da, poštujući pravila saobraćaja, kada nam je zeleno za prelaz, a vozačima uslovno zeleno za skretanje, zakoračimo nogom na zebru, pa šta bude. Deluje i poneki prekoran pogled, pokazivanje na semafor, ali sve uz dozu rizika. Uvek se setim snimaka koje širom Rusije, zbog haotičnog, gotovo “Divlji Zapad” stanja u saoraćaju, postavljaju tamošnji čuvari zakona iz građanskih redova. Recimo, ukoliko primete da bahati vozač baci smeće kroz prozor kola, jurnu za njim na motoru i vrate mu nazad taj otpadak. Ukoliko neki ruski vozač pokuša preko trotoara da zaobiđe saobraćajnu gužvu, oni ga presretnu i stave mu nalepnicu “prestupnika” i upozore ga da mora da poštuje pravila. To takođe može biti veoma opasno, jer nikad ne znate ko sedi za volanom, i ima li nešto sem trougla, dizalice i rezervne gume u gepeku, ako razumete.\nAko državni čuvari reda i zakona ne mogu baš sve da postignu, čini se da moramo mi. Ipak, takvi smo, da se mito smatra “znakom pažnje”, a bahatost kao “ulična pamet i snalaženje”. Ljudi vas gledaju kao nevešte i blesave ukoliko čekate na zeleno kada nema pešaka ni saobraćaja. Gledam i kako roditelji, babe i dede pretrčavaju ulicu držeći decu za ruku. Neće ih uvek biti, kao ni policajaca da nas zaštite u svakom trenutku. Da li je rešenje da svi nosimo fluorescentne prsluke sa blještavom porukom “ZELENO MI JE, SADA PRELAZIM”, ili ipak, malo više pažnje prema drugima u saobraćaju? Ako ste gnevni na loše puteve i produžene rokove, znate da u bahatoj vožnji ne leži rešenje.\n(Foto: zgexpress.net, ilustracija)\nOvaj unos je objavljen pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak i označen sa beograd 202, bezbednost u saobraćaju, crtica, crtica 202, kruna pintarić, nesreće na putu, radio 202, radio beograd 202, radovi na putu, ustanak, ustanak 202. Zabeležite stalnu vezu.


"Plagiranje Siniše Malog nedovoljno za osporavanje doktorata"\nSiniša Mali / Foto: FoNet, Ognjen Stevanović\n“Plagiranje Siniše Malog nedovoljno za osporavanje doktorata”\nEtička komisija Fakulteta organizacionih nauka (FON) u Beogradu zaključila je da doktorat ministra Siniše Malog nije plagiran u dovoljnoj meri da bi bio osporen. To se, prenosi Radio Slobodna Evropa, navodi u izveštaju koji je zaveden sa pečatom FON-a od 3. aprila ove godine, a koji su objavili pojedini mediji.\nCentar za istraživačko novinarstvo (CINS) objavio je da je Komisija analizom pronašla da je u samo dva od 126 slučajeva Mali pravilno upotrebio znake navoda, te da je u jednom poglavlju doktorata bez citiranja preuzeo oko 4.500 reči. A Raša Karapandža, profesor Evropske škole za biznis sa sedištem u Nemačkoj, koji je pre pet godina doveo u pitanje doktorat tadašnjeg gradonačelnika Beograda, napisao je na “Tviteru”: “Znači, deco, prepisujte do mile volje – tako vam kaže komisija FON-a”. “Zamolio bih Komisiju da nam kaže koliko je procenata u redu da se iskopira od reči do reči, pa da studenti znaju – možemo da ukrademo pet procenata, ali ako pređemo pet procenata to nije dobro”, rekao je za RSE Karapandža. Stručna komisija FON-a je, kako proizilazi iz izveštaja, za analizu doktorata koristila softverski paket “Turnitin”, a proveru su uradili 21. februara ove godine. Program je pokazao da 16 odsto doktorata Siniše Malog ima sličnost sa radovima drugih autora. Međutim, u navedenih 16 odsto, Komisija je pronašla skoro sedam procenata teksta koji ne može biti sporan jer se, kako je navedeno, odnosi na nazive zakona, podzakonskih akata ili druge pravne termine, opšte poznate pojmove kao što su fraze, poštapalice ili formule, a jedan deo teksta je bio citiran na ispravan način uz navođenje izvora u fusnotama. Komisija FON-a je stoga zaključila da je 6,97 odsto rada Siniše Malog plagirano i da ti delovi “nikako ne dovode u pitanje autentičnost teksta i originalnost rada”. “Stručna komisija je utvrdila nepobitnu činjenicu da za više od 90 odsto teksta doktorske disertacije nije osporena originalnost niti jednim valjanim dokazom iii argumentom”, ističe se u izveštaju Komisije FON-a. Dodaje se i da “iako postoje određeni propusti, oni po obimu i značaju nisu doveli u pitanje osnovne naučne doprinose i originalnost ovoga rada”. “Ono što je veoma poražavajuće je što je ta komisija u svom izveštaju praktično postavila standard da je potpuno dozvoljeno kopirati određene izvore, na primer kada je neko zaposlen u Vladi, odnosno u nekom vladinom telu, da kopira određene dokumente i zakone. Oni praktično kažu kako je gospodin Mali kopirao pet, šest ili sedam procenata iz izvora koja su kreirala vladina tela i da je to OK, pošto je on tada bio zaposlen u vladinoj instituciji”, rekao je Karapandža. On je dodao i da, po njegovom mišljenju, izveštaj sadrži “više materijalnih grešaka”, o kojima će, kako najavljuje, “pisati u svojoj žalbi višoj instanci”, a to je, kako napominje, u ovom slučaju Univerzitet u Beogradu. Sednica Naučno-nastavnog veća FON-a, na kojoj bi se razmatralo i odlučivalo o izveštaju Etičke komisije, trebalo je da se, kako je najavljeno, održi juče, a na molbu RSE za razgovor sa dekanom FON-a Milijom Suknovićem, sa ovog fakulteta nije stigao odgovor. Na zahtev RSE za komentar povodom nalaza Komisije i odgovor na kritike dela stručne javnosti iz kabineta ministra nije odgovoreno, a Siniša Mali ni ranije nije davao komentare povodom optužbi oko doktorata. Karapandža tvrdi i da taj doktorat sadrži još plagijata koje Komisija nije pronašla i koji će, kako najavljuje, biti deo njegove žalbe, a koje će do tada objavljivati na svom “Tviter” profilu. “To je po meni dokaz da oni u stvari nisu imali za cilj da zaista istraže postojanje plagijata, već da odbrane ministra Malog pošto su komentarisali samo iznesene optužbe, a nisu pronašli ni jedan novi plagijat kojih ima pregršt, a koje ja do sada nisam objavio”, naglasio je Karapandža.\nPodsetimo, Mali je 2013. na FON-u odbranio doktorsku tezu pod nazivom “Kreiranje vrednosti kroz proces restrukturiranja i privatizacije teorijske koncepcije i iskustva Srbije”. U julu 2014. Karapandža je u svojoj analizi na sajtu “Peščanik” osporio disertaciju, ističući da je to “jedan od najgorih plagijata sa kojim je javnost u Srbiji imala prilike da se do sada susretne”. Navedeno je da je plagirano 33 odsto ili više teksta tog doktorskog rada. A grupa akademika, univerzitetskih profesora i naučnih istraživača 27. februara prošle godine predala je Rektoratu zahteve da se poništi doktorat Malog, jer smatraju da je rad plagijat i da se Mali ne promoviše u zvanje doktora nauka, a da članovi komisije pred kojima je branio doktorsku tezu budu procesuirani pred etičkom komisijom. CINS podseća da je u februaru ove godine na FON-u oformljena Stručna komisija koju su činili Dejan Erić, profesor privatnog fakulteta Beogradska bankarska akademija, Vinko Kandžija, profesor Ekonomskog fakulteta Sveučilišta u Rijeci, i Tomaž Čater sa Ekonomskog fakulteta u Ljubljani. Oni su doneli stručno mišljenje o originalnosti disertacije Malog početkom aprila, a kopiju ove analize Raša Karapandža objavio je na svom “Tviter” nalogu.\nNUNS osudio antialbanske tekstove pojedinih tabloida i portala“Podignuta optužnica protiv investitorke nelegalnog objekta na Pančićevom vrhu”


Događaji / 04/26/2022 / 94\nPRIJAVE ZA DANUBE WINE CHALLENGE 2022\nOrganizatori vinskog takmičenja Danube Wine Challenge 2022 (koje se održava u Slovačkoj (Chateau Bela) od 1. do 4. juna 2022. godine, a posvećeno je vinima iz podunavskih zemalja) su pozvali vinare iz vinskih regija koje se nalaze u blizini reke Dunav da sa svojim vinima uzmu učešća na takmičenju za najbolja vina Podunavlja. Podunavske zemlje dele istorijsku, kulturnu, vinarsku i gastronomsku tradiciju.\nPanel sudija na takmičenju uključuje priznate međunarodne vinske eksperte: enologe, somelijere, vinske kritičare i novinare, nosioce titule Master of Wine, itd.\nPored srebrnih, zlatnih i velikih zlatnih medalja, na takmičenju će najboljim vinima biti dodeljena i nagrada Vinofed (za najbolje suvo mirno vino), trofej za najbolju frankovku dunavske regije i za najbolji zeleni veltlinac dunavske regije. Takođe se dodeljuje i posebna nagrada za najbolje oranž vino Podunavlja.\nPrijave vina za takmičenje su moguće u periodu do 20. maja, 2022. godine. Kotizacija za učešće na takmičenju iznosi 50 EUR (PDV nije uključen) po uzorku.\nPrijavljivanje vina za takmičenje se može izvršiti online preko websajta takmičenja na web adresi:\nU prilogu je i promotivni video sa prošlogodišnjeg izdanja takmičenja Danube Wine Challenge:


Ona je najavila da će za Fruškogorski koridor posle toga biti podneta aplikacija ka kineskoj Eksim banci u vezi sa finansiranjem koridora koji je još jedan autoput koji Srbija gradi.\nKako je objasnila, za Fruškogorski koridor je veći deo dokumentacije već spreman što je rezultat dobre saradnje sa gradom Novim Sadom.\nOna je najavila da će brza pruga Beograd - Novi Sad biti gotova u jesen 2021. godine i dodala da će u martu 2020. godine početi radovi n pruzi Novi Sad - Subotica. "Razgovarali smo i o daljim ulaganjima u Luku Novi Sad koja će biti najmodernija luka na Dunavu, kao i o novom master planu novog vlasnika luke koji se sada usaglašava sa Vladom Srbije", rekla je Mihajlović i dodala da je tema bila i razvoj vazdušnog saobraćaja preko razvoja jednog od aerodroma što bi bilo važno za Novi Sad, Vojvodinu i Srbiju.\nGradonačelnik Vučević istakao je da izgradnja Fruškogorskog koridora znači izgradnju obilaznice oko Petrovaradina, novog mosta na Dunavu i spajanje dva autoputa a o čemu su "do sada Novosađani mogli do sada samo da maštaju i sanjaju".\n"Pričali smo o izmeštanju dela železničkog transportnog saobraćaja, pre svega vezano za ranžirnu stanicu a naša intencija je da ne ide više sav železnički saobraćaj kroz grad - da probamo zajedničkim snagama da nađemo alternativnu lokaciju za ranžirnu stanicu", rekao je Vučević i dodao da je to bitno zbog bezbednosti ali i za otvaranje atraktivnih lokacija za investicije.\nKako je objasnio razgovaralo se i o pitanju aerodroma "ne samo u Čeneju već i na još jednoj lokaciji koja bi se nalazila u Bačkoj i bila alternacija postojećim aerodromima".\nTema je bila i podrška republike za dalji razvoj biciklističkih staza jer one kako je ocenio on imaju turistički potencijal.\nDržava ODLOŽILA POSKUPLJENJE putarina


MOSTAR, Vlada Federacije BiH /FBiH/ donijela je odluku o zaduženju FBiH putem emisije trezorskih zapisa s ciljem prikupljanja sredstava za finansiranje izdataka utvrđenih federalnim budžetom za 2019. godinu, u nominalnom iznosu do 50 miliona KM, s rokom dospijeća od 364 dana.\nJavni poziv za učestvovanje u emisiji trezorskih zapisa Federacije biće objavljen na internet stranicama federalnog Ministarstva finansija, agenta emisije i Sarajevske berze vrijednosnih papira najkasnije sedam dana prije održavanja aukcije.\nUsvojen je i izvještaj o zaduženju FBiH po osnovu emisije obveznica od 24. septembra koji će biti upućen Parlamentu FBiH, saopšteno je iz Vlade FBiH.\nUkupan iznos prikupljenih sredstava putem emisije obveznica je 29.958.110 KM, a obveznice, koje je kompletno otkupio bankarski sektor, dospijevaju na naplatu 25. septembra 2022. godine.\nVlada je na današnjoj sjednici u Mostaru utvrdila prijedlog Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje BiH za oslobađanje Javnog preduzeća “Željeznice FBiH” od plaćanja putarine za dizel-goriva koja se koriste za pogon šinskih vozila u 2020. godini, u količini od 2.882.000 litara.\n“Željeznice FBiH” raspolažu sa 70 odsto elektrifikovane pruge, a saobraćaj na neelektrifikovanim, kao i na dijelovima pruge na kojima dođe do kvara elektro sistema obavljaju dizel-lokomotive.\nFederalna Vlada upoznala se o informaciji Ministarstva energije, rudarstva i industrije o aktivnostima na restrukturisanju elektroenergetskog sektora u FBiH i izgradnji Termoelektrane “Banovići”.\nU saopštenju se navodi da Vlada stoji iza svojih zaključaka vezanih za restrukturisanje elektroenergetskog sektora i izgradnju TE “Banovići”, te u potpunosti odbacuje proizvoljne interpretacije tih zaključaka koje su navedene u dokumentima Uprave društva Rudnika mrkog uglja “Banovići”.\nFederalna Vlada zadužila je sve aktere da ubrzaju proces pregovora vezanih za potpisivanje novog kolektivnog ugovora za oblast rudarstva, a podržano je sprovođenje daljih aktivnosti predviđenih Programom restrukturisanja elektroenergetskog sektora u FBiH s ciljem ispunjavanja preuzetih međunarodnih obaveza. srna\nTagovi: emisija trezorskih zapisafederalni budzetvaznovlada fbihzaduzenje


Moderan kompjuter - za 70 dolara - VOM\nNaslovnaRelax kutakITModeran kompjuter - za 70 dolara\npetak, 27. novembra 2020 : 18:16\nIako su smartfoni preuzeli primat kada su lični računari u pitanju – pa tako imamo i telefone sa osmojezgarnim procesorom i čak 12 GB memorije, tržište laptopova i radnih stanica se „preselilo“ u sferu gejminga.\nA šta ako želite nov i jeftin računar? Raspberry je tako predstavio mali lični računar, koji košta samo 70 dolara. Ceo računar dolazi u kućištu tastature, a ima quad-core 64 bitni procesor, 4 GB memorije, i ima podršku za SD kartice za skladištenje podataka. Tu su i HDMI sa podrškom za 4K video, 3 USB porta, Bluetooth veza i WiFi.\nPrethodni tekstA kad NIJE bila kriza?\nSledeći tekst92 pacijenta u vranjskim kovid bolnicama


Đoković: Loše sam se osećao! – Nadlanu.com\nĐoković: Loše sam se osećao!\nObjavljeno 26. juna 2011. / 10:30:21\n“Fizički nisam bio umoran, ali se danas jednostavno niam osećao dobro na terenu. Noge mi nisu radile i sa time se svi ponekad suoče, bez obzira na to koliko su pripremljeni”, rekao je Đoković.\nOn kaže da je pomalo imao i sreće, a i uspevao je da odigra najbolje kada je to bilo najpotrebnije.\n“S jedne strane odigrao sam neke važne poene dobro, mada moram da priznam da je on napravio neke neiznuđene greške u najboljim trenucima za mene”, rekao je Đoković.\nKomentarišući poslednji set, drugi teniser sveta kaže da je odlučujuće bilo to što je vodio 2:1 i imao veliku psihološku prednost u odnosu na Bagdatisa, koji je bio pod velikim pritiskom, jer ga svaka greška približavala porazu.\nVečerašnji duel bio je zanimljiv i na tribinama, jer se izuzetno retko dešavalo da publika na Vimbldonu gotovo posle svakog poena skače, aplaudira i skandira.\n“Otkako igram na Vimbldonu, ne sećam se da sam mnogo puta video da je publika bila na nogama posle svakog poena. To je zaista bilo neverovatno i drago mi je što sam bio učesnik ovog meča, bez obzira na to što su praktično svi navijali za Bagdatisa, želeći da gledaju još jedan set“, rekao je Đoković.\nSrpski teniser priznao je da je posle dosta za njega netipičnih grešaka bio prilično frustriran, zbog čega je u jednom trenutku polomio reket.\n“Neću da lažem, bio sam frustriran načinom na koji sam igrao i malo sam izgubio živce. Ne samo da sam reternirao dosta lošije nego inače, već sam i sa osnovne linije promašivao neverovatne udarce. Bilo je logično da se zbog toga iznerviram, ali je važno da sam uspeo na vreme da se smirim i vratim u meč”, kaže Đoković.\nOn priznaje da je to bila, kako je voleo da kaže Bred Gilbert, “ružna pobeda“, ali ističe da ima i malo razloga za zadovoljstvo.\n“Sve ovo mogu da posmatram i sa malo svetlije strane. Mogao sam da izgubim gem u kome sa servirao za pobedu, jer je Bagdatis imao brejk šanse, ali sam ostao emotivno stabilan, verovao sam u pobedu i ostvario sam je”, rekao je Đoković.


Potez junakinje Keri Bredšo koji je podelio fanove hit serije | City Magazine\nPotez junakinje Keri Bredšo koji je podelio fanove hit serije\nPrema poslednjim saznanjima medija, premijera nastavka serije Sex and the City, pod nazivom And Just Like That biće do kraja godine. Iako se čini da su rokovi za snimanje probijeni, ekipa je i dalje gotovo svakodnevno angažovana na setu. Naravno, najviše pažnje privlači Sara Džesika Parker i junakinja koju tumači – Keri Bredšo. Iako su prošle godine, i sada je u 50-im, na iznenađenje fanova neke stvari su ostale iste.\nNa fotografiji koju su reporteri zabeležili, čuvena kolumnistkinja je u društvu do sada nepoznate dame, koju tumači Sima Patel. Naizgled, sve je u najboljem redu, ali obe u rukama drže cigaretu, što je izazvalo buru na Instagramu, pa čak pokrenulo i anketu, u kojoj se 64 procenata glasača izjasnilo da je ova navika na mestu, a 34 da je loša po nju.\nKeri Bredšo često smo viđali sa cigaretom u pređašnjim sezonama, a u jednom trenutku pomišljala je da odustane, posebno u trenutku kada je partner Ejdan odlučio da okonča vezu sa njom iz tog razloga. Međutim, sada vidimo da je to ipak ukorenjena navika.\nPored ovoga što ste upravo pročitali, ne možemo a da ne spomenemo odevnu kombinaciju u kojoj je jedna od drugarica sa Menhetna uslikana. Naočare retro okvira, sa staklima u boji, kombinezon balon kroja, uz jaknu istog dezena, široki pojas, torbica i sandale, izdanje je iza kog stoji Norma Kamali, dok je nakit sa potpisom Chloé i Gant.\nFotografije iz naslovnog kolaža: Christopher Peterson / Splashnews.com\n#And Just Like That #Keri Bredšo #pušenje #Sara Džesika Parker #snimanje serije


Borcu od sponzora 750.000 KM\nOPŠTINA 12. August 2017.\nFudbaleri Borca u subotu gostuju kod Željezničara na ''Grbavici'' u 4. kolu BHT Premijer lige BiH, a pred ovaj meč sponzorski put kluba jači je za novi ugovor sa ''M:telom''.\n"M:tel" je već nekoliko godina uz Banjalučane, pa će tako biti i u sezoni pred nama. Milica Stojaković, portparol ove kompanije, istakla je da nikad nije bilo upitno da li će "M:tel" biti uz "crveno-plave".\n"'M:tel' je već dugi niz godina uz Borac i to nikad nije i neće biti upitno. Naš cilj kao i svih u klubu i Banjaluci je da Borac uspije i postigne odlične rezultate. Smatramo da je klub na pravom putu da se vrati na staze stare slave", kazala je Stojakovićeva.\nVedran Pušić, član Upravnog odbora kluba, kazao je da su ugovorima sa sponzorima skupljena sredstva u iznosu od 757.490 KM i da su od toga samo 160.000 KM donacije.\nGlavna priča i dalje su TV prava i Pušić je istakao da Borac ne odustaje od borbe da Banjalučane prenosi neko drugi osim Moje TV.\n"Sljedeća utakmica Borca će biti na TV-u i ako treba - ja ću platiti kaznu", jasan je Pušić, koji je, između ostalog, najavio skoro plasiranje proizvoda "Olimpije" sa grbom Borca.\nBorcu ide odlično u sklapanju sponzorskih ugovora, a sada žele isto i na rezultatskom planu pa na "Grbavici" žele da se iskupe za neočekivani poraz kod kuće od Mladosti iz Doboja kod Kaknja.\n"Ovu sedmicu smo iskoristili da se psihički vratimo nakon neočekivanog poraza. Željezničar je favorit, ali ne idemo s bijelom zastavom i sposobni smo da se vratimo iz Sarajeva neporaženi", rekao je Željko Vranješ o meču koji je igran od 20.30.\n"Derbi je najljepši i najlakši za igranje i svi smo veoma motivisani. Znamo ko smo i koliko možemo i siguran sam da rezultat neće izostati ukoliko ispoštujemo sve dogovore iz svlačionice", kazao je Janičić.\nSiniša Dujaković, desni bek Banjalučana, kazao je da svi u timu jedva čekaju početak meča, te je dodao da će dolazak velikog broja navijača Borca u subotu samo biti dodatni motiv za igrače.\nU Željezničaru uoči derbija o starom rivalu imaju samo riječi hvale. Šef stručnog štaba Admir Adžem očekuje kvalitetnu utakmicu i pobjedu svog tima, kojom bi se iskupili za poraz u gostima kod Mladosti, ali i slabu igru prošlog vikenda i pored minimalne pobjede nad Vitezom.\n"Čeka nas utakmica s ekipom koja nije bila tu prošle godine.Biće teško, Borac ima dobru atmosferu, grad se podigao, ponovo se priča o Borcu. Znamo da imaju dosta iskusnih igrača, da su dobro složena ekipa i da imaju neugodne bočne igrače koji su brzi. Isto tako znamo da i mi imamo dosta kvalitetna rješenja koja mogu odraditi zadatak i ostvariti cilj, a to je pobjeda", kazao je Adžem i dodao: "Protiv Viteza je bila teška utakmica jer je protivnik došao da se odbrani bez velikih aspiracija prema našem golu, a znam da je problem bh. fudbala pozicioni napad. Borac se neće braniti, a to će nam omogućiti da u punom kapacitetu pokažemo šta znamo".\nPrije nešto više od dva mjeseca "Nezavisne" su pisale da Borac dizanjem kredita planira da očisti dugove, a da se nije odustalo od te ideje potvrdio je i Darko Milunović, član Upravnog odbora kluba.\n"Do kraja godine planiramo da očistimo sve dugove osim onoga za porez. Želimo da dignemo kredit od milion KM, a želja je da nam grad Banjaluka bude garancija kod banaka. Garancija će ujedno biti i neki članovi UO kluba sa svojim firmama", kazao je Milunović.\nAlfa Modriča pobijedila Borac Šamac sa 5:0\nFantastični sportski rezultati učenika i nastavnika Srednje škole u Šamcu\nJedan od dva najbolja fudbalera svijeta Argentinac Lionel Mesi izjavio je danas da će se povući iz reprezentacije ukoliko ne osvoji Mundijal u Rusiji ovoga ljeta. Napadač Barselone još uvijek nema tro...


Energetika i digitalna transformacija su ključne za budućnost planete - preduzetnica.me\nPočetna»Iz Svijeta»Energetika i digitalna transformacija su ključne za budućnost planete\nZa problem postizanja neutralnosti ugljenika, kompanija Huawei je lansirala nova rješenja: inteligentna naftna i gasna polja. Ona su osmišljena da pomognu naftnim i gasnim preduzećima da postanu digitalna.\nRobin (Jongping) Lu, izvršni potpredsjednik poslovne jedinice za globalnu energiju kompanije Huawei Enterprise BG je ovim povodom rekao: „Industrija nafte i gasa suočava se sa oštrom konkurencijom i ozbiljnim izazovima sa rastom globalne potražnje za energijom. Kompanije za naftu i gas moraju da iskoriste informaciono-komunikacione tehnologije i procese upravljanja kako bi povećale rezerve i proizvodnju i smanjile operativne troškove uz poboljšanje bezbjednosti“.\nDo danas, kompanija Huawei je sarađivala sa više od 190 elektroenergetskih kompanija širom svijeta.\nPružene su digitalne usluge za 17 od 20 vodećih svjetskih naftnih i gasnih kompanija, pored takođe 20 podržanih vodećih svjetskih rudarskih kompanija.\nPrethodni PostReagovanje Privredne komore Crne Gore povodom zloupotrebe njihovog akronima i logoa\nSljedeći Post Liješević: Neovlašćeno mijenjali brave, iznosili dokumentaciju


KONKURS ZA UČEŠĆE STUDENATA MAGISTARSKIH STUDIJA UCG NA ZIMSKOJ ŠKOLI U ITALIJI - Radio Kotor\nKONKURS ZA UČEŠĆE STUDENATA MAGISTARSKIH STUDIJA UCG NA ZIMSKOJ ŠKOLI U ITALIJI\nMinistarstvo ekonomskog razvoja objavilo je Konkurs za učešće studenata magistarskih studija univerziteta u Crnoj Gori na Zimskoj školi “Izazov ekološke održivosti za morska priobalna područja” koja će se održati na Univerzitetu Molize u Termoliju (Italija) od 16-18. februara 2022. godine.\nZimska škola o plavom rastu: Izazov ekološke održivosti morskih obalnih područja je aktivnost u okviru projekta „SMART ADRIA Blue Growth“ koji se finansira u okviru EU Programa prekogranične saradnje Italija-Albanija-Crna Gora.\nMinistarstvo ekonomskog razvoja kao vodeći partner na projektu SMART ADRIA omogućiće učešće na Zimskoj školi za 3 studenta magistarskih studija na univerzitetima u Crnoj Gori, za koje će biti pokriveni troškovi učešća na seminarima, putni troškovi, kao i troškovi boravka u Italiji za vrijeme održavanja Zimske škole.\nCilj ove škole je unapređenje znanja i vještina u oblastima plavog rasta sa fokusom na sljedeće teme:\nPodsticanje održivog priobalnog turizma u jadranskoj regiji;\nPrezentovanje prakse održive i integrisane gastronomije u morskom priobalnom području;\nPromovisanje dobre prakse cirkularne ekonomije za mala i srednja preduzeća u cilju poboljšanja kvaliteta životne sredine priobalnog morskog područja (preporuke za smanjenje upotrebe plastike za jednokratnu upotrebu u turističkoj i ribarskoj industriji);\nZeleni i plavi poslovi (strategije prilagođavanja i ublažavanja efekata globalnih promjena na priobalno i morsko okruženje u cilju očuvanja ekološkog kvaliteta morskih voda);\nEU programi za finansiranje plavog rasta (predstavljanje programa HORIZON Europe, priprema projektnih predloga).\nRok za podnošenje elektronskih prijava je ponedjeljak, 17. januar 2022. godine do 14 h, putem e-mail adrese rosanda.jocovic@mek.gov.me. Za sva dodatna pitanja u vezi sa konkursom kontakt osoba je Rosanda Jocović, samostalna savjetnica u Odjeljenju za evropske integracije, programiranje i implementaciju EU fondova, rosanda.jocovic@mek.gov.me.\nO uslovima i proceduri prijavljivanja, kao I kriterijumima ocjenjivanja možete se detaljnije informisati putem našeg sajta, svi detalji Konkursa nalaze se na sledećem linku: https://www.gov.me/clanak/konkurs-za-ucesce-studenata-magistarskih-studija-univerziteta-u-crnoj-gori-na-zimskoj-skoli-izazov-ekoloske-odrzivosti-za-morska-priobalna-podrucja


Saniran kvar koji je noćas ohladio radijatore – GRAD Kruševac\nNaslovna » Društvo » Saniran kvar koji je noćas ohladio radijatore\nZbog havarije na gasnom kotlu, sugrađani koji se snabdevaju iz centralnog toplotnog sistema, ostali su tokom noći bez grejanja. Kvar je otklonjen u jutarnjim časovima, nakon intervencije radnika Toplane\n– Imali smo havariju sa automatikom na gasnom kotlu u centralnom toplotnom izvoru. Došlo je do problema sa senzorom za pritisak koji rukovodi radom gasnih kotlova. Naše ekipe su otklonile kvar u jutarnjim časovima, kotlovsko postrojenje je pokrenuto, pa će korisnici koji su imali prekid u snabdevajnu ubrzo imati tople stanove – kaže Jovana Dimitrijević, PR Toplane, za KruševacGrad.\nKako kažu u ovom preduzeću isporuka toplotne energije vrši se normalno u celom gradu.\nPosle ranije havarije u Radovana Miloševića u kuli 9 je zamenjena pumpa, a isto se očekuje i u kuli 8 u kojoj ima 52 stana.\n– Pumpe menjamo u saradnji sa upravnicima zgrade. Stanari kule 8 biće na vreme obavešteni kada će se montirati nova pumpa i samo tog dana neće imati grejanje – rekla je ona.\nZbog havarije na gasnom kotlu, sugrađani koji se snabdevaju iz centralnog toplotnog sistema, ostali su tokom noći bez grejanja. Kvar je otklonjen u jutarnjim časovima, nakon intervencije radnika Toplane - Imali smo havariju sa automatikom na gasnom kotlu u centralnom toplotnom izvoru. Došlo je do problema sa senzorom za pritisak koji rukovodi radom gasnih kotlova. Naše ekipe su otklonile kvar u jutarnjim časovima, kotlovsko postrojenje je pokrenuto, pa će korisnici koji su imali prekid u snabdevajnu ubrzo imati tople stanove – kaže Jovana Dimitrijević, PR Toplane, za KruševacGrad. Kako kažu u ovom preduzeću isporuka toplotne energije vrši se normalno u…\nRejting korisnika 4.69 ( 4 glasova)\nPrethodni : Pitali smo za vas: Da li će autobusi stajati na svakoj stanici?\nSledeći : SRS inicirao podizanje spomenika Dragutinu Keseroviću\n25. januara 2021., 10:39\nProtest u Kruševcu – sedmi dan\nZbog sumnje na poresku utaju i pranje novca uhapšeno 18 lica iz Kruševca


Novi predlog Kipra – manji porez za manje depozite | Biznis i Finansije\n/ Ekonomija / Novi predlog Kipra – manji porez za manje depozite\nKipar priprema novi predlog mera koje bi mogle da olakšaju neobični porez na male depozite. Radi se o podizanju 5,8 umesto 10 milijardi evra pomoći za kiparski finansijski sektor od Evropske komisije, ECB-a i MMF-a, pri čemu bi se mali deponenti (oni koji imaju do 100.000 evra štednje) oporezivali sa 3%, srednji (od 100.000 do pola miliona evra) sa 10% a veliki sa 15%.\nOvo se razlikuje od prvobitnih zahteva EU prema kojima bi se oni depoziti na kojima se nalazi više od 100.000 evra bili oporezovali sa 9,9 odsto, a oni sa manjom sumom sa 6,75 odsto.\nMinistri finansija evrozone će održati telekonferenciju kako bi preispitali ovaj predlog Kipra, ali očekuje se da će ga podržati zato što je u pitanju manji paket pomoći, koji zapravo dolazi iz džepova njihovih sugrađana.\nNa pružanje pomoći kiparskim bankama međutim drugi gledaju kao na potencijalni rizik za ekonomije ostalih perifernih članica EU. Opšte je poznato da među štedišama na Kipru ima i dosta bogatih Rusa, čiji predsednik Vladimir Putin nije odoleo da ne prokomentariše predloženi porez na depozite kao „nepravedan, neprofesionalan i opasan“.\nKiparski predsednik Nikos Anastasijades pak smatra da je oporezivanje depozita „najmanje bolno rešenje“, a ovaj novi predlog oporezivanja definitivno će biti povoljniji za „siromašnije“ štediše.\nDa podsetimo, ministri finansija evrozone i MMF odobrili su prvo Kipru deset, od traženih 17 milijardi evra pomoći, kako bi i ova članica evrozone izbegla bankrot, a zauzvrat su zahtevali da i vlasnici novca u lokalnim bankama doprinesu spasu ostrvske privrede.\nEvrozona je “pristala” na ovaj presedan u uvođenju nameta na račune u bankama, jer prema procenama 37 odsto ukupnog novca u bankama na Kipru čini strani kapital. Samo ruske banke su krajem 2012. godine imale oko 12 milijardi dolara plasiranih na Kipru i korporativne depozite u iznosu od 19 milijardi dolara, prema procenama američke agencije za rejting Mudis.\nKiprani su na ove vesti reagovali masovnim izvlačenjem novca sa svojih računa čime su izazvali kolaps bankovnih automata, a komercijalne banke, koje inače rade subotom, pred najezdom vlasnika računa, zatvorile su ekspoziture.\nbanke deponenti depoziti eu finansijska kipar kriza mali mmf novac pomoć porezi putin rusija uslovi


Završen treći "Novosadski Oktoberfest" - Scena - Dnevni list Danas\nPočetna » Scena » Završen treći „Novosadski Oktoberfest“\nViše od 15 hiljada posetilaca\nZavršen treći „Novosadski Oktoberfest“\nTreći „Novosadski Oktoberfest“ održan je proteklog vikenda u punoj hali Master centra Novosadskog sajma.\n0Piše: G. N. 21. oktobra 2018. 20.37\nTokom dva dana, ovu manifestaciju je posetilo više od 15.000 posetilaca koji su uživali u sjajnom muzičkom programu i ukusima preko 200 različitih piva, kobasicama, perecama.\n– Svake godine sve više je izlagača i posetilaca, ali i novih malih zanatskih pivara, što je i manir ove manifestacije. Verujem da će festival, uz ovako kvalitetan muzički program u kojem su renomirani regionalni izvođači, biti još posećeniji nego prošle godine. Ponosan sam što je Novi Sad dovoljno veliki da prihvati nove ideje, i bogat ljudima koji imaju viziju i ne plaše se promena. Zadovoljstvo je sarađivati sa svima koji hoće da osmisle sadržaje za kvalitetniji i bolji život, istakao je Vučević.\nProgram festivala počeo je uz zvuke bavarske muzike u izvođenju benda „Kredarice“. Prve večeri, svojim energičnim nastupima, atmosferu do usijanja doveli su „Hladno pivo“, Dejan Petrović Big Band i Love Hunters.\nDruge večeri, Novosađani i veliki broj turista, igrali su i pevali uz „Psihomodo pop“ koji je nastupio u Novom Sadu posle više od jedne decenije, Zvonka Bogdana, „Zbogom Brus Li“, a treći „Novosadski Oktoberfest“ zatvorili su, sada već uveliko domaćini i prijatelji festivala, bend „Orthodox Celts“.\nTokom dnevnog programa, drugog dana festivala, održan je „Battle of the bands“ – takmičenje mladih bendova, a pobednik je nagrađen nastupom u zvaničnom programu iste večeri festivala.\n„Novosadski Oktoberfest“, u organizaciji kompanije „Color Media Communications“, održava se pod pokroviteljstvom Grada Novog Sada i Nemačko-srpske privredne komore.\nFestival su podržali Heineken, Carlsberg, Apatinska pivara, Premijer pivara i „Vojvodina šume“.\nmuzika, novi sad, oktoberfestNovi Sad


Derbi Radničkog i Slobode sutra na „Čika Dači“ | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nDerbi Radničkog i Slobode sutra na „Čika Dači“\n- Igor Lazarević - Nov 17, 2012\nU jednom od derbija 13. kola Super lige, fudbaleri Radničkog 1923, pred kamerama „Arenasporta“, dočekuju sutra užičku Slobodu.\nPomoćni trener kragujevačkog tima, Vladimir Pantelić, smatra da njegov tim na ovoj utakmici može da se iskupi za bledo izdanje protiv Partizana.\n– Posle susreta sa Partizanom, u kojem nismo nismo prošli onako kako smo očekivali, okrećemo se utakmici sa Slobodom. Užičani maju dosta dobru ekipu sa nekolicinom iskusnih igrača, predvođenih Peđom Ranđelovićem. Mi verujemo u sebe i spremamo se kao i za svaku utakmicu do sada. Očekujem da maksimalnim zalaganjem na terenu ostvarimo pobedu i osvojimo nova tri boda – rekao je Pantelić.\nMladi reprezentativac Srbije iz redova Radničkog, Ivan Petrović, veruje da Radnički može do pobede uz podršku sa tribina.\n– Kao i pred svaku utakmicu, razmišljanja su pozitivna i pred ovu. Očekuje nas veoma teška utakmica i iskusan protivnik. Ako ispoštujemo dogovor iz svlačionice možemo doći do pobede. Iskoristio bih priliku da pozovem sve naše navijače da dođu u što većem broju i tako nam pomognu da ostvarimo pobedu – kaže Petrović.\nUtakmica se igra u nedelju, od 13 časova, na stadionu „Čika Dača“.


“BiH ima potencijale za privlačenje stranih investicija, ali su promjene neminovne”\n13. Juna 2012. Arhiva Visoko.co.ba\n„BiH ima potencijale za privlačenje stranih investicija, ali su promjene neminovne“, izjavio je Almir Jazvin predsjednik Uprave Prevent BH, vodećeg bh. izvoznika, tokom jednodnevne konferencije “Privlačenje i zadržavanje investicija u BiH: Potrebne regulatorne promjene” koju je organizirala Međunarodna finansijska korporacija (IFC) u utorak u Sarajevu.\nPredstavnici privatnog i vladinog sektora, ovom prilikom su diskutovali o regulatornim promjenama potrebnim za privlačenje i zadržavanje investicija u zemlji.\n„Ono što se od javnog sektora očekuje je da kratkoročno smanji naknade i poreze, dok srednjoročno kao jedno od rješenja se nameće reforma direktnih poreza“, ističe Jazvin, te dodaje: „država u budućnosti treba raditi na izgradnji infrastrukture, i razvijanju informacionog sektora, koji je od izuzetne važnosti u savremenom poslovanju, jer se trendovo brzo mijenjaju, a mi ih moramo pratiti ukoliko želimo uspješno poslovati. U konačnici inicijative za promjene trebaju više dolaziti iz javnog sektora“.\nPrevent kao izvoznik se susreće s brojnim preprekama, koje svakodnevno utiču na njegovo poslovanje. Kako bi odgovorio na zahtjeve svojih kilijenata, vodećih svjetskih proizvođača automobila, Prevent koristi sistem poslovanja u proizvodnji „Just In Time“ (bos. Pravovremeno) koji podrazumijeva isporuku proizvoda u odgovarajućem vremenskom roku.\nZbog toga spora i komplikovana administracija znatno utiče na poslovanje ove kompanije. Pored toga postoji neusklađenost i različita tumačenja pojedinih zakona, koja dodatno otežavaju poslovanje.\n„Brojne su zakonske i birokratske barijere s kojima se susreću bh. privrednici, ali i investitori. No, uprkos tome postoji i niz prednosti koje Bosna i Hercegovina može koristiti za privlačenje stranih investicija, kao što su: razvijena industrijska kultura, bogatstvo energetskih i ostalih prirodnih resursa, radna snaga koja posjeduje predanost i lojalnost, te stabilna valuta zbog fiksnog kursa sa Eurom“, ističe Jazvin.\nIN MEMORIAM: Kemal Vražić – Ibe (1946-2012)\nSkini masku ljudima iz Visokog i ostaće ti Nisko


Simpozijum “Uloga računovodstveno-revizorske profesije u funkciji javnog interesa” – Bankar.me\nMay 17, 2022 CRNA GORA, SVE VIJESTI, TRENINZI & SEMINARI Leave a comment\nInstitut sertifikovanih računovođa Crne Gore (ISRCG) i Ekonomski fakultet Univerziteta Crne Gore organizuju simpozijum računovođa i revizora Crne Gore koji će biti održan od 26. do 28. maja u hotelu „Azul“ na Velikoj plaži u Ulcinju.\nTema ovogodišnjeg simpozijuma – „Uloga računovodstveno-revizorske profesije u funkciji javnog interesa“ izazvala je veliku pažnju i interesovanje, kako računovodstvene/revizorske profesije, tako i akademske zajednice.\nU toku trodnevnog simpozijuma, biće predstavljeno više stručnih/naučnih tema, predstavljenih kroz prezentacije, od strane predavača iz Crne Gore, Srbije, Bosne i Hercegovine i predstavnika međunarodnih institucija, nadležnih za poslove računovodstva/revizije – Međunarodne federacije računovođa (IFAC), Evropske federacije računovođa (AE) i Evropske federacije računovođa za male i srednje prakse (EFAA).\nPlanirani paneli i okrugli stolovi, na teme koje je crnogorska računovodstvena i revizorska struka prepoznala kao relevantne i aktuelne, vezani su za primjenu novih MRS/MSFI, prevenciju i otkrivanje zloupotreba u finansijskim institucijama, značaj fiskalne politike u očuvanju javnog interesa, kao i aktuelni trenutak u računovodstveno/revizorskoj profesiji u Crnoj Gori, izazove i načine njihovog prevladavanja.\nUčesnici Simpozijuma biće predstavnici računovodstvene i revizorske struke iz Crne Gore i regiona, kao i eminentni predstavnici akademske zajednice, javnog sektora, bankarskog i realnog sektora. Očekujemo da Simpozijum isprati preko 300 učesnika iz zemlje i inostranstva.\nZa učesnike koji nisu u mogućnosti da prate simpozijum uživo, obezbijeđeno je praćenje preko online platforme, odosno hibridno.\nPOJMOVIInstitut sertifikovanih računovođa Crne Gore simpozijum\nPrevious Ažuriran Registar podsticajnih mjera za investicije\nSljedeći Moguća saradnja sa Turskom na nastavku auto-puta i modernizaciji aerodroma\nEPCG organizuje 1. Simpozijum energetike “Novi energetski trendovi”\nInstitut sertifikovanih računovođa organizuje kurs “Bankarsko računovodstvo”


Školica fudbala za dečake i devojčice - www.025.rs\nwww.025.rs / APATIN / SPORT / Školica fudbala za dečake i devojčice\nŠkola fudbala Olimpik vrši upis predškolske dece u školicu fudbala. Pravo upisa imaju sva deca od 3 do 6 godina, a novina je što se na časove fudbala pozivaju i devojčice.\nTrener Sreten Kenić koji je profesor fizičkog vaspitanja i koji poseduje UEFA B licencu , boravio je nedavno u Americi na usavršavanju i želi da svoje znanje podeli sa dečacima i devojčicama predškolskog uzrasta. U Americi soccer ili fudbal je napopularniji ženski sport.\nOvo nije klasična škola fudbala koju pohađaju starije Olimpikove generacije, ovi časovi fudbala su prilagođeni uzrastnom dobu dečaka i devojčica, takođe i rekviziti su prilagođeni deci predškolskog uzrasta.\nČasovi fudbala su besplatni, a više informacija možete dobiti na telefon 062/773 – 814 – navodi se u dopisu.\nTags: Olimpik Apatin, Škola fudbala, Sreten Kenić


Zašto tehnološki giganti zarađuju više od cijelih industrija – The PRESTIGE\nZašto tehnološki giganti zarađuju više od cijelih industrija\nInternet je od sredstva za nesmetanu komunikaciju u vojne svrhe koje je nastalo tokom Hladnog rata, izrastao u mrežu preko koje može da razgovara cijeli svijet, a nadzor koji su vršile vojne službe, pretvorio se u profitabilan posao privatnih kompanija. Roba kojom one trguju nije fizički opipljiva, ali njihove zarade jesu, i pri tom često vrijede više od cijelih industrija u realnom sektoru. Tehnološke kompanije, od kojih je veliki broj, kao i sam internet, nastao uz velikodušnu pomoć države, svesrdno su iskoristile slobodno tržište da bi njime zavladale i učinile ga neslobodnim, kaže za B&F Alpar Lošonc, profesor Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu.\nKoliko su nove tehnologije, koje su zavladale svim dijelovima društva, ispunile optimistička očekivanja da će podstaći razvoj demokratije i ukupni ekonomski prosperitet? Da li su aktuelna nastojanja država da ograniče moć i zloupotrebe tehnoloških giganata upozorenje da optimizmu prijeti stranputica, koja u ime slobodnog tržišta sve više izrabljuje i tržište i demokratiju?\nOvoj temi bio je posvećen i međunarodni naučni skup Srpske akademije nauka „Nadzorni kapitalizam”, nazvan po istoimenoj knjizi profesorke sa Harvarda Šošane Zubov. Jedan od organizatora ovog skupa, profesor Alpar Lošonc sa Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu, tom prilikom je rekao da onlajn divovi gotovo predatorski upotrebljavaju svoj položaj na tržištu. Oni iskorišćavaju sve mogućnosti koje im nudi „najrastegljivije“ shvatanje kapitalizma, iako je veliki broj njih, kao i sam internet, nastao uz velikodušnu pomoć države.\nU razgovoru za B&F detaljnije je pojasnio svoju tezu: „Posle Drugog svjetskog rata, državama širom svijeta postalo je jasno da moraju imati bolji uvid u obavještajne informacije. Zato su anglosaksonske zemlje napravile savez poznat pod imenom ’Pet očiju’, koji je stariji od NATO pakta, a služi upravo za razmjenu ovakvih informacija. U njima se tada intenzivno radilo na razvoju novih tehnologija za komunikaciju. Međutim, malo ko zna da ni istočne zemlje, naročito Sovjetski Savez, nisu sedele skrštenih ruku. One su takođe ulagale velika sredstva u razvoj kibernetskih sistema. Čak i neke manje razvijene države, poput Čilea, su eksperimentisale sa konstruisanjem mreže kakva je kasnije postala poznata kao internet“.\nIpak, preteča današnjeg interneta debitovala je u SAD. Tamošnji naučnici su napravili računarsku mrežu ARPANET za razmjenu informacija preko više nezavisnih kanala, kako bi one, u slučaju nuklearnog udara koji onemogućava rad telefonskih linija, ipak stigle na adresu na koju su poslate.\nU međuvremenu se internet pretvorio u svijet za sebe, koji vojska i obavještajne službe i dalje koriste za prikupljanje podataka, ali u tome su danas podjednako, ako ne i više, uspješne privatne kompanije.\n„Posao nadziranja je veoma unosan, posebno za tehnološke divove koji prikupljaju informacije o korisnicima. Razvoju njihovog poslovanja su pogodovali teroristički napadi 11. septembra jer osjećaj nesigurnosti kod ljudi pojačava uvjerenje da je nužno ulagati u bezbjednost, pa i u nadziranje. Jedan ekonomista je zbog toga izrazio ‘bojazan’ da će sa nestankom ratova nestati i zamajac za profitabilno nadziranje, odnosno za cijelu jednu granu privrede. No, to se neće desiti, kao što možemo vidjeti i iz trenutne situacije sa Ukrajinom“, komentariše sagovornik B&F-a. Ovu tezu potvrđuje i podatak da je, uprkos usporavanju rasta globalne ekonomije u pandemijskim vremenima, trgovina oružjem u 2020. godini oborila rekord, bar prema podacima stokholmskog međunarodnog instituta SIPRI.\nEkonomija bez ekonomske logike\nPored trgovaca oružjem, među retkima koji su povećali svoje bogatstvo tokom ove krize nalaze se i gigantske tehnološke kompanije čije poslovanje je, dok je cijela privreda bila u padu, neprekidno raslo.\n„One podređuju tržište sebi i ostvaruju ono što drugi žele, ali ne mogu da imaju: kvazi-monopolističku, odnosno dominantnu poziciju. Na osnovu klasične poslovne logike nikada nećete razumjeti kako Amazon i Gugl stiču ogromne profite. Primera radi, potonji posredstvom svoje holding kompanije, aukcijskog metoda i odgovarajućeg algoritma realizuje svoje prihode na osnovu reklama i to u srazmjeri od 90% ukupnog profita. Ovo nije proizvodnja u standardnom smislu, nego iskorišćavanje mreže koja se zasniva na monetarizaciji informacija“, ističe profesor Lošonc.\nU tradicionalnoj privredi proizvodnja robe ima svoje troškove. Oni se ogledaju i u cijeni proizvodnih sirovina, rada mašina i zaposlenih, ali i troškova za plasiranje krajnjeg proizvoda. U pomenutoj onlajn ekonomiji se pak roba dobija za džabe: korisnici dobrovoljno daju informacije o sebi. Na pitanje zašto ljudi tako olako dijele svoje podatke on odgovara da je razloga više, počev od, u medijima najčešće navođenog, narcizma. Ipak, kaže, cijeli ovaj sistem je izgrađen da lako manipuliše krhkom jedinkom koja je u današnjem društvu „uslovljena relativizacijom svega, pa i svoje privatnosti“.\nPremda roba kojom ove kompanije trguju nije fizički opipljiva, njihovi profiti jesu. Mnoge od njih nemaju realnu proizvodnju, a opet vrede više od velikih preduzeća koja poseduju fabrike, poslovne zgrade, skupe proizvodne mašine, stovarišta…\nMeđutim, kada se govori o ovom poslovnom modelu, često se zaboravlja jedna bitna činjenica – čak i sa podacima koje im ljudi svojevoljno daju, tehnološki giganti ne bi smeli da rade šta žele. Ali, to se ipak dešava zahvaljujući njihovom dominantnom položaju na tržištu, koji je, prema riječima našeg sagovornika, rezultat rupa u postojećim pravnim sistemima.\nDa li će zakon pobijediti bezakonje?\nNaravno, sve ovo ne znači da je internet čovječanstvu donio samo negativne stvari. On ima i mnogo vrlina – omogućio je da se svačiji glas čuje, da se razmjenjuju korisni i informativni sadržaji, kao i da i oni koji nemaju veliki početni kapital zasnuju poslovanje. No, profesor Lošonc upozorava da treba biti oprezan prilikom isticanja njegove uloge u demokratizaciji društva, jer je internet vrlo često plodno tlo za širenje dezinformacija i manipulisanje javnim mnjenjem.\n„Uticaj interneta na demokratiju sigurno nije jednoznačan, mogli bismo navesti sijaset situacija u kojima joj baš on odmaže. Jedno je izvjesno, on sam po sebi neće dovesti do raja demokratije jer predstavlja samo izraz postojećih društvenih odnosa“, kaže Lošonc i dodaje da nije lako razlučiti šta je u ovoj sferi opasnije – zloupotreba interneta u ideološke, odnosno političke svrhe, ili u komercijalne, zarad interesa određenih preduzeća.\nIpak, nije sve tako crno, jer postoji opravdana nada da bi se raznovrsnim vidovima zloupotreba u ovoj sferi ekonomije uskoro moglo stati na put. Evropski parlament je prošlog mjeseca usvojio nacrt Zakona o digitalnim uslugama, koji se bavi zaštitom korisničkih podataka, posebno onih koji se upotrebljavaju za ciljani marketing, kao i sprečavanjem širenja dezinformacija i drugih štetnih sadržaja.\n„Bez sumnje, Evropa tradicionalno pokazuje veću osjetljivost u odnosu na monopolističke ambicije nego SAD. Nastup dotičnih firmi na međunarodnim tržištima je utemeljen na stečenoj tržišnoj moći koja lako prelazi u političku. One ulažu ogroman novac u lobiranje i često uspijevaju da ublaže, ako ne i da ukinu regulativu koja im ne ide u korist“, kaže profesor Lošonc, koji očekuje da će se velike tehnološke kompanije svim silama boriti protiv usvajanja ovog zakona.\nSlične tendencije se mogu primijetiti i u liberalnim, krajnje tržišno orijentisanim Sjedinjenim Američkim Državama, kaže on. „Od juna prošle godine na čelu Federalne komisije za trgovinu je mlada pravna zvijezda Lina Kan, koja je prethodno objavila takoreći revolucionarni članak o neefikasnosti američke antimonopolističke prakse sudova. Pokazala je da kriterijumi kojima se ovi sudovi rukovode uopšte ne mogu obuhvatiti način poslovanja onlajn giganata. S obzirom na njeno znanje o ovoj temi, od Line Kan se očekuje da će biti predvodnica promjena. Ipak“, upozorava Lošonc, „treba imati u vidu jednu otežavajuću okolnost za nju – u SAD se izbori ne mogu dobiti ako idete frontalno protiv Silikonske doline“.


Pešić šokirao košarkašku Srbiju: "Srbija na jesen ostaje bez selektora!"\nNaslovna / Košarka / Orlovi / Pešić šokirao košarkašku Srbiju: "Srbija na jesen ostaje bez selektora!"\nTrofejni srpski trener najavio rastanak selektora sa "orlovima" nakon Eurobasketa!\n04.05.2017 14:56 > 14:55\nTrofejni srpski trener Svetsilav Pešić najavio rastanak selektora Aleksandra Đorđevića sa "orlovima" nakon Eurobasketa! Prema njegovim rečima Evropsko prvenstvo u Turskoj biće poslednje takmičenje reprezentacije pod vođstvom Aleksandra Đorđevića!\n"Za Sašu je možda dobro da vodi i reprezentaciju i klub, ali kada se završi Evropsko prvenstvo, on se, koliko znam, više neće baviti reprezentativnom košarkom, već samo Bajernom", izjavio je Pešić.\nPešić je jako dobro upućen na dešavanja unutar nemačkog kluba, jer njegov sin Marko radi u njemu kao prvi operativac. Pešić stoji iza te informacije.


Prevent na Kulpin festu i Selfestu ovog vikenda - Udruženje PREVENT\nYou are here: Home / Vesti / Prevent na Kulpin festu i Selfestu ovog vikenda\n02/07/2014 /0 Comments/in Vesti /by PREVENT\nTokom predstojećeg vikenda članovi Udruženja Prevent učestvovaće na desetom Kulpin festu u Kulpinu 4. jula, a dan kasnije na Selfestu koji se održava u Selenči.\nOba festivala idealna su prilika za druženje sa mladima, kao i za predstavljanje edukativne društvene igre „Game Over(dose)“ koja je nastala u okviru projekta „Igrom do boljeg zdravlja“. Projekat je finansijski podržan od strane Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu.\nPosetioci ova dva festivala imaće priliku da vide i edukativnu društvenu igru „Ne radi se, čoveče“ koja je nastala prošle godine u okviru projekta finansiranog od strane Gradske uprave za sport i omladinu.\nObe igre su kreirane zajedničkim snagama članova Preventa i Udruženja ljubitelja društvenih igara „Valhala“ iz Novog Sada.\nPored odličnog muzičkog programa, sigurni smo da će mladi koji posete Kuplin fest i Selenču pronaći dobru zabavu i na našem štandu.\nObeležavanje svetskog dana borbe protiv zloupotrebe i krijumčarenja droga NGO sajam na Exit festivalu od 10. do 13. Jula


U srijedu redovna i posebna sjednica Narodne skupštine @ Cafe.ba\nU srijedu redovna i posebna sjednica Narodne skupštine\nKolegijum Narodne skupštine Republike Srpske zakazao je za srijedu, 5. decembar, nastavak prve redovne skupštinske sjednice, na kojoj bi trebalo da budu izabrani potpredsjednici ove institucije, te prvu posebnu sjednicu.\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović ponovio je da još nisu dostavljeni prijedlozi za potpredsjednike skupštine.\nOn je istakao da je Kolegijum odlučio da, nakon redovne sjednice, bude održana i prva posebna sjednica skupštine na kojoj bi trebalo da budu birani delegati za Vijeće naroda Republike Srpske i Dom naroda parlamenta BiH.\n– Na posebnoj sjednici trebalo bi da budu imenovani generalni sekretar Narodne skupštine i njegov zamjenik, te izabrana skupštinska radna tijela – rekao je Čubrilović novinarima u Banjaluci, nakon sjednice Kolegijuma.\nOn je naglasio da bi na posebnoj sjednici trebalo da bude razmatran i Prijedlog zakona o republičkoj upravi po hitnom postupku.\n– Ovim zakonskim rješenjem predviđeno je drugačije strukturisanje Vlade Republike Srpske – dodao je Čubrilović, koji je naveo da se još usaglašavaju prijedlozi za funkciju generalnog sekretara Narodne skupštine.\nOn je napomenuo da je donesena i odluka o raspisivanju javnog poziva za praćenje rada Narodne skupštine, a rok za prijavu je 17. decembar.\nPočetak zasjedanja Narodne skupštine Republike Srpske zakazan je za 10.00 časova.\nMajci dvoje djece otkazuje srce, hitno mora na operaciju i treba našu pomoć


Država krije poreske dužnike » Opozicionar\nOsim što krši zakon, Poreska uprava je napravila ogroman korak nazad u transparentnosti nakon što je javnost na jedvite jade 2011. godine izdejstvovala da se u zakon ubaci obaveza objavljivanja ovih podataka. Tako se nakon prve objavljene liste za 31. decembar 2011. godine saznalo da 300 najvećih dužnika duguje čak dve milijarde evra za porez.\n„Da ne treba objavljivati ne bi stajalo u zakonu. Zakonska obaveza mora da se poštuje, ali očigledno da je nekome dozvoljeno da krši zakon“, upozorava Vasilić.\nNakon objavljivanja ispostavilo se da su najveći dužnici u stvari državna preduzeća u restrukturiranju, ali je na spisku bilo i preduzeća poput Verano motorsa, Pinka i biznismena Vojina Đorđevića ili Radisava Rodića. Zanimljivo je da je danima pred objavljivanje spiskova bila navala na plaćanje poreza kako se neka imena ne bi našla na „listi srama“, a i nakon objavljivanja mnogi su se čudili otkud baš oni kada ništa ne duguju.


Osniva se nauèna fondacija Zapadnog Balkana - Nauka - Život - B92.net\nIzvor: Tanjug petak, 14.07.2017. | 16:21 -> 18:06\nFondacija bi, pre svega, dodeljivala grantove mladim nauènicima koji žele da osnuju vrhunske timove i laboratorije u ovoj regiji.Osim toga, Fondacija bi razvila program finansiranja koji bi pospešio razmenu nauènika i omoguæio saradnju istraživaèa sa Zapadnog Balkana sa kolegama iz Evrope.\nNemaèka akademija nauka "Leopoldina" je u saradnji sa Ekspertskom grupom sa Zapadnog Balkana tokom prethodne tri godine radila na razvijanju ove ideje i dala je predlog rada i organizacije fondacije, koji je u Trstu ponuðen na usvajanje predsednicima, premijerima i ministrima zemalja uèesnica Samita.\n"Ovo je fenomenalna prilika za istraživaèe na Zapadnom Balkanu koju ne smemo propustiti", izjavila je ovim povodom dr Sofija Stefanoviæ, prva dobirnica ERC granta u Srbiji i èlanica Ekspertske grupe.\n"Ukoliko zemlje uèesnice Samita usvoje predloge iznete u dokumentu koji je pre nekoliko dana potpisan u Trstu, veæ od 2019. godine mladi nauènici iz regiona biæe u prilici da osvoje prestižni grant èija bi vrednost mogla da ide i do 750.000 evra", rekla je Stefanoviæ.\nEkspertsku grupu predvodio je profesor Donald Dingvel, prethodni sekretar Evropskog istraživaèkog saveta, u okviru kojeg je razvijen prestižni ERC grant.\nKako je izneto u Predlogu rada Fondacije, mladim nauènicima bi bilo na raspolaganju nekoliko programa finansiranja.\nMeðu grantovima istièu se "Tesla" grant, koji bi se dodeljivao u oblasti prirodnih nauka i medicine, dok bi se u oblasti društvenih i humanistièkin nauka dodeljivao grant "Èabej".\n"Marko Polo" grant obezbeðivao bi finansijsku podršku koja bi podsticala mobilnost nauènika Zapadnog Balkana. Osim toga, postojale bi i tri dodatne šeme, koje bi podržavale inicijative i ideje u domenu promocije nauke, inovacija i transfera znanja i umrežavanja na nivou Balkana.


Instagram uvodi nove opcije - Užice online\nRoditeljska kontrola, “Take a break” i “bulk delete”\nInstagram će u martu predstaviti nove funkcije roditeljske kontrole na svojoj platformi.\nPokreće se i funkcija Take A Break\nOne će omogućiti roditeljima i starateljima da vide koliko vremena njihovi tinejdžeri provode na Instagramu, postave vremenska ograničenja i budu obavešteni ako njihovo dete nekoga prijavi. Kontrole su najavljene kao paket novih funkcija dizajniranih da platformu učine sigurnijim mestom, posebno za tinejdžere.\nNajava novih funkcija stiže u trenutku niza štetnih otkrića o društvenoj mreži u vlasništvu Meta, koji pokazuju da je Instagram svestan da njegova usluga može pogoršati probleme sa imidžom tela za tinejdžerke. Pored nove roditeljske kontrole, Instagram kaže da razvija obrazovno središte za roditelje i staratelje da im ponudi savete i uputstva o korišćenju društvenih medija. U bliskoj budućnosti, Instagram uvodi i funkciju „Take A Break“ koju je počeo da testira prošlog meseca, koja podstiče korisnike da se udalje od aplikacije nakon određenog vremena, na primer 10, 20 ili 30 minuta.\nOva funkcija stiže u SAD, Veliku Britaniju, Irsku, Kanadu, Novi Zeland i Australiju 7. decembra, a početkom sledeće godine biće dostupna širom sveta. Ostale nove bezbednosne funkcije uključuju promene u načinu na koji Instagram rukuje dozvolama za tagovanje za tinejdžere, koje bi trebalo da budu dostupne svima početkom sledeće godine. Usluga više neće dozvoljavati korisnicima da taguju ili pominju tinejdžere. U januaru dolazi i nova “bulk delete” funkcija, koja će korisnicima omogućiti da masovno uklanjaju svoje postove, lajkove i komentare, dizajnirana da pomogne korisnicima da „upravljaju svojim digitalnim otiskom“.\nPromene na Instagramu\nInstagram testira novu funkciju