BalkanMagazin :: Reciklaža - siguran i dobro plaćen posao\nnedelja, 09. oktobar 2016 14:03\nU Srbiji se, prema podacima Agencije za zaštitu životne sredine, 250 kompanija aktivno bavi reciklažom, a resorno ministarstvo je do sada izdalo oko 600 dozvola za upravljanje otpadom.\nDirektor Agencije za zaštitu životne sredine Filip Radović podseća da će Srbija, kad na red dođu pregovaračka poglavlja koja zahtevaju određeni nivo zaštite životne sredine, morati da obezbedi oko deset milijardi evra za te namene, prenosi Tanjug.\n„Setimo se pre nekoliiko godina je Žoze Manuel Barozo doneo papir našem premijeru Aleksandru Vučiću na kojem je životna sredina bila obeležena crvenom bojom, a sada smo izašli iz te crvene boje i na poslednjem Odboru za energetiku u Briselu prepoznat je i pohvaljen napredak u oblasti zaštite životne sredine“, naveo je Radović poručujući „svakome ko se za posao sa reciklažom odluči da može da očekuje podršku Vlade Srbije kroz novi Zeleni fond koji se priprema. Ako se neko odluči za reciklažu, to jeste pravi posao jer pre svega može da računa na podršku Republike Srbije koja će kroz novi zeleni fond biti u mogućnosti da svim kompanijama koje učestvuju u tom procesu obezbedi izvesno, predvidivo i održivo poslovanje.“\nTu će, dodaje, biti uključeni i neformalni sektor i nevladin sektor i mnoge druge aktivnosti koje sačinjavaju oblasti životne sredine.\nNikola Egić, direktor kompanije Božić i sinovi potvrđuje da su šanse za uspeh u poslu s reciklažom veće nego u nekom drugom i za to navodi dva razloga.\nPrvi je, prema njegovim rečima, taj da otpadom hteli ne hteli, moramo da upravljamo, , odnosno, „to nije nešto što može da ostane tamo gde ga bacimo“, a drugi je onaj koji donosi profit.\n„Svaki otpad je napravljen od nekog materijala, kad se taj materijal uzme iz otpada, on se može koristiti kao sirovina za proizvodnju nečeg novog“, zaključuje Egić.\n„Rečeno nam je da Srbija nema sistema za reciklažu, pa smo odlučili da ga napravimo“, kaže Egić i dodaje da njegova kompanija sa 180 radnika uspešno posluje.\nKristina Cvejanov, predsednica Asocijacije reciklera Srbije, kaže da nedostaje sirovina, odnosno otpad koji bi se tim fabrikama dostavljao da imaju šta da rade.\n„Naša postrojenja rade sa 50 odsto kapaciteta, a ogromne količine otpada koje sakupe komunalna preduzeća završavaju na deponijama, dok naši recikleri ne mogu da napune postrojenja. Zato je sakupljanje otpada najslabija karika u lancu reciklaže“, tvrdi Cvejanov navodeći da je u Srbiji izdato više od dve hiljade formalnih dozvola za sakupljanje otpada, do je broj neformalnih, uličnih sakupljača nemoguće tačno utvrditi.\nIstovremeno, procenat ambalažnog otpada koji se reiciklira je oko 40 odsto, gde smo, kaže Cvejanov, blizu Evrope, ciji je standard 50 procenata.\n„Ono u čemu se kod nas zaostaje, jesu staklo i limenke. Te sirovine se ne recikliraju u zadovoljavajućem procentu, jer se ni ne sakupljaju dovoljno, te bi upravo o sakupljanju tog otpada trebalo razmišljati u budućnosti“, poručuje Cvejanov.


SVEDOCI TOGA VREMENA\nKOMENTARI / KONTAKT\nOva vebstrana predstavlja istoriju 60-ih i 70-ih na Kosovu na nov način. Predstavlja ga preko kratkih video snimaka, u kojima Kosovari pričaju kako su oni doživljavali 60-te i 70-te godine na Kosovu. Svedoci tog doba koji su bili intervjuiran, govore o svojimm porodičnim životima u to vreme, o njihovom obrazovanju, o uslovima rada, o procesu modernizacije, o zajedničkom životu sa ostalim etničkim skupinama kao i o važnim političkim događajima. Jedna trećina videa ima srpske subtitlove i predstavljeni su na srpskoj stranici vebsajta.\nVideo snimci su sortirani na tri načina: prema temi, svedočenju i mestu.\nAko izaberete temu (npr., obrazovanje), naći ćete razne osobe koje govore u vezi sa ovom temom.\nAko izaberete svedoke toga vremena (npr., Edi Shukriu), naći ćete video snimke svih tema o kojima govori svedok.\nAko izaberate kategoriju mesta, videćete mapu Kosova sa svim mestima, u kojima su ljudi bili intervjuisani.\nVebstrana „ Istorija Kosova 60-ih i 70-ih godina“ stvorena je od strane Multimedia Centra, Priština. Razvijena je u okviru projekta “Laboratorija kosovske istorije”, koja se odvijala od marta do jula 2009.\nProjekat je počeo sa treningom studenata o metodi oralne Istorije.\nPažljivo izabrana grupa studenata uradila je ukupno dvanaest intervjua sa Albancima, Romima i Turcima u različitim mestima na Kosovu.\nSvrha vebstrane je da se stvori neposredniji i ličniji pristup istoriji Kosova, te da se dodaju novi uvidi u istoriju ove zemlje. Videosnimci će biti na raspolaganju za učenje istorije u školama, ali će takođe biti polazna tačka za dalja istraživanja istorije Kosova.\nNa vebstrani je predstavljena vrlo šarolika istorija, uključujući istoriju ljudi koji imaju veoma malo ili nimalo prostora u istorijskim knjigama. Među ovim istorijama ima i onih od žena, društveno obespravljenih osoba, pripadnika etničkih manjina i ljudi iz ruralnih zona.\nPošto ova vebstranica predstavlja nov pristup u reflektiranju istorije Kosova, i mi planiramo da ovu istoriju i dalje širimo, zainteresovani smo za vaše mišljenje. Molimo vas, nemojte se ustručavati da nam pošaljete vaše sugestije i mišljenja.\nPolitika i politička angažova..\nJedan običan dan/ najvažniji..


POSLE KRUŠEVCA, KRALJEVA I ČAČKA, IZLOŽBA I U NIŠU | Jefimija TV, Kruševac\nOtvaranje izložbe međunarodnog regionalnog umetničkog projekta “Prepoznavanje 4” je u sredu 20. marta 2019. sa početkom u 19.00 sati, u Paviljonu u Tvrđavi u Nišu. Stručno vođenje kroz izložbu održaće 21. marta u 12 sati autor projekta i koautor izložbe istoričarka umetnosti Biljana Grković – Umetnička galerija, Kruševac. Nosilac projekta je Umetnička galerija/Narodni muzej Kruševac a saradnici su: Galerija savremene likovne umetnosti Niš, Umetnička galerija „Nadežda Petrović“, Čačak, Narodni muzej Kraljevo (Srbija), Narodni muzej Crne Gore na Cetinju (Crna Gora), Umetnička galerija „Nikola Petrov“ Vidin (Bugarska).\nIzložba “Prepoznavanje 4” sadrži radove šestoro umetnika: Jelene Rubil (Kruševac), Nine Galić (Kraljevo), Vesne Ilić Darijević (Čačak), Ivane Stanković (Niš), Jovane Vujanović (Podgorica) i Bogdana Aleksandrova (Vidin), koji su nastali i mišljeni u okviru četvrtog izdanja umetničkog regionalnog projekta, započetog rezidencijalnim programom održanim u Ribarskoj Banji i Kruševcu, 2017. godine. U kontekstu sopstvene umetničke prakse, samog projekta i mesta održavanja, umetnici kroz svoje radove mapiraju različite fenomene ukupne društvene stvarnosti – od mesta pojedinca u savremenom svetu, odnosa prema prirodi, tehnologiji ali i drugima u aktuelnoj digitalnoj kulturi.\nIzložba “Prepoznavanje 4” trajaće u Nišu do 7. aprila.


Evrovizija sve interesantnija medijima | ESC Serbia | Evrovizija.rs\nOd početka godine, iz meseca u mesec, raslo je interesovanje medija za Evroviziju, rezultati su istraživanja start-ap kompanije Digital Element, a prenosi list Danas.\nOd početka godine, iz meseca u mesec, raslo je interesovanje medija za Evroviziju. U februaru, kada se na Beoviziji birao predstavnik Srbije na Evrosongu, objavljeno je ukupno 37 vesti posvećenih najvećem evropskom muzičkom takmičenju. U martu je ovakvih objava bilo 86, dok je u aprilu objavljeno ukupno 83 teksta posvećenih Evroviziji. U prvih tri nedelje maja objavljeno je ukupno 606 vesti, što u odnosu na prethodni mesec predstavlja rast od čak 630 odsto!\nDruštvene mreže i pojedinačni nastupi\nNa društvenim mrežama i forumima najviše su se komentarisali pojedinačni nastupi, pre svega predstavnice Australije Kejt Miler-Hajtki, koja imala je nesvakidašnji scenski nastup. Zapažen broj komentara imala je i naša predstavnica Nevena Božović, ali i pobednik Evrovizije – predstavnik Holandije.\nSrbije najviše u online medijima\nS druge strane, onlajn mediji su najviše pažnje posvetili Srbiji. Nakon Srbije, najviše su pisali o nastupima predstavnika Holandije, zatim Islanda, Australije i Severne Makedonije.\nDok su holandski predstavnik i predstavnica Australije pažnju naših medija zadobili zbog osvojenog prvog mesta i efektnog scenskog nastupa, o predstavnicima Islanda se pisalo u pretežno negativnom kontekstu. Oni su, naime, nakon što su izveli svoju numeru, raširili zastavu Palestine, što je razljutilo brojne gledaoce u Tel Avivu, gde se Evrosong i održavao.\nVeliku pažnju medija privukla je i Tamara Todevska koja je predstavljala Severnu Makedoniju, a koja je poznata i u našoj zemlji, pre svega zahvaljujući svojoj sestri Tijani Dapčević.\nNegativni komentari na vesti\nOd ukupno 812 vesti objavljenih u medijima od početka februara do 21. maja, najveći broj komentara imale su vesti koje kritikuju domaći izbor za predstavnika na Evroviziji ili dovode u pitanje logičnost raspodele glasova publike i stručnih žirija na Evrosongu.\nTako je najviše puta komentarisana vest naslova „Kristina Kovač ogorčena zbog lošeg plasmana Srbije: RTS, promenite pravila za izbor pesme za Evroviziju“, a nakon nje vest naslova „OGROMNA RAZLIKA U GLASANJU: Da se na Evroviziji pitala SAMO PUBLIKA, pobedu ne bi odnela NIJEDNA od prve tri prvoplasirane zemlje u finalu“.\nNakon Evrovizije, mediji su pisali da je Nevena Božović razočarana što od žirija komšijskih zemalja nije imala podršku – Makedonci, Slovenci i Mađari nisu joj dali nijedan bod, Hrvati su joj dali četiri boda, a samo je od Crnogoraca dobila maksimalnih 12 poena.\nVećina komentara čitalaca poklapala se sa pretežno negativnim stavovima najčitanijih tekstova i isticala nelogičnosti u načinu evrovizijskog glasanja.\nIako Srbija već godinama ne beleži značajniji uspeh na Evroviziji, ovo takmičenje je i dalje jedan od omiljenih povoda za komentarisanje, kako na društvenim mrežama i formumima, tako i u medijima, ispod objavljenih vesti.\n27.05.2019 at 21.08\n@andrey:Moramo nesto da uradimo poput Bugarske…\n26.05.2019 at 21.27\nBiće ovih dana. EBU nam je sa ovom objavom o pogrešnim rezultatima „razbio“ koncepciju, pa smo u novim analizama. 🙂\n26.05.2019 at 15.42\nMediji i komentari su nažalost uglavnom u pravu..što se nas tiče…moramo pod hitno celu Eurosong priču da menjamo iz korena ako mislimo da se vraćamo staroj slavi..dosadni smo nikako ništa novo od nas..zato i konstantno zauzimamo iste pozicije…\n25.05.2019 at 22.04\nA kad cete objaviti “Bodovi Srbije i bodovi za Srbiju” kao i svake godine? 🙂\n25.05.2019 at 12.24\nZato je Maja Nikolic cestitala RTS-u i Neveni Bozovic na osvojenom 17. mestu (EBU se jos nije oglasio povodom greske u glasanju), dok je recimo, prosle godine ismevala Sanju Ilica i Balkaniku koji su zavrsili na 19. mestu #zemlja_cuda


Osamnaest reprezentacija, tri vize za Rio - Meridianbet Vesti\nKošarka Author:\tKladionica Meridian - 22/09/2015\nOsamnaest reprezentacija, tri vize za Rio\nOsamnaest košarkaških reprezentacija će kroz dodatne kvalifikacije narednog leta pokušati da izbori tri vize za Rio, pošto su Španija i Litvanija na upravo završenom Eurobasketu obezbedile direktan plasman na Olimpijske igre. Ekipe će biti podeljene u tri grupe, a kvalifikacioni turniri će biti organizovani od 5. do 11. jula 2016. godine. FIBA u ponedeljak otvara proces kandidovanja, a uslovi su 1.75 miliona evra fiksno za FIBA, plus troškovi organizacije. Prilikom prijema srpskog nacionalnog tima kod premijera Srbije, dat je nagoveštaj da bi se Srbija mogla biti jedan od kandidata za domaćina.\nU ovom trenutku je dvanaest ekipa izborilo dodatne kvalifikacije, od toga pet iz Evrope (Francuska, Srbija, Grčka, Italija i Češka), tri sa američkog kontinenta (Kanada, Meksiko, Portoriko), tri sa tla Afrike (Senegal, Alžir i Tunis) i Novi Zeland. Šampion Azije će se direktno plasirati na Olimpijske igre, a na kvalifikacioni turnir će ići treći, četvrti i peti. Preostala tri učesnika su u „pozivnice“ koje se nalaze u rukama FIBA.\nSvetska kuća košarke želi da kvalifikacioni turniri budu u tri zone – Evropa, Amerika i Azija. Kada je organizacija ovih turnira u pitanju, već je poznato da se među zainteresovanim za domaćinstva nalaze Italija i Francuska iz Evrope, iz zone Amerike su interesovanje pokazali Kanada i Meksiko, a iz Azije Filipini i Kina.\nKada su u pitanju turniri, u okviru svakog će biti šest ekipa podeljenih u dve grupe sa po tri tima. Polufinale će izboriti po dve prvoplasirane ekipe, koje će kasnije u finalu odlučiti putnike na Olimpijski turnir.\nNosioci? Neće ih biti! Svi će se naći u istom bubnju, nema rangiranja, a to je potvrdio i Kamil Novak, izvršni direktor FIBA, koji je izjavio da ne postoje kriterijumi i da će biti prosti žreb. Ukoliko ste mislili da je grupa „B“ na prethodnom Evropskom prvenstvu bila iznenađujuće ujednačena, pokušajte da zamislite grupu koju bi činili Srbija, Francuska, Brazil, Grčka, Portoriko i Italija. Ništa manje izvestan je scenario da sastav jedne grupe čine Francuska, Senegal, Tunis, Meksiko, Kina i Novi Zeland.\nDakle, očekuje nas kvalifikacioni turnir bez ikakvih pravila, te predolimpijski turnir može biti približnog kvaliteta kao i sama Olimpijada, što znači veliku gledanost. Izvesno je da se u pozadini cele priče vodi rad na relaciji FIBA Svet i FIBA Evropa, a sve što proističe su isključivo posledice. Evropa ima samo dva zagarantovana mesta na Olimpijskim igrama, dok Južna Amerika ima tri sigurna predstavnika: Venecuela, Argentina i Brazil kao domaćin. Kada na to dodamo SAD kao Svetskog šampiona, čitav američki kontinent daje četiri sigurna predstavnika.\nTags:EuroBasket, kvalifikacije, Litvanija, Olimpijske igre, osamnaest, reprezentacija, Rio, Španija, vize\nGvardiola spremio ”osvetu” za superkup!


Srbija i Hrvatska dogovorile rekonstrukciju pruge Beograd-Zagreb\nSrbija i Hrvatska potpisale su Memorandum o razumevanju koji bi trebalo da rezultira rekonstrukcijom železničke pruge Beograd- Zagreb, i ubrza putnički i robni saobraćaj sa sadašnjih sedam i po sati na četiri sata.\nMemorandum je s hrvatske strane potpisao ministar mora, saobraćaja i infrastrukture Oleg Butković, a u ime srpske vlade vicepremijerka i ministarka građevinarstva, prometa i infrastrukture Zorana Mihajlović.\nPotpisivanje sporazuma ocenjeno je kao veoma važno za obe strane i kao jedan od prvih konkretnijih rezultata nedavne posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Hrvatskoj.\nMinistar Butković ukazao je na važnost Koridora 10 za Hrvatsku, ceo region, ali i Evropsku uniju u celini, i istakao je da će taj projekat s hrvatske strane koštati oko milijardu evra.\nSrbija će u rekonstrukciju deonice na svojoj teritoriji uložiti oko 250 miliona evra.\nMinistarka za evrointegracije Jadranka Joksimović istakla je važnost regionalne i bilateralne saradnje na infrastrukturnim projektima i zajedničko apliciranje da bi "u sinergiji", kao zemlja članica i zemlja kandidat za članstvo, iskoristili sve šanse za korišćenje novca iz infrastrukturnih fondova EU.


Balkan evropsko pitanje, ne treba mešanje spolja\nM. K. 28. oktobra 2017. 07:52\nPovodom nedavne izjave američkog diplomate Brajana Hojt Jija u Beogradu – da Srbija ne može da sedi na dve stolice, učesnici konferencije Evropskog centra za mir i razvoj Univerziteta za mir Ujedinjenih nacija, posvećenoj Balkanu i svetskim zbivanjima, istakli su da je Balkan evropsko pitanje, prenosi RTS.\n„Balkan i drugi regioni u Evropskoj uniji su evropsko pitanje, a ne problem Amerikanaca. Vlada Srbije ima jasan proevropski put i tu ne treba ničije mešanje spolja. Uveren sam da predsednik Srbije zna šta da radi. Znaju to i u Uniji. Amerikancima je bolje da se drže izvan toga“, rekao je bivši koordinator Pakta za stabilnost Jugoistocne Evrope Erhard Busek.\n„Pred vama je manje rizika nego što mislite, jer u Stejt departmentu vlada izvesna konfuzija, zbog manjka nadležnih za određene regione i svetska pitanja. Nešto od onog što se sada radi u Stejt departmentu – neće potrajati, jer se stvari menjaju“, kaže on.\nDodaje i da je predsednik Donald Tramp posvećen poboljšanju odnosa s Rusijom.\n„Zato bih srpskoj vladi savetovao – bez panike“, rekao je Valas.\nKako se navodi, na konferenciji je rečeno da je jačanje desnice glavni problem u Evropi – sve glasnija evropska desnica, razlog je za što hitniji prijem balkanskih zemalja u Evropsku uniju, jer kroz to dolazi i veća stabilnost regiona.


Vreo ljetni dan pred nama: Prognoza otkriva da će živa na termometru sutra ići do 35 | BL Portal\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH sutra će biti sunčano i veoma toplo vrijeme, uz dnevnu temperaturu od 26 do 32, na jugu i sjeveru do 35 stepeni Celzijusovih.\nUjutro će u većini predjela biti vedro, a sa malom do umjerenom oblačnošću na sjeveru i sjeverozapadu, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nJutarnja temperatura vazduha iznosiće od 12 do 19, na jugu do 22, podaci su Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nTemepratura danas u 14 časova\nBjelašnica 13, Kalinovik i Čemerno 22, Han Pijesak 23, Mrakovica i Sokolac 25, Gacko i Srebrenica 26, Nevesinje, Mrkonjić Grad, Foča i Zvornik 28, Višegrad, Novi Grad, Bijeljina i Doboj 29, Prijedor, Trebinje i Banjaluka 30, Bileća 31, Stolac 34 i Mostar 35 stepeni Celzijusovih.\nPekićeva precizirala: PDP imao tri primjedbe na Prijedlog budžeta, evo i koje


U Parizu zabranjen saobraćaj za vozila starija od 19 godina - AUTOMOBILI\n09/08/2020 10:13:48 PM\nNASLOVNA / VESTI / U Parizu zabranjen saobraćaj za vozila starija od 19 godina\nPariz je oduvek bio poznat po jakoj borbi protiv zagađenja, a uskoro stiže nova zabrana. Naime, svi automobili koji su proizvedeni pre 1997. godine neće smeti ući u Pariz, a ovom merom su obuhvaćeni i motocikli proizvedeni pre 1999. godine.\nDoduše, delimična uteha za vozače ovih vozila je da će i dalje smeti da voze vikendom, ali veruje se da će se i to postepeno ukinuti. Ova zabrana je deo većeg plana koji ima za cilj smanjenje zagađenja vazduha u glavnom gradu Francuske. U sklopu tog plana postoji još rigoroznija zabrana koja će stupiti na snagu 2020. godine, a biće obuhvaćeni svi automobili registrovani pre 2011. godine! Uz to, 2015. godine na snagu je stupila odredba o zabrani saobraćaja svih buseva registrovanih pre 2001. godine. Prema časopisu Le Monde, novom odredbom biće obuhvaćeno 10% vozila registrovanih u Parizu.\nNačin na koji su se vlasti odlučili kontrolisati ulazak ovih automobila je preko kategorizacije. Naime, svi automobili biće organizovani po kategorijama od 1 do 6 u zavisnosti od motora i godini proizvodnje, pa će na bazi toga dobiti svojevrsne vinjete kojima će im biti omogućeno kretanje po Parizu. Vozila registrovana pre 1997. godine biće u kategoriji broj 7 i neće biti u mogućnosti da dobiju “propusnicu” za ulazak u grad.\nU slučaju da policija uhvati vozače koji ne bi smeli svojim vozilima u grad, čeka ih kazna, a u slučaju ponavljanja prekršaja kazne će se dodatno povećavati.\nTagovi19 godina Pariz Saobraćaj stara vozila zabrana\nPrethodno VIDEO: Test 2017 Jaguar F-Pace\nSledeće ABT Volkswagen Passat sa neverovatnih 336KS


AGIT POP: DARVINOV ROTVAJLER\nAko bih rekao da u orbiti, između Zemlje i Marsa leti porcelanski čajnik, niko ne bi mogao da porekne moju pretpostavku, pogotovo ako bih bio dovoljno pametan da naglasim da je čajnik suviše mali da bi smo ga videli čak i najrazvijenijim teleskopima. Zatim kažem kako je, s obzirom da moja ideja ne može da se opovrgne, odraz velike netolerancije to, da deo čovečanstva u nju ne veruje. Ipak, svi bi i dalje smatrali da je moja tvrdnja potpuni nonsens.\nPretpostavimo na trenutak, da je postojanje ovog čajnika potvrđeno u drevnim knjigama, izučavano kao sveta istina svake Nedelje, i ubacivano u glave dece dok su još u školi. U tom slucaju bi odbijanje da se u ovu ideju veruje bilo znak ekscentricnosti, a onoga koji sumnja bi, u vreme prosvetiteljstva, poslali u mentalnu instituciju, ili kod Inkvizitora, ako bi bio rođen u ranije vreme.\nB.Russell, Is there a God, 1952.\nRazlog zašto organizovana religija jeste neprijateljska prema drugima je u tome, što za razliku od verovanja u Raselov čajnik, religija je moćna, uticajna, oslobođena poreza I što se sistematski nameće deci u uzrastu kada su suviše mlada da se brane. Deca nisu primorana da troše vreme svojih formativnih godina učeći ćaknute knjige o čajnicima. Vernici Čajnika ne kamenuju one koji u Čajnik ne veruju. Majke ne zabranjuju svojoj deci da se venčavaju za one koji veruju u jedinstveni Čajnik, ili za one koji veruju u podelu Cajnika na trojstvo.\nR.Dawkins, A Devil's Chaplain, 2003.\nRičard Dokins je intelektualac koga bi trebalo klonirati i poslati na svako svetsko sveučilište.\nVatreni pobornik ideja svog „sličnoprezimenjaka“ Čarlsa Darvina, ateista, humanista i skeptik, Dokins je profesor na Oksfordu, na katedri koju finansira kompjuterski genije Čarls Simonji (Charles Simonyi ), a bavi se razumevanjem nauke.\nU odbrani Darvinove teorije Dokins ( inače, zoolog po obrazovanju ) ide tako daleko da je prozvan i njegovim „borbenim psom“ ali i „čovekom najbližim profesionalnom ateisti još od Bertrana Rasela“.\nDokins stiče internacionalnu slavu bestselerom The Selfish Gene, koji objavljuje 1976. U ovoj knjizi on obrađuje fenomene evolucije, I naučno objašnjava do tada misteriozan fenomen altruizma, koji su teolozi definisali kao “božiji dar čoveku”. Altruizam je, naucno receno, takođe, deo borbe za opstanak, jer se čovek odriče sopstvenih blagodeti ali potajno očekuje reciprocitet od drugih živih bića.\nTakođe, ovde se prvi put pominje i pojam “meme”, koji označava skup informacija u mozgu, koji je za ljudsku kulturnu evoluciju važan kao gen za reprodukciju.\n“Meme” je intelektualni gen, koji se reprodukuje a memetika je uticala upravo na proširenje fenomena religioznog verovanja i na različite aspekte organizovanih religija.\nProminentan je kritičar “kreacionizma” i opisuje ga kao ”prepotentnu laž, koja služi samo za sužavanje svesti”,toliko je siguran u teoriju evolucije, da je na pitanje o tome da li je evolucija činjenica ili pretpostavka rekao “ Mi smo kao detektivi koji smi stigli na mesto ubistva,neposredno po izvršenju. Nismo baš videli ubicu KAKO ubija žrtvu, ali imamo ogroman broj otisaka prstiju ubice i veliku količinu ključnih dokaza”.\nU knjizi Unweaving the Rainbow Ričard Dokins polemiše sa izjavom Džona Kitsa koja kaže da je “objašnjenjem duge Isak Njutn zapravo smanjio njenu lepotu”.\nDokins, naprotiv, tvrdi da istraživanja dalekog svemira, milijarde godina evolucije, posmatranja pod mikroskopom i kulturno nasleđe, tvore više lepote za čovečanstvo od mitova i pseudonauke.\nNajnovije delo, The GOD DELUSION objavljeno pre dva meseca, je Dokinsov najveći bestseler do sada~ u novembru je zauzeo drugo mesto po prodaji na Amazonu a decembar je dočekao na broju 4. bestseler liste New York Timesa.\nOva knjiga, kojom pokušava da opovrgne postojanje boga, kaže da “ateisti treba da budu ponosni, I da se ne izvinjavaju nikome jer je ateizam znak zdravog, nezavisnog uma”, jer kako kaže Robert Pirsig “kad jedna osoba ima iluzije, to se označava kao mentalni poremećaj, ali kad veća grupa pati od iluzije, onda to proglašavamo religijom”.\nZanimljiv deo je I onaj u kome se Dokins bavi temom moralnosti, uz tvrdnju da nam religija zapravo uopšte ne treba da bi smo bili dobri jedni prema drugima. Naprotiv, on insistira na tome da naša moralnost ima objašnjenje upravo kod Darvina ~ altruistički geni su selektovani kroz proces evolucije, pa tako posedujemo urođenu empatiju.\nTHE GOD DELUSION možete nabaviti preko http://www.amazon.co.uk/\nKnjige i diskovi su, do daljnjeg, oslobođeni carine i PDV-a\nposted by 30.februar @ 8:56 PM


Zajednički stav hercegovačkih opština i grada – Preventivne mjere u cilju zaštite od virusa korona\nMonday, 16 March 2020 16:09\nSve lokalne zajednice na području istočne Hercegovine preduzeće zajedničke mjere na sprečavanju širenja novog virusa korona na ovom području – usaglašeno je nakon zajedničkog sastanka predstavnika ovih opština i Grada Trebinja sa radnicima zdravstvenog sektora, MUP-a, Instituta za javno zdravstvo Srpske, predstavnicima velikih preduzeća i Crvenog krsta.\nIzvršni direktor Saveza opština istočne Hercegovine Luka Petrović rekao je da je situacija sa virusom korona veoma ozbiljna, ali da nema mjesta dramatizaciji i strahu, već da je najvažnija discplina svih građana zbog čega se i donose brojne preventivne mjere.\nOn je istakao da su zadravstveni radnici spremni da izvrše testiranje svih potencijalno sumnjivih slučajeva, ali da je veoma važno da se ona lica koja imaju neke od simptoma novog virusa što prije jave zdravstvenim radnicima, odnosno higijensko-epidemiološkoj službi.\n„Ljudi ne smiju da skrivaju simptome i da se savjetuju preko društvenih mreža ili foruma“, naveo je Petrović.\nGovoreći o organizaciji rada u svim kolektivima, Petrović je istakao da je neophodno podići stepen dezinfekcije kako samih radnika, tako i prostorija u kojima borave, te javnih površina i sredstava javnog prevoza, ali i omogućiti rad od kuće u svim oblastima koje to dozvoljavaju.\nU svim prodavnicima, super marketima, bankama, te ostalim prodajnim ili uslužnim objektima, neophodno je, zaključak je ovog sastanka, obezbijediti smanjenje gužvi i stvaranje redova gdje će prostor između ljudi biti najmanje tri metra.\n„Nema potrebe za stvaranjem zaliha. Iz tog razloga, donesena je odluka da se vrši kontola svake kupovine od strane prodajnih objekata“, naveo je Petrović.\nOno što je veoma važno, naglasio je Petrović, jeste uvezivanje svih lokalnih organizacija Crvenog krsta, ali i kontrola sprovođenja svih mjera od strane nadležnih inspekcijskih organa i pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova.\n„Naš zajednički stav je da objekti kojima je zabranjen rad ne treba da ne rade sedam ili deset dana, već do daljeg, dok sa terena ne dobijemo informaciju da se ova preventivna mjera može staviti van snage“, pojasnio je Petrović.\nSve mjesne zajednice na području istočnohercegovačkih opština zadužene su da građanima prenesu najvažnije informacije o virusu korona, daju im preporuke i starijim sugrađanima savjetuju da ne napuštaju svoje domove ili da odu na selo i tamo provedu određeno vrijeme dok se situacija sa virusom koliko-toliko normalizuje, jer su oni najugroženija kategorija koja trpi najviše posljedice.\nPetrović je pojasnio da je tokom protekle noći vršen popis svih putnika koji su doputovali iz mjesta u kojima je zabilježen virus korona – iz Banjaluke i Beograda, jer je to jedna od preventivnih mjera.\n„Još uvijek ima ljudi koji kroz šalu pričaju o ovom virusu. Mnogo veće države od nas, kao što su Кina i Italija, imaju ogromnih problema, a zamislite sada nas. Zato su preventivne mjere vrlo važne i treba ih poštovati. Lako je dok se ne potvrdi jedan slučaj, a kada se to desi, onda slijede sasvim druge mjere“, naveo je Petrović, navodeći da pripadnici policije prate sve one koji ulaze na područje Hercegovine preko graničnih prelaza.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić rekao je da je gradski Štab za vanredne situacije donio novu mjeru kojom će svi privrednici, kojima je dozvoljen rad, ukoliko ne budu poštovali mjere odstojanja između ljudi – bez ikakvog upozorenja biti zatvoreni.\n„U Trebinju nema lica koja su zaražena virusom korona, a situacija se prati 24 časa“, naveo je Ćurić.\nOn je kazao da u trebinjskoj Bolnici imaju sav neophodni materijal za ovakve situacije.\nNačelnik opštine Nevesinje Milenko Avdalović rekao je da na području ove opštine imaju 24 lica koja su se vratila iz zemlja koje se smatraju žarištem virusa korona, ali da za sada nema potvrđenih slučajeva zaraze ovim virusom.\nOn je rekao da se mora razmišljati strateški, posebno o radnicima koji dolaze u svakodnevni kontakt sa ljudima.


Dodik: RS ne prihvata imenovanje Schmidta za visokog predstavnika\nDodik je rekao da je Vijeće za provođenje mira (PIC) "blefirajući nešto navodno imenovao", ocijenivši da je riječ o "neproceduralnom imenovanju na bazi ignorisanja"\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da Republika Srpska ne prihvata imenovanje njemačkog diplomate Christiana Schmidta za visokog predstavnika u BiH, niti bilo kakve njegove ingerencije.\nDodik je rekao da je Vijeće za provođenje mira (PIC) “blefirajući nešto navodno imenovao”, ocijenivši da je riječ o “neproceduralnom imenovanju na bazi ignorisanja”.\n– Ta persona koju su oni navodno imenovali za svog visokog predstavnika, neće biti prihvatljiva i RS neće prihvatiti ime, niti bilo kakve njegove ingerencije – rekao je Dodik, prenosi Srna.\nOn je poručio da Republika Srpska neće pristati na takvo blefiranje i blamažu međunarodnog faktora, jer oni nisu imali pravo da imenuju visokog predstavnika.\nU javnom diskursu, kako je kazao, već se koristi termin imenovan, kaže Dodik i dodaje da Šmit nije imenovan.


BLIŽI SE SKUPŠTINA SNS-a: Predsjednik se zna, Petroviću najviše šansi da naslijedi Stefanovića | Banjaluka.net\nBLIŽI SE SKUPŠTINA SNS-a: Predsjednik se zna, Petroviću najviše šansi da naslijedi Stefanovića\nLUKA PETROVIĆ, NEBOJŠA STEFANOVIĆ/NOVA.RS\nNema ni nagoveštaja ko bi mogli biti novi potpredsednici, niti da li će aktuelne zameniti neki mlađi kadrovi. Jedino što je izvesno je da bi Aleksandar Vučić, „pod pritiskom članstva“ i četvrti put mogao biti izabran za predsednika najveće stranke u zemlji, piše Danas.\nIako se o novim kadrovskim rešenjima do sada nije razgovaralo unutar SNS, sagovornici Danasa iz vrha ove stranke kažu da je velika verovatnoća da bi Stefanovića na mesto predsednika beogradskog odbora mogao da zameni Luka Petrović, član predsedništva SNS i koordinator za Istočnu Srbiju, koji važi za čoveka od poverenja Aleksandra Vučića i to nakon izborne skupštine.\nPetrović je vodio opštinski odbor naprednjaka u beogradskoj opštini Stari Grad, bio je zamenik predsednika IO SNS, kao i direktor Agencije za investicije i stanovanje pri Gradu Beogradu. Na neku novu funkciju, ističu naprednjaci, svakako bi mogao da računa i aktuelni predsednik Izvršnog odbora Darko Glišić, koji je „bio prvi u odbrani svog stranačkog vođe“, potom Vladimir Orlić, zamenik predsednika poslaničke grupe SNS, ali i poslanica Sandra Božić. Funkcioneri SNS koji su u izvršnoj vlasti, napominju naprednjaci, neće moći da računaju na stranačke funkcije.\nOznake: Nebojša Stefanović, SNS


Nisan, Volvo i FCA "kumovali" padu prodaje automobila u EU\nTanjug 17. jula 2019. 14:28\nBRISEL – Prodaja novih automobila u Evropi pala je za 7,9 procenata u junu, pri čemu najveći pad beleže kompanije Nisan, Volvo i Fijat Krajsler Automobili (FCA), prema danas objavljenim industrijskim podacima.\nBroj registracija novih automobila širom Evropske unije i zemalja EFTA pao je na 1,49 miliona jedinica prošlog meseca u odnosu na 1,62 miliona godinu dana ranije, navodi se u saopštenju Udruženja evropskih proizvođača automobila ACEA, sa sedištem u Briselu.\nNa ovoliki pad uticaj je imao kalendarski faktor, budući da je jun imao dva prodajna dana manje na većini tržišta, prenosi agencija Rojters.\nBroj registracija u prvom polugodištu 2019. godine opao je za 3,1 posto u poređenju sa istim prošlogodišnjim periodom, navodi ACEA.\nEvropskim proizvođačima automobila, slabljenje domaće tražnje uz oštar pad prodaje u Kini i na tržištima u usponu može doneti još jača upozorenja vezano za profite.\nZastareli Nisanovi modeli doprineli su tome da u junu zabeleži pad prodaje od 26,6 odsto, dok je kompanija Volvo Automobili, u vlasništvu kineskog Gilija, zabeležila pad isporuka od 21,7 procenata.\nProšlog meseca je takođe opala prodaja kompanije FCA za 13,5 posto, zatim BMW-a za 10,1, Folksvagen Grupe za 9,6, kao i Mercedesove matične kompanije Dajmler i francuske Pežo-Sitroen grupe za po 8,2 procenta. Pežoov domaći rival Reno je pretrpeo manji pad od 3,9 posto, navodi britanska agencija.\nFiskalni save: Jasnije izveštavati o trošenju budžetskih…


Potpisan protokol ili sporazum u kome je nasilje nad decom primarni fokus\nPotpisan protokol ili sporazum o zaštiti žrtava nasilja u porodici i nasilja nad ženama u partnerskim odnosima\nProtokol ili sporazum o zaštiti žrtava nasilja u porodici, partnerskim odnosima i nad decom ne postoji\nMreža organizacija za decu Srbije je u dva navrata, prvo 2016, a zatim 2018. godine, sprovela nacionalno istraživanje koje je imalo za cilj da utvrdi postojanje i funkcionalnost intersektorske saradnje na zaštiti dece od zlostavljanja i zanemarivanja na lokalnom nivou. Prvo, referentno, istraživanje 2016. godine MODS je sproveo u partnerstvu sa UNICEF-om, a uz stručnu podršku SeConS grupe za razvojnu inicijativu. Punu podršku dao je i Republički zavod za socijalnu zaštitu i podstakao centre za socijalni rad da učestvuju u ovoj inicijativi. Referentno istraživanje je pokazalo u kojim lokalnim samoupravama postoje protokoli koji su primarno usmereni na decu u tom trenutku u Srbiji. Analiza prikupljenih lokalnih protokola bila je osnova za izradu izveštaja „Međusektorska saradnja na zaštiti dece od zlostavljanja i zanemarivanja u lokalnim samoupravama – analiza lokalnih sporazuma“ i “Smernica za unapređenje međusektorske saradnje na zaštiti dece od zlostavljanja i zanemarivanja u lokalnim samoupravama”. Na osnovu rezultata istraživanja izrađena je mapa koja daje uvid u to u kojim opštinama postoje lokalni intersektorski sporazumi za zaštitu dece od zlostavljanja i zanemarivanja.\nDve godine kasnije, 2018. MODS je u partnerstvu sa UNICEF-om i uz podršku Republičkog zavoda za socijalnu zaštitu ponovio istraživanje. Prikupljeno je 138 protokola iz 136 lokalnih samouprava kojim se uspostavlja intersektorska saradnja na zaštiti od nasilja na lokalnom nivou i sprovedena njihova analiza. Utvrđeno je da se 38 protokola/sporazuma o intersektorskoj saradnji primarno odnosi na zaštitu dece od zanemarivanja, zlostavljanja i nasilja. Od tih 38 sporazuma, 28 sporazuma je usvojeno kao rezultat sprovedenih aktivnosti koje su imale za cilj da se protokoli unaprede. Važno je napomenuti da u 8 od 28 protokola policija nije potpisnik, a da su u nekim od ovih opština u toku aktivnosti koje imaju za cilj da se sadržina protokola unapredi, u potpunosti uskladi sa odredbama Zakona o sprečavanju nasilja u porodici i potpišu i od strane policije, kao važnog učesnika u zaštiti dece od nasilja. Rezultati ponovljenog istraživanja i analiza prikupljenih protokola poslužili su kao osnova za izradu ovog izveštaja „Međusektorska saradnja na zaštiti dece od nasilja u lokalnim samoupravama“. Pored toga, mapa za zaštitu dece je ažurirana i sadrži sve protokole i lokalne sporazume u Srbiji koji su usvojeni od 2016. do kraja novembra 2018. godine, pored protokola iz ranijih godina.\nIstraživanja, sprovedena 2016. i 2018. godine, su integralni deo IPA II projekta „Zaštita dece od nasilja i promocija socijalne inkluzije dece sa smetnjama u razvoju u zemljama Zapadnog Balkana i Turskoj“, koji se sprovodi u saradnji Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstva zdravlja, Ministarstva obrazovanja, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije i UNICEF-a, uz finansijsku podršku Evropske unije.\nU okviru ovog projekta, tokom dve godine, 2016-2018, sprovedene su brojne aktivnosti koje su imale za cilj da se unapredi intersektorska saradnja na lokalnom nivou, podrže lokalne samouprave da razviju i usvoje sporazume za zaštitu dece od nasilja, unaprede kapaciteti organizacija civilnog društva za zagovaranje, da se one prepoznaju kao kompetentan partner u zaštiti dece od nasilja u lokalnim zajednicama. U 20 lokalnih samouprava podržane su i sprovedene kampanje za izradu i usvajanje lokalnih protokola na zaštiti dece od nasilja, dok je 12 lokalnih samouprava dobilo direktnu podršku za razvoj sporazuma za intersektorsku saradnju na zaštiti dece od zlostavljanja i zanemarivanja.\n*The depiction and use of boundaries, geographic names and related data shown on maps and included in lists, tables, documents, and databases on this web site are not warranted to be error free nor do they necessarily imply official endorsement or acceptance by the United Nations.\nMapa zaštite dece od nasilja je integralni deo IPA II projekta Zaštita dece od nasilja i promocija socijalne inkluzije dece sa smetnjama u razvoju u zemljama Zapadnog Balkana i Turske, koji se sprovodi u saradnji Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstva zdravlja, Ministarstva obrazovanja, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije i UNICEF-a, uz finansijsku podršku Evropske unije.


SAD, RUSIJA I EU RATUJU Vučić: Neću dozvoliti da se priča o priznavanju Kosova! - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nSAD, RUSIJA I EU RATUJU Vučić: Neću dozvoliti da se priča o priznavanju Kosova!\nObjavio Alo 17 jun 2020 .\nPočeo rat moćnika zbog Kosova\nU samo tri dana, iz svih ključnih svetskih centara političke moći (Amerika, Rusija, EU) stigle su poruke da je Kosovo izuzetno visoko na njihovoj agendi, a najviši predstavnici tih zemalja počeli su i da se žestoko prepiru u vezi sa južnom srpskom pokrajinom.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, koji je juče boravio u Čačku, rekao je da se vodi igra između velikih igrača u međunarodnoj zajednici, za koje smo i mi i Albanci suviše mali.\nNa konstataciju da se Srbija našla u ratu velikih sila, što se vidi i po žestokoj prepisci nemačkog i američkog diplomate Volfganga Išingera i Ričarda Grenela, Vučić je rekao da je važno da naša zemlja u toj „tuči slonova“ prođe nepovređena.\n- Kad se slonovi svađaju, mnogo su veliki za nas i jedni i drugi, mi treba da gledamo kako da se izmigoljimo - rekao je Vučić, dodajući da neće da govori o tome kako Srbija može da se izvuče iz te priče, navodeći da nam, ako otkrijemo strategiju, to neće dozvoliti.\n- Pustite nas da radimo naš posao. Ne, nego ćemo da se bijemo sa Nemačkom i SAD, imali smo takvih pokušaja, pa nam sada u Čačku nijedna fabrika nije ostala čitava, toliko mostova su nam porušili. Pustite nekoga da vodi malo pametniju politiku - rekao je Vučić.\nUpitan da li mu se čini da se velike sile utrkuju da budu na pozornici dijaloga Beograda i Prištine, a da ih dogovor zapravo i ne interesuje, Vučić je rekao da ne misli tako. On je naveo da je problem to što u budućnosti ne vidi suštinsko rešenje kosovskog problema koje bi bilo jednako prihvatljivo ili jednako neprihvatljivo za obe strane.\nGovoreći o sastanku delegacija Beograda i Prištine u Beloj kući 27. juna, koji je najavio Grenel, rekao je da priznavanje Kosova tamo neće biti tema niti će Srbija dozvoliti da to bude. Vučić je dodao da očekuje dobar razgovor i sa izaslanikom EU za dijalog Miroslavom Lajčakom i odličnu posetu Ruskoj Federaciji.\n- Videćemo da li će Albanci poštovati ono što je Ričard Grenel rekao o nekandidovanju u međunarodnim organizacijama. To Hašim Tači nije hteo. Četiri godine sam o tome govorio, a sada je odjednom prihvatio -kazao je on i podsetio da je imao i telefonski razgovor sa ruskim predsednikom Putinom, koji je inače rekao da će Rusija podržati Srbiju kada je reč o KiM i da nijedna odluka ne može da bude doneta bez Saveta bezbednosti UN.\nĐukanović: Ne mogu Ameri sami\n- Dobro je što će 27. u Beloj kući doći do razgovora između Beograda i Prištine, ali tada se neće desiti ništa, taj sastanak biće veliko ništa, kao uostalom svaki do sada. Ne može Amerika sama da rešava pitanje Kosova, ali činjenica da su se na ovakav način i u ovom momentu umešali u rešavanje jednog tako komplikovanog pitanja može biti značajna za predizbornu kampanju predsednika SAD - smatra Vladimir Đukanović, član Predsedništva SNS-a.\nMilićeva: Prihvatiti ponudu SAD\nJelena Milić, direktorka Centra za evroatlantske studije, smatra da će specijalni izaslanik američkog predsednika za dijalog Ričard Grenel na sastanku koji je najavio sa predstavnicima Beograda i Prištine u Beloj kući u fokus razgovora staviti ekonomske integracije. Milićeva je skrenula pažnju na to da Srbija, ukoliko postoji nešto što SAD nude brže od prilično neodređenog članstva u EU, to treba da prihvati zarad nastavka stabilizacije i unapređenja ekonomskih prilika.


Novi optimizam - NekiRok\nPokret “Novi optimizam” je nastao iz višegodišnjih aktivnosti ljudi okupljenih oko zrenjaninskog “Zelenog Zvona”, pozorišnog kluba i svojevrsnog nezavisnog kulturnog centra (1991-2016).\nKao zvanična organizacija, Pokret “Novi optimizam” deluje od 2004. na teritoriji Vojvodine, Srbije i regiona. U Proglasu “Novog optimizma” jasno je istaknuto da “Novi optimizam” okuplja umetnike, naučnike, preduzetnike, pronalazače i druge izuzetne pojedince, sa ciljem da ih kao dobar primer predstavi najširoj javnosti.\nPokret “Novi optimizam” od 2004. godine dodeljuje Nagradu “Dobar primer Novog optimizma”.\nNagrada se dodeljuje osobama ili organizacijama koje se svojim delovanjem i zalaganjima bore za vrednosti koje su jasno izražene u Univerzalnoj deklaraciji o ljudskim pravima i Proglasu ,,Novog optimizma’’, te svojom inicijativom daju dobar primer zajednici i društvu.\nOd 2005. godine, nagrada se dodeljuje 10. decembra, na Međunarodni dan ljudskih prava i rodjendan Pokreta “Novi optimizam”.\nPoslednji dobitnici nagrade “Dobar primer Novog optimizma” su: Zrenjaninska Muzička škola “Josif Marinković” (2009), Mirjana Karanović (2010), članovi beogradskog rege sastava Del Arno Band (2011), Autori i glumci serijala “Državni posao” (2012), novinar nedeljnika “VREME” i pisac Dragan Todorović (2013). 2014. nagrada je posthumno dodeljena Mirku Đorđeviću, esejisti i prevodiocu, ali i doživotnom i nezamenljivom potpredsedniku Pokreta “Novi optimizam”. 2015. laureat nagrade bio je pisac, prevodilac i novinar Ivan Ivanji.\nU toku dvadesetpetogodišnjeg delovanja “Zelenog zvona” i dvanaestogodišnjeg rada u okviru „Novog optimizma“, ostvarena je saradnja i komunikacija sa brojnim institucijama, festivalima, nevladinim organizacijama i istaknutim pojedincima.\nWeb adresa: www.novioptimizam.rs


Euroblic: Direktor RAК-a se meša u posao Кonkurencijskog saveta BiH - Novosti Plus\nPoslednje vijesti PRAVNA PITANJA\n19 Marta, 2019 19 Marta, 2019 novostiplus\t0 Comments\nGeneralni direktor Regulatorne agencije za komunikacije BiH Predrag Кovač, optužio je kompaniju Mtel za monopol nad komunikacijskim tržištem, a bez dokaza u vidu analize tržišta, piše “Euroblic”.\n“Po saznanjima koja mi u RAК-u imamo, Telerad iz Bijeljine i Blic net iz Banjaluke su u vlasništvu Mtela, dok je na jednoj od sjednica Кonkurencijskog savjeta odbijen zahtjev Mtela da kupi Elta kabel Banjaluka”, izjavio je u Sarajevu 10. marta generalni direktor RAК-a, u društvu predsjedavajućeg Savjeta ministara u tehničkom mandatu Denisa Zvizdića.\nNakon novinarskih pitanja, priča je bila na fonu spekulacija pojedinih medija kako Telekom Srbija preko Mtela kupuje manje operatore u BiH, stvara monopol i osim finansijskog, navodno širi i politički uticaj Srbije, navodi “Euroblic”.\n“Ono što nije dobro je izuzetni monopol bilo kojeg telekomoperatera u BiH i onog trenutka kada se analizom tržišta ispostavi da je neko operator sa značajnom tržišnom snagom ili dominatni operator na dijelu ili cijeloj teritoriji BiH, prema njemu se primenjuju odgovarajuće regulatorne mere. Jedan od zadataka RAК-a je da obezbedi mnogo više učesnika na tržištu nego što ih je u ovom trenutku. Nadam se da neće doći do takve situacije, a to je da jedan od operatora vlada dijelom teritorije suvereno bez mogućnosti da krajnji korisnici mogu da biraju od koga će kupovati usluge”, rekao je Кovač.\nU RAК-u nisu željeli da kažu na osnovu kojih saznanja je Кovač saopštio da je Кonkurencijski savjet odbio ponudu Mtela za preuzimanje Elta kabela. Кažu da je ta informacija iznesena na osnovu saznanja Agencije, a ne zvanične odluke Кonkurencijskog saveta BiH.\nNa pitanje da li je tačno da kompanija Mtel ima monopol nad komunikacijskim tržištem i da li postoji bojazan da će Mtel preuzimanjem manjih kablovskih operatora u Republici Srpskoj steći monopol na tržištu, u Кonkurencijskom savjetu BiH vraćaju lopticu u dvorište RAК-a. Кažu da se ta agencija bavi analizom tržišta komunikacija i da oni posjeduju te podatke.\nКonkurencijski savjet ističe da odluke donosi isključivo po Zakonu o konkurenciji BiH i da se svaka od njih može pročitati na njihovom sajtu.\nU Mtelu priznaju da su Кonkurencijskom savjetu BiH uputili pismo namjere u vezi sa preuzimanjem jednog kablovskog operatora sa sedištem u BiH, da postupak nije okončan, a da su pregovori sa navedenim kablovskim operatorom u toku.\n“Nije nam jasno zašto je direktor RAК-a na pres konferenciji iznio neistinite tvrdnje i upustio se u komentarisanje pravnog procesa koji nije završen i za koji uopšte nije nadležan. Ovo se može tumačiti kao namjera da se kompaniji Mtel nanese šteta i naruši ugled u situaciji kada legitimno i potpuno transparentno provodi svoju poslovnu strategiju u skladu sa zakonskim procedurama. Кo zabranjuje drugima da učine isto? Pozivamo direktora RAК-a neka objavi rezultat provedene analize o maloprodajnom tržištu audiovizuelnih medijskih usluga i sadržaja, jer će ta analiza pokazati sve, pa i podatke o dominantnosti”, kažu za Euroblic u ovoj kompaniji.\n← Najbolji Viber stikeri sa motivima Banjaluke biće nagrađeni sa 1.000 KM\nOd aprila novi ciklus besplatnih treninga: Poziv sportskim organizacijama →\n15 Februara, 2021 Novosti Plus\t0


VELIKE RAZLIKE U VLADI U VEZI SA ENERGETSKOM FIRMOM\nPrema informacijama “Vijesti”, opoziciji je prihvatljivo i da se država zaduži za ovaj iznos jer će iz profita EPCG lako moći da vrati taj kredit bez opasnosti po državne finansije\nVlada Crne Gore, Foto: Vlada.me\n11.07.2016. 05:30h Ažurirano: 11.07.2016. 05:30h\nTo je najsporniji dio iz predloga ugovora koji je predstavnicima opozicije u prelaznoj Vladi predat prošle sedmice u srijedu veče da o njemu raspravljaju narednog dana. Na njihovo insistiranje i upozorenje da će napustiti sjednicu Vlade, Komisija za ekonomsku politiku je juče pet sati raspravljala o predlogu ugovora a konačnu riječ o tome daće danas Vlada. Konsultacije opozicione trojke o ovom pitanju nastavljene su sinoć do kasno.\nOpoziciji je neprihvatljivo da se ovako visok procenat akcija u kompaniji koja ima monopol i godišnji čisti profit od 40 do 50 miliona eura i sada 230 miliona eura keša na računima, prepusti nekome drugom za 250 miliona koga izabere italijanski partner. Takođe, EPCG sada ima i oko 180 miliona potraživanja od kupaca koja nijesu zastarjela i koje će utuženjima i drugim mjerama biti naplaćena, što narednih godina može samo da poveća profit.\nPrema informacijama “Vijesti”, opoziciji je prihvatljivo i da se država zaduži za ovaj iznos jer će iz profita EPCG lako moći da vrati taj kredit bez opasnosti po državne finansije.\nPotpredsjednik Vlade Milorad Vujović kazao je sinoć “Vijestima” da odlučivanje o ovom ugovoru treba prepustiti novoj Vladi nakon izbora.\n“Ponuđeni ugovor nije ugovor o nastavku saradnje, već u stvari o izlasku A2A iz Elektroprivrede”, naveo je Vujović.\nPredstavnik opozicije u bordi direktora EPCG Dejan Mijović kazao je prije dva dana “Vijestima” da sumnja da je pravi motiv DPS-a i novog ugovora raskid saradnje sa evropskom kompanijom koja se kotira na berzi da bi je zamijenili nekom koja nije obavezna da poštuje evropske standarde, i to po mogućnosti prije izbora, što bi platili crnogorski građani a vlasnik bi postao neki novi “prijatelj vlasti”. Naveo je i da ovakav ugovor pojačava skepticizam da projekat gradnje II faze Termoelektrane Pljevlja ima društveno-ekonomsko opravdanje, i to u trenutku kad je najavljeno da su gotove studije koje, navodno, dokazuju opravdanost ove investicije.\nOn je kazao da bi za A2A 250 miliona eura koje bi platili crnogorski građani ili neki prijatelj ove vlasti predstavljalo veliko olakšanje, ali ih je pozvao da se strpe još malo, “jer ovaj zulum neće trajati dugo”.\n“Ako i ne bude konsenzusa, biće nove vlasti bez DPS već 9. oktobra ove godine. Privrednim društvima se otada u Crnoj Gori neće više upravljati dekretima Vlade, već prema zakonitostima tržišta. Tada će se bez ikakve žurbe i panike lako donijeti kvalifikovana a ne politička odluka o gradnji II faze ili bilo kog drugog projekta. Pa će evropske firme početi da dolaze, umjesto da bježe iz Crne Gore", rekao je Mijović.\n19.01. 11:40 h\t576\t185580\n19.01. 15:00 h\t480\t126571\n19.01. 18:41 h\t229\t116384\t38\n19.01. 19:47 h\t1492\t104830\n19.01. 15:19 h\t1578\t92063


U prtljagu na beogradskom aerodromu pronađena slika Paje Jovanovića - Izazov\nU prtljagu na beogradskom aerodromu pronađena slika Paje Jovanovića\nRadio-televizija Srbije\t 16. jula 2021. 14:45\nPrekršaj je otkriven u četvrtak, prilikom kontrole putnika koji su u Beograd doleteli iz Beča.\nJedan od njih, 39-godišnji Beograđanin se po preuzimanju prtljaga sa karusela uputio ka izlazu sa aerodroma preko zelenog kontrolnog prolaza, nemenjenog putnicima koji nemaju ništa za carinjenje.\nNakon što je bez obzira na to njegov prtljag detaljno pregledan, ispostavilo se da se među gardreobom i ličnim stvarima nalazi i uramljena slika "Stražar", dimenzija 70×56 centimetara, čuvenog Paje Jovanovića, saopštila je Uprava carina.\nPored toga carinici su uz sliku ronašli i originalni račun, koji sa svim taksama iznosi 137.500 evra, kao i overen obrazac za povraćaj PDV-a. Osim što se našao u prekršaju zbog neprijave robe čija je vrenost veća od 100 evra, ispostavilo se da putnik kod sebe ima i 15.500 evra, koje takođe nije prijavio.\nUmetnička slika, kao i 5.500 evra, koliko je preostalo nakon što je putniku vraćeno dozvoljenih 10.000 evra, biće privremeno zadržani do okončanja prekršajnog postupka pred nadležnim sudom.\nCarinici na beogradskom aerodromu najčešće se susreću sa pokušajima krijumčarenja firmirane garderobe, vrednog nakita i satova, pa je tako samo tokom poslednjih nekoliko meseci zaplenjeno čak deset skupocenih satova poznatih robnih marki, navodi se u saopštenju.\nNajskuplji među njima je "roleks" vredan oko 45.000 evra, pronađen kod putnika koji je doputovao iz Dubaija polovinom aprila.\nU sličnom pokušaju je sprečen i putnik, koji je takođe doleteo iz Dubaija, koji je u svom prtljagu skrivao muški ručni sat "Franck Muller", čija je vrednost 36.000 evra.\nUkupna vrednost robe zaplenjene na ovoj carinskoj ispostavi tokom protekla četiri meseca premašuje 300.000 evra.\nU TENT-u B stradao radnik „Goša Montaže“\nOsumnjičen da je nelegalno prodavao polovnjake u Užicu, utajio porez…\nGori gradska deponija u Zrenjaninu\nU LITIJI 300.000 VERNIKA: U Kijevu obeležene 1.033 godine od krštenja…\nUhapšen mladić zbog krađa, sumnja se da je koristio nepažnju vozača…\nUhapšene dve osobe u Aleksincu, policija ih zatekla da zalivaju…\nDANI KRŠTENJA RUSIJE U KIJEVU: U litiji trista hiljada vernika…\nGore četinari u Murtenici, vatra se brzo širi zbog vetra i visoke…\nDragici Gašić obijen i ispreturan stan u Đakovici


Grad Novi Pazar - "Nova ekonomska diplomatija" - doprinos regionalizaciji\n"Nova ekonomska diplomatija" - doprinos regionalizaciji\nPromocijom publikacije "Nova ekonomska diplomatija, mogućnosti i izazovi", održanom u Multimedijalnom centru Kulturnog centra Novi Pazar, počela je realizacija istoimenog projekta. Tim povodom grad su posetili predstavnici Asocijacije nevladinih organizacija "Civis" i Ambasade Azerbejdžana u Srbiji.\nAutor projekta, Marijana Prljević, istakla je da je opšti cilj projekta povećanje informisanosti, nivoa obrazovanja i motivisanosti u društvu, tako da vrednosti nove ekonomske diplomatije mogu biti sagledane na svim nioima razvoja državne privrede. Osnovna ideja je, prema njenim rečima " da Srbija dostigne što bolju poziciju na svetskoj mapi". "Projekat tretira i pitanje važnosti nove ekonomske diplomatije u pogledu povećanja obima investicija u manje razvijene regione, te doprinosa regionalizaciji.\nNakon sprovođenja projekta biće napravljena još jedna publikacija, kao rezultat sugestija i pitanja postavljenih tokom rada na terenu. Konkretni projekti biće predloženi Ministarstvu za ekonomiju i regionalni razvoj", rekla je autorka.\nRealizaciju projekta "Nova ekonomska diplomatija, mogućnosti i izazovi" finansijski podržavaju Švajcarska agencija za razvoj i saradnju, Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja Republike Srbije, Ambasada Azerbejdžana u Beogradu i švajcarska Fondacija za mir i rešavanje kriza. Osim U Novom Pazaru, publikacija će biti promovisana u Nišu, Kragujevcu, Nom Sadu i Beogradu.


Apple i Google pred antimonopolskom istragom – The Kiosk\nby adminin Googleon Posted on 17/06/2009 17/06/2009\nErik Šmit, glavni izvršni rukovodilac Googlea i Artur Levinson, bivši glavni izvršni direktor kompanije Genentech (koju je u međuvremenu kupio švajcarski Roche), rukovodioci su i u Googleu i u Appleu. Prema američkom saveznom zakonu nije dozvoljeno da ista osoba bude u Upravnom odboru dve kompanije, jer to može da utiče na njihovo međusobno nadmetanje.\nObe pomenute kompanije se nadmeću direktno i indirektno u raznim oblastima, ali je to najočiglednije na tržištu mobilnih telefona. Appleov iPhone je kompaniji doneo ogroman uspeh i ključni je proizvod za njen budući rast, a na njemu se izvršavaju mnoge aplikacije koje su povezane s Googleom. S druge strane, Googleov operativni sistem Android se koristi na telefonima G1 koje prodaje T-Mobile.\nPored toga, obe kompanije su glavni rivali Microsoftu.\nStručnjaci za digitalizaciju dokumenata ukazuju da je i američko Ministarstvo pravde pokrenulo istragu o vansudskim sporazumima na osnovu kojih je Google dobio pravo da digitalizuje i prodaje čitave biblioteke.\nPredsednik SAD Barak Obama naimenovao je Erika Šmita za člana Predsedničkog saveta za nauku i tehnologiju. Radi se o dvadesetočlanom savetničkom telu koje pomaže formulisanje politike u oblastima u kojima je važno poznavanje nauke i tehnologije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Predsjednički izbori 2018. :: Dedeić: Srbima niko nije kriv, sem oni sami / print=true\nNEZADOVOLJAN IZBORIMA 16. 04. 2018. 15:47 >> 15:40 20\nDedeić: Srbima niko nije kriv, sem oni sami\nPredsjednički kandidat Srpske koalicije Dobrilo Dedeić je saopštio da nije zadovoljan izbornim rezultatima, ali da ne vjeruje da su izbori u Crnoj Gori fer, te da je bio jedini antisistemski kandidat. On je kazao i da "Srbima niko nije kriv, sem oni sami", te da su "na putu da budu asimilovani".\nKako je istakao, kandidovao se pretposljednjeg dana za predaju listi potpisa podrške, zato što su cijelih mjesec dana prije toga vođeni pregovori sa šestoricom ljudi koji su slovili kao mogući predstavnici Srpske koalicije.\n"Svaki od šest kandidata važe, neki kao više, a neki manje društveno poznati borci za prava srpskog naroda. Petorica među njima su odustajali u terminima dogovorenim za predaju kandidature. Dvojica su, na kraju, priznali da to rade zbog apanaža ili honorara koje dobijaju od pseudosrpskih krugova bliskih DPS-u, te da im određeni egzistencijalni problemi zbog toga`vise` nad glavom", kazao je Dedeić.\nOn je poručio da su se u hajku protiv njega uključili i "lažni Srbi, uticajni pojedinci iz Mitropolije crnogorsko – primorske i pogotovo Budimljansko-nikšićke koji imaju cilj da formiraju tzv. `Pravoslavnu crkvu u Crnoj Gori`".\n"Zato su javno i otvoreno podržali druge kandidate, igrajuću na rezervnu `crnogorsku kartu`. Ako im ne može biti da srpsko kolo vode u Beogradu, vodiće, izgleda, crnogorsko na Cetinju i u Podgorici", poručio je on.\nDedeić smatra da "Srbima niko nije kriv, sem oni sami".\n"Srbi u javnom životu nemaju ljude sa hrabrošću, imaju isključivo pojedince koji kalkulišu ličnim interesom i uvijek ga pretpostave nacionalnoj ideji. Srećom, dosta maski je popadalo, a borba i razobličavanje tek predstoje. Ako smo kao narod na putu da budemo asimilovani, ostaće, u periodu pred nama, zapisano zašto i zbog kojih ''gromada'' sa javne pozornice i `iza kulisa` se to dešava", saopštio je on.\n17:28 Poboljšati uslove za zapošljavanje Roma\n17:14 Saradnju CG i Slovačke proširiti na gradske vlasti\n16:38 SDP traži vanrednu sjednicu Skupštine zbog "Koverte"\n16:33 Grip pod kontrolom, nema epidemije\n16:16 Petoro uhapšenih zbog 11 krađa\n16:10 Mediji da proizvode kvalitetne sadržaje za djecu i mlade\n16:00 Od Tužilaštva traže obnavljanje postupka\n15:43 Suđenje Ulami i Mijoviću dogođeno za 5. mart\n15:34 "Optužbe Radović su neosnovane"


Direktor Zadužbine „Hilandar“ o obnovi čuvenog srpskog manastira koju će pomoći Srbija – Poportal\nCelokupna obnova manastira Hilandar, nakon velikog požara 2004. godine, očekuje se da će biti završena krajem 2022. godine, kada budu rekonstruisani objekti koju su prvi nastradali u tom požaru – Igumenarija i Dohija, kaže direktor Zadužbine „Hilandar“ Milivoj Ranđić koji se trenutno nalazi na Svetoj gori.\nRanđić je, između ostalih, prisustvovao poseti predsednika Srbije Aleksandra Vučića Hilandaru tokom božićih praznika i za Tanjug kaže da se nakon te posete predsednika i razgovora koji su vođeni sa monasima, može očekivati da će država Srbija nastaviti da pruža pomoć u obnovi Hilandara.\nIstiče da je predsednik Vučić obišao radove i da je, primetio je Ranđić, zadovoljan onim što je postignuto, naročito u smislu kvaliteta radova. Razgovori sa monasima su, kaže, tekli u smeru prirodne želje svih da se obnova manastira, koja se, ističe, već dosta razvukla, što pre privede kraju.\n– Verujemo da ćemo od države Srbije dobiti dodatnu podršku, naročito potrebnu u ovo vreme krize i zdravstvene i izazovne zbog pandemije. Predsednik je dao, ne bih nazvao obećanjem, već uveravanje da će sa svoje strane koliko je moguće pomoći – rekao je Ranđić.\nKao najveći utisak tokom posete predsednika Vučića manastiru Hilandar, Ranđić ističe otvorenost u komunikaciji sa monasima i dodaje da se otvoreno govorilo o problemima, ne samo oko manastira, već i u odbrani srpskog duhovnog identiteta i kulture.\n– Monasi su preneli želju za zaštitom onoga što možemo da nazovemo nekim elementarnim srpskim duhovnim identitetom i kulturom, a predsednik je i ovde ponovio da je spreman da se bori – preneo je Ranđić.\nKako kaže, danas 17 godina posle velikog požara 2004. kada je 65 odsto manastira uništeno, obnovljeno je oko 80 odsto izgorelog dela, i dodaje da za preostala dva objekta, Igumenariju i Dohiju, računica kaže da je potrebno oko tri miliona evra,, što bi bilo dovoljno i za njihovo opremanje.\nIntenzitet radova, kaže on, zavisiće od situacije u vezi sa pandemijom, nabavkom novca, ali i pronalaženjem radnika koji bi radili na obnovi ta dva objekta.\nUprkos pandemiji, ističe on, radovi na manastiru nisu stajali zahvaljući saglasnosti srpske i grčke strane da se omogući dolazak radnika koji pomažu i učestvuju u obnovi.\nPored objekata koji su nastradali u požaru, Ranđić ističe da se radilo i na objektima koji nisu goreli, ali koji su bili ozbiljno ugroženi.\n– Tako je neki naš učinak od 2004. do danas daleko veći od obnove izgorelog dela – ukazuje on.\nRanđić navodi da su tokom požara pored objekata Igumenarije i Dohije, izgoreli i objekti – Veliki konak, Konak iz 814. godine, Stari konak i Beli konak, koji je, kaže, od svih objekata najteže stradao zbog svoje specifične drvene konstrukcije gornjih spratova koji su se obrušili. Od njega su, objašnjava Ranđić, ostali samo donji delovi iz vremena Kralja Milutina i bedemski zid iz istog tog vremena.\nPored toga, obnovljen je i kompleks pored manastira – „Senara“, kao i manastirska trpezarija, koja nije pretrpela velika oštećenja od požara, već od vode prilikom gašenja požara.\nIzgrađena je, dodaje, i nova centralna kotlarnica u manastiru, koja, kako navodi, nije napravljena samo radi unapređenja uslova života, već i protivpožarne bezbednosti.\nRadovi na Igumenariji i Dohiji, objašnjava Ranđić, ostavljeni su na kraju, jer su se proteklih godina radila seizmološka istraživanja kako bi se veliki bedemski zid koji te objekte spaja zaštitio i od mogućih potresa.\nManje od 50 pozitivnih na koronu u poslednja dva dana u Braničevskom okrugu\n17/01/2020 27/01/2021 P.Radovanović


Aluminij: Na udaru “Luka Ploče” i 460 bh. kompanija – Magazin Plus\nHome/Aluminij: Na udaru “Luka Ploče” i 460 bh. kompanija\nAluminij: Na udaru “Luka Ploče” i 460 bh. kompanija\nNakon dramatične najave iz mostarskog “Aluminija” da će početi gasiti postrojenja te možda otići i u stečaj zbog blokade njihovih računa koju je izvršila “Elektroprivreda HZHB”, u panici su i ostale firme u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj koje zavise od proizvoda ove kompanije.\nU slučaju gašenja proizvodnje u “Aluminiju”, na najvećem udaru našlo bi se preduzeće “Luka Ploče”, preko kojeg mostarska tvornica uvozi godišnje skoro 300.000 tona glinice, petrolkoksa i aluminija za preradu, a izvozi skoro 70.000 tona gotovog aluminija.\nIvan Pavlović, direktor “Luke Ploče”, potvrdio je novinarima da bi to za njih značilo smanjivanje prihoda i fizičkog obima prometa za 20 posto.\n– Ovo će utjecati i na mnoge druge biznise i firme koje imaju veze sa pločanskom lukom – dodao je Pavlović.\nU BiH od “Aluminija” zavisi deset aktivnih izvoznika te 450 malih kompanija. Blokada njihovih računa uslijedila je nakon što “Elektroprivredi HZHB” nisu platili dug za struju, koji se u ovoj godini popeo na skoro 43 miliona maraka.\nIz “Elektroprivrede HZHB” jučer su nam potvrdili da nisu dobili poziv na pregovore te su naglasili da će danas sami uputiti dopis Ivi Bradvici, direktoru “Aluminija”, kako bi se što prije prevazišao ovaj problem.\nU “Aluminiju” smatraju da se ova kriza ne može riješiti bez pomoći Vlade Federacije BiH, koja se i nedavnim sporazumom obavezala da će subvencionirati njihovu proizvodnju.\nS druge strane, Milan Jovičić, jedan od osnivača “Aluminija”, kaže da su Bradvicini vapaji priče za djecu te jasno ocrtavaju “bijedu i jad rukovodstva ove firme, koje je već davno trebalo nestati s ovih prostora”.\n– Stečaj i novo rukovodstvo odavno su bili potrebni ovoj firmi – dodao je Jovičić.\nPanika i u Šibeniku\nU panici su i u šibenskom TLM-u, kojem bi, u slučaju gašenja proizvodnje u “Aluminiju”, bila onemogućena isporuka do 60.000 tona sirovine na godišnjem nivou.\nPrestanak rada “Aluminija”, ističu iz TLM-a, predstavljao bi im veliki problem, ali oni naglašavaju da do prekida proizvodnje sigurno neće doći.


Protest Novinari protiv fantoma danas i u Nišu – NovostiDana.rs\nProtest Novinari protiv fantoma danas i u Nišu\nProtest novinara u Beogradu pod nazivom „Novinari protiv fantoma“ koji će danas u 18 časova biti organizovan ispred zgrade Vlade Srbije, podržaće i novinari u Nišu okupljanjem u prostorijama Medija i reform centra.\nPrema najavi organizatora okupljanja Grupe za slobodu medija, novinari iz Niša i okolnih mesta okupiće se takodje u 18 časova.\nKako je Grupa za slobodu medija, najavila protest „Novinari protiv fantoma“ biće organizovan kako bi se ukazalo na činjenicu da su u novinari i drugi medijski radnici u Srbiji svakodnevno izloženi uvredama, pritiscima, omalovažavanju, pretnjama i zastrašivanju.\n„U svojoj smo zemlji, a radimo i živimo u neprijateljskom okruženju. Nemamo podršku ni policije, ni pravosudja, a ponajmanje vlasti. Naprotiv, odavno je postalo jasno da u Srbiji nema sigurnosti za novinare i druge medijske radnike koji časno rade svoj posao“, navodi se u saopštenju Grupe za slobodu medija.\nGrupa dodaje da su namere vlasti jasne da ugase sve medije koji svoju uredjivačku politiku ne podredjuju političkoj promociji i propagandi za potrebe Srpske napredne stranke i Aleksandra Vučića.\n„Okupimo se da zajedno javno saopštimo da ne pristajemo na okupaciju medijskog prostora. Pokažimo da smo protiv političkog, fizičkog i finansijskog ugnjetavanja slobodnih novinara i medija. Zahtevajmo da se zaustavi nasilje prema onima koji slobodno govore i misle, koji odgovorno i pošteno rade svoj posao“, istaknuto je u saopštenju Grupe za slobodu medija.\nKsenija Božović: I dalje predstavljam GI SDP i želim da znam ko je ubio Olivera\nBivši zvaničnik SDB Srbije: Stanišić nije bio agent, već ‘u profesionalnoj vezi’ s CIA


Sa povećanim interesovanjem za alternativne i obnovljive izvore energije tokom protekle decenije, zajedno sa proklamovanim ciljevima za povećanje korišćenja obnovljivih izvora energije i vladinim podsticajima, novi investicioni kapital se uliva u razvoj efikasnijih mašina sa većim instalisanim kapacitetima. Tehnologija vetrogeneratora ubrzano je napredovala tokom poslednje decenije. Mnogi proizvođači sada grade vetroturbine sa kapacitetom od nekoliko megavata.\nFinansijski je svakako korisno povećati instalisanu snagu vetroturbine pre nego što postojeća vetroturbina postane tehnički zastarela. To je posebno slučaj u Danskoj, Nemačkoj, Holandiji i Španiji, jer vlade finansijski podržavaju ova rešenja za nastavak rada postojećih vetroelektrana.\nNapredak u tehnologiji i finansijski podsticaji omogućavaju operaterima vetroparkova da značajno povećaju proizvodnju električne energije koristeći isto zemljište.\nMeđutim, postojeće vetroturbine su često u dobrom stanju i preostalo im je mnogo godina proizvodnje energije. Kompanije koje proizvode ove vetroturbine tvrde da svakako mogu nastaviti rad i proizvodnju električne energije, u proseku, dvadeset godina ili više uz pravilno održavanje.


KONGRES BOŠNJAKA SVIJETA: Obaveza svih je da rade na jačanju državnosti BiH - Kozarac.ba\nKONGRES BOŠNJAKA SVIJETA: Obaveza svih je da rade na jačanju državnosti BiH\nKongres Bošnjaka svijeta smatra da je obilježavanje 9. januara kao “Dana RS”, kako navodi, glorifikacija agresije, genocida, etničkog čišćenja te da je taj datum početaka “najveće patnje i bola koji je Balkan imao”.\n– Ovo je ujedno i datum koji obavezuje sve istinske bh. patriote u domovini i svijetu da se organizuju i rade na jačanju državnosti BiH koja će napokon 9. januar i ono što je nastalo tog dana staviti na smetljište historije – navedeno je u saopštenju ove organizacije.\nDodaje se da su teritorijalna cjelovitost BiH, promjena Dejtonskog ustava, zaživljavanje građanske države, ekonomski progres, ravnopravnost građana BiH na svakom njenom dijelu i priključenje EU i NATO savezu programske platforme i razlozi osnivanja Kongres Bošnjaka svijeta.\nPreminuo legendarni David Bowie\nModerniziran Klinički centar u Banjoj Luci\nGoran Marković: Ko to mijenja istoriju?\nU Kozarcu akcijom „Tabacco“ oduzeto 200 kilograma rezanog duhana\nJAVNI POZIV ZA DODJELU PODSTICAJA MALIM I SREDNJIM PREDUZEĆIMA\nIzložba Mensura Bešlagića u galeriji Rivercity\nDeponija smeća zatrovala vodu\nNavijači sa Pala: Sukobe na “Marakani” izazvale pristalice BiH\nNema preživjelih u padu nigerijskog aviona\nEuropski sud podržao zabranu nošenja marama u Turskoj\nNATO na Palama izveo akciju protiv Karadžićevog pomagača


OSM Televizija - U Sokocu održana Nikoljdanska priredba predškolaca\nU Sokocu održana Nikoljdanska priredba predškolaca\nU organizaciji Javne ustanove za predškolsko vaspitanje i obrazovanje Sokolac sinoć je u duhovnom centru “ Romanijska Lazarica“ održana Nikoljdanska priredba koju su pripremila djeca ove ustanove.\nPriredba je bila kruna svih aktivnosti koje je ustanova realizovala u toku decembra.\n– Prvo smo u saradnji sa sveštenstvom imali organizovano pričešće za djecu, zatim smo imali radionicu gdje su mališani radili na ukrašavanju čizmica sa svojim roditeljima, poslije čega smo obavili lomljenje slavskog kolača u prostorijama ustanove – rekla je direktor Ustanove za predškolsko vaspitanje i obrazovanje, Biljana Kosorić.\nIz Ustanove za predškolsko vaspitanje i obrazovanje do kraja godine planiraju niz aktivnosti među kojima su posjeta preduzeću “ Pošte Srpske“ povodom akcije “ Pišem pismo Deda Mrazu“, dijeljenje novogodišnjih paketića kao i prvi novogodišnji bazar planiran za 29. decembar.\nJoš iz iste kategorije: « Potrebna pomoć za transplantaciju bubrega Snježani Bašević Sjednica Skupštine grada u petak »


Postavljanje trijažnih kontejnera koje finansira EU nastavlja se širom Srbije - European Western Balkans\nAutor EWB 22. 04. 2020.\nPostavljanje trijažnih kontejnera koje finansira EU; Foto: Delegacija EU u Srbiji\nBEOGRAD – Nakon što je 21 kontejner za trijažu i hitnu negu pacijenata, potencijalno zaraženih virusom COVID-19, postavljen tokom prethodne dve nedelje u 15 zdravstvenih ustanova, od kojih se većina nalazi u Beogradu, postavljanje novih kontejnera nastavlja se širom Srbije, navodi se iz Delegacije EU u Srbiji. Trijažni kontejneri predstavljaju deo ukupnog paketa hitne pomoći za koju je EU opredelila 15 miliona evra.\nKontejneri su opremljeni krevetom za pregled, stolom sa dve stolice, beskontaktnim termometrom, manjim kontejnerima za medicinski i infektivni otpad i kantom za otpatke i predstavljaju važan su segment u ukupnoj borbi sa pandemijom i faktor prevencije jer omogućavaju sprečavanje ulaska potencijalno zaraženih osoba u zdravstvene ustanove.\nNabavka i montaža ukupno 100 kontejnera deo su paketa pomoći EU od 4,9 miliona evra, koji su 3. aprila potpisali šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović i šefica UNOPS-a u Srbiji Mikela Telatin. Ova donacija namenjena je za nabavku neophodne medicinske opreme – respiratora, laboratorijske opreme i testova, monitora intenzivne nege, beskontaktnih termometara i zaštitne opreme, koji u Srbiju stižu tokom aprila i maja.\n“Efikasna trijaža igra ključni faktor u sprečavanju širenja koronavirusa. Zdravstveni radnici moraju biti zaštićeni, tako da mogu da pomognu i svima nama. Uz 800.000 zaštitnih maski koje su stigle u subotu 18. aprila, postavljanje kontejnera takođe će pomoći medicinskom osoblju da odgovori na krizu sa najmanjim rizikom po sebe. Takođe sam zadovoljan što se svi kontejneri proizvode u Srbiji, uz podršku EU sredstava. To znatno smanjuje vreme instalacije i istovremeno podržava lokalnu ekonomiju i zaštitu radnih mesta. Zajedno sa hitnom zdravstvenom pomoći u vrednosti od 15 miliona evra, ekonomija i radna mesta su drugo ključno područje gde je EU najavila značajna sredstva za Srbiju. Najavljena donacija od 78 miliona evra usmerava se za mere ekonomskog oporavka u Srbiji“, istakao je Sem Fabrici, šef Delegacije EU u Srbiji.\nNabavku trijažnih kontejnera i ostale medicinske opreme sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge – UNOPS, koja je globalno pokrenula mehanizam za hitne nabavke.\nCOVID-19Delegacija EU u SrbijiSem FabriciUNOPS\nNovo dno parlamentarizma u Srbiji\nPanel “Mogućnosti i ograničenja civilnog društva kao kontrolora vlasti u procesu pristupanja Srbije EU”\nEWB 19. 11. 2017. 19. 11. 2017.


UŽAS! RODITELJI KAČILI SLIKE MALOLETNIH DEVOJČICA: Detalji policijske akcije "Armagedon", vrbovali maloletnice na Fejsbuku (VIDEO)\nAutor: Glas javnosti 03.03.2022. u 07:23\nPolicija je u akciji "Armagedon" uhapsila 14 muškaraca osumnjičenih za pribavljanje i razmenjivanje dečije pornografije, polno uznemiravanje, iskorišćavanje maloletnika za pornografiju. Oni su preko društvenih mreža razmenjivali pornografske snimke dece stare od sedam do 14 godina, ali se i dopisivali sa maloletnicama u Fejsbuk grupama.\nNajmlađi uhapšeni ima 21 godinu, a najstariji 82 godine.\n- Osumnjičeni su duže vreme, preko određenih aplikacija i pretraživača na kojima je omogućeno sakrivanje lokacije preuzimali, čuvali u računarima i delili pornografske sadržaje na kojima su deca - priča izvor:\n- Sumnja se da su oni sa svojih Fejsbuk profila stupali u kontakt sa maloletnicama, ali i razmenjivali porno snimke. Navodno, oni su ulazili u neke grupe koje su imale oznaku "18+" i "samo za odrasle" i tu pronalazili maloletnice koje su polno uznemiravali.\nKako je saopštio MUP, policijski službenici su u stanovima i računarima osumnjičenih pronašli veliku količinu video-klipova i fotografija nastalih iskorišćavanjem maloletnih lica, sadržaje seksualne eksploatacije dece od sedam do 14 godina, kao i poruke seksualne sadržine kojima su osumnjičeni polno uznemiravali decu.\n- Najgore od svega je što postoje indicije da su pojedina deca u tim Fejsbuk grupama bila na nagovor roditelja, odnosno, da su ih oni zapravo podvodili preko društvenih mreža - kaže izvor, a prenosi Kurir.


Sportina Group otvorila tri nove radnje u Srbiji - ESQUIRE.RS\nZa bogatije shopping iskustvo\nJesenji šoping u novom tržnom centru u Beogradu bogatiji je za još tri prodavnice koje nude odličan izbor za svaki ukus. Dočekajte spremni jesenje vreme i zahlađenje!\nPosle više od 200 radnji koje su otvorene širom sveta i Beograd se može pohvaliti da je bogatiji za novi modni brend iz Armani Groupe, upravo zahvaljujući Sportina Group-i kao prvom frašiznom partneru za Evropu. Namenjen je mlađoj populaciji, sa fokusom na italijanski chic unutar ležerne, svakodnevne mode.\nKolekcija donosi mladenački duh novih generacija – zanimljiv dizajn, konstantne modne inovacije, vrhunsku praktičnost i nosivost, idealni odnos cene i kvaliteta. U ponudi je niz atraktivnih, casual i sportskih artikala sa naglaskom na outerwear odevne kombinacije, koje će sigurno oduševiti i najzagriženije modne kritičare u Beogradu.\nSedma po redu radnja ovog multibrend koncepta u Srbji, ali ovog puta izmenjenog i ekskluzivnog enterijera. Klijente očekuje pravo modno carstvo kvalitetnih materijala i dizajna kakvo nije viđeno do sada kod nas. Svetski poznati modni kreatori su baš izabrali novu Sportinu za izložbu svojih najboljih kreacija, što je čini premium radnjom. Na rafovima nove\nSportina radnje uživaćemo u modnim komadima sledećih brednova: BOSS, POLO RALPH LAUREN, EXTON, BARLEYCORN, 883 POLICE , DEDICATED, UGG, TOSCA BLU, VICENZA, GIOSEPPO, PARFOIS, FRACOMINA, MORGAN, SUPERDRY, JACK&JONES, TOM TAILOR, MARX, SUPERGA, ONLY, uz TRUSSARDI JEANS i MICHAEL KORS modne dodatke. Svaki modni sladokusac pronaći će trendi komade koji se odlično kombinuju sa klasičnim modelima, a koji ističu individualnost i posebnost.\nVeć druga radnja ovog brenda u Beogradu, verodostojnog kvaliteta. Esprit motiv, od osnivanja 1986. godine u Kaliforniji je „We want to make you feel good to look good". I danas neguje svoju mladost i svežinu. Jednostavnost i lakoća bile su i ostale su vodilja ovog modnog brenda, koji se bavi stvarnim ljudima i društvom.\nEsprit kolekcije karakteriše odličan kvalitet, slobodne i moderne kreacije, dominiraju prirodni materijali i odgovorna proizvodnja. Esprit, kojeg obeležava odličan kvalitet i savremeni modni dizajn je namenjen svima koji cene dobar dizajn i kvalitetne materijale.\nsportina rajićeva promo moda


BS Procesor novi distributer Canon CBS proizvoda\nNapisao prota, 2009-08-08 05:26:16 u Novosti\nKompanija Canon Adria ozvaničila je naimenovanje preduzeća BS Procesor u novog partnera u domenu distribucije Canon poslovnih rešenja (Canon Business Solutions – CBS) u Srbiji i Crnoj Gori. Kao novi Canonov strateški partner u regionu, BS Procesor otpočinje distribuciju proizvoda iz programa Canon poslovnih rešenja na tržištima Srbije i Crne Gore.\n“Sa zadovoljstvom objavljujemo naimenovanje BS Procesora za našeg novog partnera u domenu distribucije CBS portfolija. BS Procesor poseduje već dokazano izvanredne performanse distributivnog kanala, kako u Srbiji, tako i u Crnog Gori. Novo partnerstvo će osnažiti vidljivost Canona na ovim tržištima, ključnim u regionu, i povećati prisustvo vodeće svetske kompanije u domenu obrade i štampe slike“, izjavio je tim povodom Goran Sretenoski, menadžer partnerskog kanala za poslovna rešenja kompanije Canon Adria.\nU nadgradnji postojećeg partnerskog kanala Canon Adrie, BS Procesor će na tržištu dodatno učvrstiti širok spektar Canon proizvoda, što će istovremeno omogućiti BS Procesoru da svojim partnerima ponudi kompletniji portfolio i dodatu vrednost kroz Canon poslovna rešenja (CBS). Novo partnerstvo na temeljima profesionalnog pristupa i iskustva BS Procesora u distribuciji IT proizvoda tokom osamnaest godina, potvrda je Canonove posvećenosti da svojim korisnicima obezbedi kvalitetan kanal i usluge distribucije.\n“Kao distributer BS Procesor je fokusiran na obezbeđivanje širokog portfolija proizvoda vodećih svetskih proizvođača svojim partnerima u prodajnom kanalu. Cilj nikada nije bio da imamo što više ugovora, već smo pažljivo birali, pre svega po kvalitetu proizvoda i samih kompanija sa kojima želimo da sarađujemo. Uvrštavanjem proizvoda iz domena Canon poslovnih rešenja u svoj portfolio, obezbedićemo našim partnerima proizvode i rešenja još jednog renomiranog proizvođača. Verujemo da će uz našu efikasnu logistiku i postprodajnu podršku naši partneri i njihovi korisnici biti zadovoljni zbog svog opredeljenja za Canon proizvode i rešenja“, rekla je Ivana Kokalović, direktor BS Procesora.\nPovodom potpisivanja ovog distributerskog ugovora, u prijatnoj atmosferi kluba "Sunset" na Adi Ciganliji, upriličen je koktel kome su prisustvovali partneri BS Procesora kao i predstavnici medija.


Zdravstveni sistem u rastućoj ekonomiji - Gabriel Dina, generalni direktor Merck, Sharp & Dohme - Nedeljnik Vreme\nZa svaku kompaniju koja se razvija i ima ambicije da se širi, Srbija je definitivno zemlja u koju treba da ulažu. Uprkos ogromnim ekonomskim, političkim i društvenim izazovima koji su posledica novije istorije i aktuelne svetske ekonomske krize, oporavak Srbije je impresivan. Ne začuđuje što su se veliki, značajni investitori i vodeće svetske kompanije, privučeni potencijalom srpskog tržišta, pojavili i učvrstili svoje prisustvo tokom prethodnih deset godina. Iako jaz u lakoći poslovanja ostaje prilično velik u odnosu na evropski prosek, ohrabruje činjenica da je u brzini prevazilaženja tog jaza u prethodnih pet godina Srbija nadmašila mnoge susedne države (uključujući i neke članice Evropske unije). Svedoci smo ogromnih reformi iza kojih stoji jaka politička volja, a ohrabruju i najnoviji ekonomski pokazatelji. Ekonomska konkurentnost Srbije potpomognuta je niskim, jedinstvenim poreskim stopama, relativno fleksibilnim propisima o zapošljavanju i kvalifikovanom radnom snagom. Ovo su sve osnovi za podsticanje preduzetničke aktivnosti. Kao što renomirani ekonomski izveštaji pokazuju, ako Srbija može brzo da napreduje usvajajući nove zakonske i regulatorne okvire, i smanjujući teret birokratije i korupcije, ovo bi moglo da poveća poverenje investitora i Srbija bi mogla da privuče još investicija. Iako strah od recesije koja usledi (nakon što BDP) nakon pozitivnog rasta (u jednom ili dva kvartala ponovno sklizne u negativno), nestabilnost tržišta i nesigurna ekonomska politika mogu odvratiti mnoge strane investitore, dalja poboljšanja u državnoj upravi i upravljanje javnim dugom mogu povećati poverenje u Srbiju kao u državu u koju treba ulagati.\nTokom prethodnih godina, veći nivo komunikacije i dijaloga između Vlade i privatnog sektora doveo je do brojnih inicijativa koje su smanjile prepreke u poslovanju u Srbiji. Iako daleko od toga da je u potpunosti primenjena (implementirana), giljotina propisa je jedan takav pozitivan primer. Privatni sektor podržava napore Vlade, a Vlada je otvorena za povratne informacije i potencijalna rešenja problema. Ovaj pozitivan trend samo može znatnije povećati vrednost i podstaći napore da se rešavaju izazovi na efikasniji način. Za razliku od državnog sektora, očekivanja investitora se uvek povećavaju, a tolerancija prema lošim rezultatima se smanjuje. Sve veći pritisak primorava preduzeća i menadžere da stalno menjaju način poslovanja i uvode nove ideje sa ciljem da povećaju efikasno korišćenje dostupnih resursa, uključujući i upravljanje učinkom, change management i lean način upravljanja. Mnogi od tih procesa ne samo da su primenljivi već su i neophodni da se poveća učinak sve manje državne administracije. U stvari, ovo je ključna determinanta ekonomske konkurentnosti i preduslov da se odgovori na sve veća očekivanja javnosti.\nKontrola zdravstvenog stanja države\nPosmatrajući zdravstveni sistem kao ogledalo stanja privrede i države, nijedna država nije postigla održivi ekonomski razvoj bez ulaganja u zdravlje svojih građana. Kada odlučuju gde će da ulože svoj novac, investitori, pored faktora koje istražuju na lokalnom nivou, kontrolišu i "zdravstveno stanje (zdravlje)" zdravstvenog sistema. Ne samo da je dobro zdravlje univerzalna ljudska vrednost već igra i suštinsku ulogu u ekonomskom sektoru. Trenutno, Srbija ulaže značajan deo svog nacionalnog bogatstva u zdravstvo, u skladu sa očekivanjima javnosti. U smislu apsolutne vrednosti, ove brojke su još uvek samo delić onoga što razvijene zemlje ulažu u zdravstvo. To je posledica još uvek male privrede u razvoju od koje se očekuje da se vrati na model rasta postignut pre 2009. Kao što je slučaj sa mnogim zdravstvenim sistemima u Evropi, Srbija je suočena sa pritiscima sve veće potrošnje u zdravstvu zbog starenja stanovništva, manjka kapitalnih investicija i izdataka za nove tehnologije. Zahtevi za investicijama u budućnosti i povećanje troškova zdravstvene nege pogoršavaju fiskalne pritiske sa kojima se sistem već suočava kao posledica svetske ekonomske krize i pada srpske privrede posle 2009. Usred tih pritisaka, svedočanstvo svom sveobuhvatnom cilju da podrži neophodne reforme, Američka privredna komora imenovala je početkom 2009. članove svoje prve Radne grupe za zdravstvenu negu koja je početkom ove godine prerasla u potpuno operativni radni odbor. Odbor za zdravstvenu negu spaja davaoce zdravstvenih usluga, privatne osiguravače, proizvođače medicinskih uređaja, farmaceutske kompanije, advokatske kancelarije i medijske kuće. Ovo je priznanje važnosti koje Američka privredna komora i njeni članovi pridaju zdravstvu kao poslodavci, kompanije u oblasti zdravstvene zaštite i oni koji plaćaju doprinose zdravstvene zaštite. Od tada, veliki broj ideja i predloga projekata prosleđeno je državnim agencijama kao doprinos odgovoru na akutnu krizu sistema i hitne reforme.\nNeefikasna kontrola troškova\nOslanjajući se na iskustva drugih država, brojne inicijative su sada predložene relevantnim državnim agencijama. Najpre, kao i u drugim državama, srpski zdravstveni sistem je izmučen neefikasnošću i rasipanjem. Povećana transparentnost i proceduralna jednakost prema onima koji pružaju medicinske usluge i dobavljača medicinske robe, brzo mogu da smanje rasipanje novca poreskih obveznika i maksimalno povećaju vrednost dinara u zdravstvu. RZZO i MOH su se nedavno dogovorili da prenesu u lokalne propise odredbe evropske Direktive o transparentnosti koje regulišu mere koje se odnose na cene i naknade za lekove. Tokom prošle godine, odnosi između farmaceutskih kompanija i zaposlenih u zdravstvu bili su predmet novih propisa koji postavljaju standarde transparentnosti i šta je prihvatljivo kada je u pitanju interakcija između ova dva sektora. Jasna definicija paketa garantovanih zdravstvenih usluga koje obezbeđuje obavezno državno osiguranje, osiguraće optimalno finansijsko planiranje i time smanjiti krizu likvidnosti u sistemu. Pošto se dodatni finansijski resursi teško mogu mobilisati, uvođenje dodatnog privatnog osiguranja ima potencijal da obezbedi resurse potrebne da se poveća odziv zdravstvenog sistema a istovremeno smanji neformalno plaćanje. Ovo drugo je značajan uzrok nezadovoljstva javnosti. Kada je u pitanju plaćanje zdravstvenih usluga, inovativni mehanizmi nagrađivanja onih koji pružaju zdrvstvene usluge u skladu sa unapred utvrđenim standardima učinka mogu da povećaju vrednost svakog uloženog dinara.\nIstorija zdravstvenog sistema u Srbiji, kao i iskustva drugih država, pokazuje da je kontrola troškova jedino putem proizvoljne kontrole neefikasna i suboptimalna. Srbija trenutno troši znatno više na stare lekove od bogatijih članica EU, a ostavlja malo prostora za novije, inovativne efikasnije i isplative lekove. Inovativni lekovi i usluge kada obezbeđuju demonstriranu korist, imaju potencijal ne samo da spasavaju živote i smanjuju pojavu bolesti već i znatno smanjuju troškove povezane sa boravkom u bolnici, korišćenjem drugih zdravstvenih usluga i gubitkom produktivnosti. Nažalost, mnogi siromašni pacijenti u Srbiji nemaju pristup lekovima ili dobijaju sa znatnim zakašnjenjem lekove za teške bolesti ili bolesti opasne po život koji su već dostupni u Americi ili Evropskoj uniji. Rokovi za registraciju novih inovativnih lekova u Srbiji često se bespotrebno produžavaju, čime se nanosi šteta pacijentima kojima bi lekovi mogli da pomognu.\nZa zdravstvenu industriju i zdravstvene vlasti put napred može biti jeftiniji i sa manje rupa ako pokažemo iskrenu brigu i posvećenost da interes pacijenta bude ispred svega. Jedan od načina da se ovo postigne jeste da se više razmišlja o onima kojima je pomoć najpotrebnija i da se više uključi u programe korporativne društvene odgovornosti koji pored trenutne koristi za pacijenta mogu i da popune prazninu u verodostojnosti i poverenju između državnih zdravstvenih vlasti i privatnog sektora. Takođe, zajednički napori da se popuni etička praznina u oba sektora i interakcija između njih mogu povećati poverenje javnog mnjenja i u državni i u privatni sektor.\nAmerička privredna komora pružila je ogromnu podršku u pokretanju promena u srpskom poslovnom okruženju tokom prethodnih 10 godina, i Merk je siguran da će nastaviti da poboljšava do sada postignute rezultate. Značajno je da Američka privredna komora prerasta u priznatog i konstruktivnog partnera Vlade, istovremeno povezujući preduzeća da postigne zajednički cilj – bezbedno i predvidljivo poslovno i pravno okruženje za postizanje dinamičnih uslova na tržištu i siguran ekonomski rast.


Usvojena Strategija obrazovanja odraslih BPK Goražde\nKorak naprijed ka povećanju konkurentnosti radne snage\nPrvi put u Federaciji BiH\nSkupština Bosansko-podrinjskog kantona Goražde je na svojoj drugoj redovnoj sjednici održanoj 07. maja 2019. godine usvojila Strategiju obrazovanja odraslih BPK Goražde „Obrazovanje za sljedeće doba“ za period 2019-2023. Strategija obrazovanja odraslih BPK Goražde je prvi strateški dokument ovog tipa koji je izrađen i usvojen u Federaciji BiH. Usvajanjem Strategije stečeni su dodatni uslovi za povlačenje sredstava iz međunarodnih fondova.\nStrategija sadrži prijedloge ulaganja u razvoj novih vještina kao i razvoj sistema obrazovanja i cjeloživotnog učenja, a sve u cilju odgovora na stalno podizanje ljestvice potrebnih znanja i vještina koje su neophodne, kako u svakodnevnom životu, tako i na radnom mjestu. Strategija obrazovanja odraslih ima zadatak da do 2023. godine razvije kapacitete za obrazovanje i učenje svih građana kroz punu integraciju koncepta učenja odraslih u sistem obrazovanja Bosansko-podrinjskog kantona Goražde. U skladu sa navedenim, Strategija obrazovanja odraslih Bosansko-podrinjskog kantona Goražde koncipirana je na način da sadrži jedan generalni cilj, tri strateška fokusa, 11 mjera i 83 akcije.\nStrategija je na prvom mjestu fokusirana na institucionalni razvoj sistema obrazovanja odraslih, koji će biti u mogućnosti odgovoriti na potrebe za novim vještinama i kompetencijama. Drugi strateški fokus je usmjeren ka povećanju ponude obrazovnih programa koji će omogućiti nezaposlenim osobama sticanje znatno većeg spektra specifičnih vještina koje su relevantne za tržište rada, koje nadopunjuju njihove vještine stečene u formalnom sistemu obrazovanja i koje povećavaju mobilnost radne snage. Kako bi se osiguralo efikasno korištenje resursa i podstaklo stanovništvo za aktivnu participaciju u programima obrazovanja odraslih, kroz treći strateški fokus su razvijeni fleksibilni i inovativni pristupi učenju i sticanju znanja.\nUkupna vrijednost Strategije obrazovanja odraslih Bosansko-podrinjskog kantona Goražde iznosi 4.800.000,00KM, od čega se 2.931.000,00KM odnosi na dodatna novčana sredstva dok ostatak predstavljaju imputirana (prostor) i postojeća (treneri) sredstva.\nImplementaciju strategije će koordinirati Ministarstvo za obrazovanje, mlade, nauku, kulturu i sport Bosansko-podrinjskog kantona Goražde u saradnji sa kantonalnim ministarstvima nadležnim za socijalnu politiku, pitanje rada, privrede, službom za zapošljavanje, jedinicama lokalne samouprave, profesionalnim udruženjima, socijalnim partnerima, organizacijama civilnog društva i organizatorima obrazovanja odraslih.\nStrategija obrazovanja odraslih Bosansko-podrinjskog kantona Goražde je izradjena u u okviru projekta: "Osiguranje i podizanje kvalitete obrazovanja odraslih u kontekstu cjeloživotnog učenja" koji finansira Evropska unija. Projekat implementira Udruženje ALDI Goražde u partnerstvu sa Srednjom stručnom školom "Džemal Bijedić" Goražde.


Da li ste registrovani?Centar za edukaciju Izjave o imovinskom stanjuNetačno/TačnoPrijevremeni izbori za gradonačelnika Prijedora\nCentralna izborna komisija BiH usvojila Inicijativu za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine\nCentralna izborna komisija BiH je na 64. sjednici održanoj 15.09.2021. godine donijela Zaključak o usvajanju Inicijative za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine.\nUsvojena Inicijativa je rezultat višemjesečnog rada Centralne izborne komisije BiH.\nOvim putem želimo podsjetiti javnost da je Centralna izborna komisija BiH na svojoj 50. sjednici održanoj 8.6.2021. godine usvojila nacrt Inicijative za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine koji je uputila Venecijanskoj komisiji i GRECO-u putem Vijeća Evrope i OSCE/ODIHR-u sa molbom za dostavu mišljenja. Istovremeno je pozvala organe za provođenje izbora u Bosni i Hercegovini, akademsku zajednicu, stručnjake u oblasti izbornog prava, predstavnike nevladinog sektora i druge pojedince i organizacije da dostave svoje sugestije, primjedbe i prijedloge.\nUred OSCE-a za demokratske institucije i ljudska prava (OSCE/ODIHR) je dana 16.8.2021. godine Centralnoj izbornoj komisiji BiH dostavio “Neformalne komentare na nacrt Prijedloga izmjena Izbornog zakona iz nacrta Inicijative” koji obuhvataju prijedloge izmjena Izbornog zakona BiH sačinjene od strane Centralne izborne komisije BiH.\nPo mišljenju Ureda OSCE-a za demokratske institucije i ljudska prava (OSCE/ODIHR), predložene izmjene i dopune Izbornog zakona koje je pripremila Centralna izborna komisija BiH “široke su i pokazuju značajan napredak u preispitivanju nekih preporuka koje su formulirale prethodne izborne posmatračke misije ODIHR-a. Predložene izmjene odnose se, između ostalog, na pitanja koja se odnose na razgraničenje izbornih jedinica, način formiranja biračkih odbora, zloupotrebu javnih resursa u svrhu kampanje, obuku izbornih dužnosnika, učešće žena na izborima i pravovremeno objavljivanje odluka CIK-a i sudova o prigovorima vezanim za izbore. Ako se usvoje, izmjene će ojačati integritet izbornog procesa. Brojni drugi amandmani bave se tehničkim pitanjima, razjašnjavajući prethodne nejasnoće i usklađujući određene odredbe s Ustavom BiH i drugim zakonima. Ostali prijedlozi odnose se na odgodu izbora u slučaju vanrednih okolnosti, registraciju birača, imenovanje kandidata, medijske propise, dogovore o prijevremenom (ranom) glasanju i izborne prekršaje”.\nOd strane Vijeća Evrope Centralnoj izbornoj komisiji BiH dostavljen je odgovor da Venecijanska komisija i GRECO ne mogu dati svoje mišljenje u ovoj fazi pripreme Zakona.\nNakon dostavljenih mišljenja, prijedloga, sugestija i primjedbi Centralna izborna komisija BiH je, na osnovu svega navedenog, sačinila konačnu verziju i usvojila konačan tekst Inicijative za donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine.\nU skladu sa nadležnostima iz člana 2.9 stav (1) tačka 16) Izbornog zakona BiH Centralna izborna komisija BiH će Inicijativu uputiti Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine, a na znanje dostaviti i članovima Predsjedništva BiH, predsjedavajućem Vijeća ministara BiH, OHR-u, Vijeću za provedbu mira, Delegaciji EU/Uredu specijalnog izaslanika EU u BiH i Misiji OSCE-a u BiH, a nakon što bude dostavljena na navedene adrese, bit će objavljena i na web stranici Centralne izborne komisije BiH, www.izbori.ba\nCentralna izborna komisija Bosne i Hercegovine danas je donijela odlu\nObjavljeni Izvještaji o izvršeno\nCentralna izborna komisija BiH je na 67. sjednici održanoj 13.10.2021\n30. godišnja Konferencija Udruže\nU periodu od 28. do 30. septembra ove godine u Rumuniji (Bukure&scaro\nPosmatranje Lokalnih izbora u Gr\nTročlana delegacija Centralne izborne komisije BiH u sastavu dr. Suad\nSarajevo, 29.9.2021. godine – Danas je u\nPotpisan Memorandum o saradnji s\nDržavni sekretar Ministarstva va\nU okviru posjete Bosni i Hercegovini Državni sekretar Ministarstva va\nCIK BiH objavljuje spisak osoba\nCentralna izborna komisija Bosne i Hercegovine je na 58. sjednici odr


Radnici Elektrodistribucije u Prokuplju dobrovoljno dali krv - Regionpress\n22 oktobra, 2021 RegionPress\t0 Comments\tdobrovoljno davaje krvi, elektrodistribucija, Prokuplje\nDa radnici Elektrodistribucije rade odgovoran posao u interesu svih meštana Prokuplja svima je poznato. Usled elementarnih nepogoda, kao što su ledene kiše, veliki nanosi snega, poplave, kada dolazi do prestanka snabdevanja električnom energijom, oni odmah izlaze na teren i ulažu dodatne napore kako bi se otklonili kvarovi.\nOsim svakodnevnih poslova, zaposleni u Elektrodistribiciji Prokuplja već dugi niz godina svojim dobrovoljnim davanjem krvi pokazuju svoju humanost na delu.\nPoverenik Crvenog krsta (CK) u Elektrodistribuciji Goran Stanković rekao je da su oni u prokupačkom pogonu u protekla dva dana organizovali akciju dobrovoljnog davanja krvi.\n„Znajući da je u zdravstvenim ustanovama nestašica skoro svih grupa krvi naši radnici su, po ko zna koji put, pokazali svoju humanost na delu. Tokom dvodnevne akcije prikupljeno je 58 jedinica krvi, izjavio je Stanković i dodao da je i ova akcija, kao i sve predhodne“, organizovana uz pomoć Crvenog krsta Prokuplja.\nSekretar CK Prokuplja Dragan Subotić ističe da se akcija dobrovoljnog davanja krvi za zaposlene u Elektrodistribuciji organizuje dva puta godišnje.\n-Svaka jedinica krvi je dragocena i spašava nečiji život. To je naročito sada značajno zbog epidemiološke situacije izazvane Kovidom 19. Zbog toga se zahvaljujem svim dobrovoljnim davaocima krvi, a samim tim i radnicima Elektrodistribucije koji daju svoju dragocenu tečnost, rekao je on i dodao da i pripadnici Policijske uprave u Prokuplju dobrovoljno daju krv u akcijama koje organizuje prokupački Crveni krst.\n← PKS „Toplica“ organizuje 9. obilazak male Topličke transverzale\nKadrovske promene u opštini Žitorađa →\nProkupački ekolozi očistili priobalje reke Toplice\n23 juna, 2021 RegionPress\t0\nJuče u Kuršumliji registrovano 8 novih slučajeva obolelih od korone\nVažno obaveštenje za proizvođače ranog povrća\n6 aprila, 2020 6 aprila, 2020 RegionPress\t0


„Putevi Srbije“ od ponedeljka primenjuju nove, uvećane, cene korišćenja auto-puteva kroz našu državu. Naknada skuplja 12 odsto, pa je od Subotice do Beograda 630, do Niša još 900 i do Preševa još 600 dinara stoji na portalu novosti.rs\nVOŽNjA srpskim auto-putevima od ponedeljka je skuplja 12 odsto. Čitava trasa južnog kraka Koridora 10, od Subotice do Preševa, sada košta 2.130 dinara. Izmenama zakona povećana je naknada za korišćenje auto-puta sa 3,64 na 4,07 dinara po kilometru. Novu tarifu „Putevi Srbije“ su pretočili u nove cenovnike, pa je sada prelazak blizu 600 kilometara, od severa do juga zemlje, skuplji 230 dinara.\nKo se sprema iz Beograda put Severne Makedonije treba da pripremi 900 umesto 800 dinara. Ko ide od Beograda do Dimitrovgrada, treba da plati 1.110 dinara – do Niša je 900, a od Niša do Dimitrovgrada 210 dinara. Deonica od Niša do Preševa sada košta 600 dinara, 60 dinara više nego pre poskupljenja. Ako se uzmu o obzir očekivanja „Puteva Srbije“ da će do 1. septembra ovom deonicom proći još oko milion vozila, samo na njoj zaradiće dodatnih 60 miliona dinara za nešto više od mesec dana.\n– Trenutna visina putarine znatno je niža od realne vrednosti i trebalo bi da dostigne visinu koja bi pokrivala realne troškove povezane sa troškovima izgradnje i troškovima poslovanja, održavanja i razvojem mreže puteva u Republici Srbiji – ovako je Ministarstvo saobraćaja obrazložilo zahtev za poskupljenje od 12 odsto. – Procena je da će predloženim povećanjem u 2019. godini, prihod od naplate putarine biti veći za 1,9 milijardi dinara, odnosno da će ukupan prihod iznositi 27,6 milijardi dinara.\nIako je već polovina letnje sezone prošla, putari se još nadaju velikom broju putnika. Prethodni vikend bio je rekordan, ali očekuju da će i naredni biti sličan.\n– Poslednjeg julskog vikenda kroz naplatnu stanicu Beograd prošlo je 203.178 vozila u oba smera, što predstavlja rekord naplatne stanice Beograd od otvaranja – saopštavaju „Putevi Srbije“. – Takođe, i narednog vikenda očekujemo sličnu situaciju.\nAutomobil koji od Beograda krene put Šida sada mora da računa da će ga korišćenje auto-puta koštati 450 dinara. Putnici koji bi da skrenu sa magistrale i iskoriste deonicu Ljig – Preljina treba da pripreme 160 dinara na ime putarine.\nZAJEDNIČKA KONTROLA NA PREŠEVU\nPUTOVANjE u Severnu Makedoniju (SM) i dalje na jug biće brže po uspostvljanju zajedničke kontrole na srpsko-makedonskoj granici. Početak se očekuje već krajem avgusta, uvereni su makedonski mediji.\nSrbija i SM su 12. jula potpisale Sporazum o uspostavljanju zajedničkih kontrola na graničnom prelazu Tabanovce – Preševo. Za putnike i teretna vozila koji se kreću iz Srbije ka SM granična služba Srbije će sprovesti izlaznu kontrolu na teritoriji SM, dok za one koji putuju u suprotnom smeru, izlazna kontrola makedonskih graničnih službi će se sprovoditi na teritoriji Srbije na graničnom prelazu Preševo.