Rade Bojović, alternativa vlasti i opoziciji | Politika | DW | 24.02.2013\nRade Bojović, alternativa vlasti i opoziciji\nU Crnoj Gori se 7. aprila održavaju izbori za predsednika. Svoju kandidaturu najavio je i lider političkog kluba „Pravedna Crna Gora“ i nekadašnji čelnik „Pokreta za nezavisnu Crnu Goru“ Rade Bojović.\nBojović nastoji da se predstavi kao alternativa i vlasti i opoziciji. Postavio je sebi izuzetno težak zadatak. U zemlji koja je već decenijama duboko podeljena između dva politička bloka, on pokušava da prokrči treći put. Ali, za čoveka koji je u poslednje dve decenije bio protivnik ratne politike zvanične Podgorice i kasnije koordinator „Pokreta za nezevisnu Crnu Goru“, takav potez je logičan i prirodan. Uz to, reč je o pravniku bez mrlje u poslovnoj karijeri, koji sasvim pristojno živi od prihoda svoje konsultantske firme.\nIza Bojovića, bar za sada, formalno stoji samo njegov politički klub „Pravedna Crna Gora“, pa će za njega biti veoma teško da u relativno kratkom roku prikupi dovoljan broj potpisa za svoju kandidaturu.\nPromene kroz stabilnost\nU intervjuu za DW Bojović kaže da Crnoj Gori nudi razvlašćivanje partitokratskog sistema, koji je zemlju doveo na rub ekonomskog i socijalnog ambisa, a koji, kako navodi, sada personifikuju predsednički kandidat Đukanovićeve Demokratske partije socijalista Filip Vujanović i kandidat opozicije Miodrag Lekić. „Vujanović simboliše trulu stabilnost bez promena, dok za razliku od njega Lekić, ukoliko bi pobedio, simboliše promene, ali bez stabilnosti. Jer, to bi značilo nove parlamentarne izbore i, da kažem, nove političke sukobe unutar jedne klase za koju ja smatram da je u celini problem Crne Gore. Moja politička ponuda je svakako izbor nekoga ko bi obezbedio promene kroz stabilnost, nekoga ko bi promovisao državotvornu i pravednu Crnu Goru. To je ono što nedostaje ovoj vlasti i što nedostaje ovoj opoziciji“.\nAnalitičari smatraju da je realno da Bojovića podrže glasači Socijaldemokratske partije (SDP), koja je deo vladajuće koalicije, ali koja se snažno protivi ponovnom izboru Filipa Vujanovića na tu funkciju. Socijaldemokrate Ranka Krivokapića, Vujanoviću posebno zameraju što nije odlučniji u odbrani crnogorskih nacionalnih interesa i simbola te države.\nInače, Bojović je devedesetih godina bio član SDP-a i poslanik te stranke u nekadašnjem Saveznom parlamentu Srbije i Crne Gore, ali kaže da ne traži podršku od SDP-a za svoju kandidaturu. Očekuje, međutim, da će znatan deo birača te partije glasati za njega.\nIako nije članica ni evrozone ni EU, Crna Gora godinama kao svoju valutu koristi evro. Hoće li ta zemlja, tokom pregovora o pristupanju Uniji morati da ga se odrekne, kako bi ga kasnije ponovo, po pravilima, uvela? (28.01.2013)\nBojović je uveren da se problemi i pitanja koje on postavlja tiču ogromne većine građana Crne Gore, posebno tzv. suverenističkog biračkog tela i manjinskih nacionalnih zajednica. „Potpuno je drugačija stvar u kojoj će meri građani to prepoznati. Drugo, moja kandidatura je samostalna, građanska i nema nikakvih dodirnih tačaka sa političkim strankama. Ukoliko bih uspeo da prikupim dovoljan broj potpisa i formalizujem kandidaturu, onda je realno da očekujem da ono što uslovno nazivamo suverenističkim biračima i predstavnicima manjina da prosto glasaju za mene, a ne za moje protivkandidate“, dodaje on.\nZbog činjenice da bi njegova kandidatura mogla mnogo više nauditi Vujanoviću nego Lekiću, Bojović nailazi čak i na opstrukcije državnih organa, pa je pozvao građane da pobede strah i apatiju i vrate nadu toj zemlji.\nBojović ocenjuje da Crna Gora ide dobrim smerom na spoljnopolitičkom planu, ali da to nije slučaj i u unutrašnjoj politici. „Crna Gora, ovakva kakva je, morala bi da iskoristi sve svoje kapacitete i usput odstrani onaj kancerogeni deo političke klase da bi mogla ići napred“, navodi predsednički kandidat „Pravedne Crne Gore“ Rade Bojović i zaključuje da će ako Lekić bude bojkotovao izbore zbog niza afera koje su poslednjih dana preplavile Crnu Goru, i on istupiti iz izborne trke za predsednika te države.\nKljučne reči crna gora, rade bojović, izbori, potpisi, kandidatura\nTrajni link https://p.dw.com/p/17kpp


REAKCIJA Informacija nakon 7. oktobra\nU Zvorniku komentirala tvrdnju da zvaničnici susjedne države "posjeduje frapantne dokaze o miješanju zapadnih sila u izbore u RS"\nPredsjednica Vlade Republike Srpske (RS) Željka Cvijanović tvrdi da je Srbija ozbiljna država i ima ozbiljne službe te da vlast u tom bh. entitetu već odavno zna ono što je i predsjednik Srbije Aleksandar Vučić rekao o "umiješanosti zapadnih sila" u izbore u RS.\n- Srbija ima razne mogućnosti da dođe do određenih informacija. Sigurna sam da ćemo nakon izbora dobiti te informacije za koje mi već dosta toga i znamo – izjavila je Cvijanović u u Zvorniku komentirajući Vučićevu tvrdnju da "posjeduje frapantne dokaze o miješanju zapadnih sila u izbore u RS", o "čemu će iznijeti dokaze nakon izbora".\nCvijanović je ustvrdila da se Vučić ne miješa u izbore u RS, već institucionalno nastoji pomoći lokalnim zajednicama u tom bh. entitetu.\n- Nažalost, čuli smo člana Predsjedništva BiH Mladena Ivanića, koji je upozorio da se Srbija ne treba miješati u izbore, smatrajući pod tim to što Srbija ovdje izgradi školu, put. Ivanić pri tome nikada nije htio reći da se upravo stranci miješaju u izbore u BiH, imaju svoje favorite, upumpavaju sredstva protiv aktuelne vlasti u RS... - rekla je Cvijanović.\nŽeljka Cvijanović Vlada RS Srbija Aleksandar Vučić Izbori\nOŠTRE PORUKE PREMIJERKE


Eipix Entertainment postaje deo ruske gaming kompanije Playrixa\nNa ovaj način jedan od najvećih razvojnih studija mobilnih igara na svetu ulazi na srpsko tržište, što je, inače, deo strategije ove kompanije. Playrix stoji iza naslova igara kao što su Homescapes, Gardenscapes, Township, Fishdom i Wildscapes – sa ukupnim brojem od 100 miliona aktivnih korisnika.\nPovodom ove vesti oglasio se i suosnivač Playrixa Dmitri Bukhman, koji je istakao:\nNakon više od decenije rada na igrama, Eipix Entertainment je dokazao da je jedan od najtalentovanijih timova na ovom tržištu. Ponosni smo što ćemo biti deo njihovog napretka u budućnosti, pružajući Playrix RS-u sve znanje i podršku u stvaranju igara najvišeg svetskog kvaliteta.\nEipix ne nastavlja rad na svojim igrama već se fokusira na Playrix naslove\nKako bismo saznali više o ulasku pomenute firme na domaće tržište, kontaktirali smo Eipix Entertainment, te smo imali priliku da detaljnije porazgovaramo sa Mirkom Topalskim, izvršnim direktorom kompanije, kao i sa Zoranom Milankom, šefom operacija u Eipixu.\nMirko za Netokraciju ističe da je u sklopu svoje poslovne strategije širenja Playrix na srpsko tržište ušao tražeći partnere koji se po raznim kriterijumima uklapaju u njihovu poslovnu politiku. Kako kaže, Eipixov tim je bio dobar match, u kontakt su stupili u aprilu ove godine, a od tada traju detaljni dogovori i rad na uspostavljanju novog studija u Srbiji.\nTopalski je ujedno iskoristio priliku i da objasni sve prednosti koje je dolazak Playrixa omogućio Eipix-u:\nŠto se tiče benefita saradnje, jasno je da pridruživanje jednom od najvećih razvojnih studija mobilnih igara na svetu pruža pristup globalnom tržištu, ogromnoj svetskoj publici i bazi znanja i stručnosti koju nikada do sada nismo imali. Naravno, saradnja donosi i znatno bolje uslove rada za zaposlene.\nSa druge strane, Zoran nam je otkrio više detalja o samostalnim projektima koje će u budućem periodu tim u Novom Sadu razvijati, s obzirom na to da Eipix neće nastaviti rad na starim naslovima, već je fokusiran na nove projekte. Prema njegovim rečima, iako detaljnije informacije o projektima nisu javne, ono što iz studija mogu da potvrde jeste da će se fokusirati na casual mobile free to play igre koje će žanrom odgovarati dosadašnjim Playrix-ovim projektima:\nDakle, ostajemo u istom stilu, ali očekujemo u narednim godinama da će Playrix osvajati i neke nove žanrove.\nOtvorene su nove pozicije za zapošljavanje u Playrixu\nGovoreći o tome koliko bi pomenuta akvizicija mogla da znači za dalji razvoj domaće gejming scene, Mirko dodaje da ga veoma raduje činjenica da će se ovaj dogovor odraziti i na rast domaće industrije u ovom domenu:\nPlayrix RS će u Srbiju dovesti iskustvo i stručnost, eksperte koji aktivno rade na najpopularnijim naslovima mobilnih igara na svetu. Osim znanja, sada imamo pristup tehnologiji i alatima koju koriste najbolje kompanije u ovoj industriji. Radićemo na tome da se znanje, stručnost i iskustvo kroz naš studio prenese i u lokalni ekosistem.\nTopalski ocenjuje da je studio okrenut isključivo prema projektima jedinstvenog kvaliteta, pa je u potrazi za najboljim stručnjacima i mladim talentima iz oblasti dizajna video igara, programiranja, umetnosti i biznisa uopšte. “Članovima našeg tima, kao članovima globalne Playrix grupacije, otvorena su vrata saradnje sa top-industry alatima, tehnologijom i stručnjacima, kao i konkurentni uslovi rada i brojni kompanijski benefiti”, zaključio je Mirko na kraju.\nViše o uslovima i karijeri u Playrix RS i otvorenim pozicijama saznajte na web stranici www.playrix.rs i društvenim mrežama LinkedIn, Facebook, Instagram.\nPodsetimo, Eipix Entertainment je osnovan 2005. godine pod sloganom Creating Worlds, dok je za to vreme postala jedna od najistaknutijih srpskih kompanija za razvoj video-igara kao i jedan od najproduktivnijih razvojnih studija HOPA igara na svetu.


Novi sultan nije definisao nikakve planove na svom govoru prilikom ustoličenja, mada je radio sa Mladoturcima na realizaciji ustavnih aranžmanima. Ova nova forma stvorila je prostora da se liberalnom pokušaju tranzicije dodaju elementi Islama, te je tako pronađen balans između reforma Tanzimata i religije.\nPolitička struktura reformi nije odgovarala vekovima staroj osmanskoj političkoj kulturi, uprkos ogromnom pritisku zapada na sprovođenje datih reformi i na usvajanje zapadnog sistema političkog odlučivanja. Decembra 26. godine 1876. usled ustanka u Hercegovini 1875. godine, rata sa Srbijom i Crnom Gorom, kao i brutalno ugušenog ustanka u Bugarskoj, dolazi do proglašavanja ustava i otvaranja parlamenta.\nU svakom slučaju, reformisanje Osmanskog carstva pokazalo se kao nemoguće. Rusija je nastavila sa mobilizacijom trupa za rat. Međutim, sve se promenilo kada se britanska floza sa Mramornog mora približila glavnom gradu. Početkom 1877. godine Osmansko carstvo ulazi u rat sa Rusijom.\nNa insistiranje velikih sila, kako bi se smanjio uticaj Rusije, sazvan je Berlinski kongres na kome su izmenjene pojedinosti sanstefanskog mira. Kao zamenu za ove usluge, Kipar je "pozajmljen" Velikoj Britaniji 1878. godine. Bilo je i nevolja u Egiptu, gde su nelojalne kedive morale da budu smenjene. Sultanovi odnosi sa Urabi-pašom drastično su se pogoršali usled britanske virtualne kontrole nad Sudanom i Egiptom, koja je uspostavljena intervencijom britanske vojske 1882. godine, kako bi se u njima "uspostavio red". Sudan, Egipat i Kipar biće osmanske provincije " na papiru" sve do 1914. godine, kada ih je Britanija zvanično aneksirala kao odgovor učestvovanju Osmanskog carstva u Prvom svetskom ratu na strani Centralnih sila.\nJedan od ključnih problema bilo je albansko pitanje.\nSjedinjenje Bugarske i istočne Rumelije 1885. godine bilo je još jedan u nizu teških udaraca nanetih Osmanskoj imperiji. Stavaranje nezavisne i moćne Bugarske predstavljalo je veliku pretnju po Osmansko carstvo. Mnogo godina sultan je morao da se dogovara sa Bugarskom, kako ne bi antagonizovao ni ruske, a ni nemačke želje.\nKrit je dobio proširene privilegije, ali to nije zadovoljilo lokalno stanovništvo koje je želelo sjedinjenje s Grčkom. Početkom 1897. godine poslata je grčka ekspedicija s namerom da se ukloni osmanska vladavina na Kritu. Ovaj potez doveo je do rata između Grčke i Osmanskog carstva, iz koga je Osmansko carstvo izašlo kao pobednik. Međutim, Krit je pao u ruke Britanije, Francuske i Rusije.\nDogovor sa Nemcima, pa masakar\nSile antante i Osmansko carstvo bili su u veoma zategnutim odnosima. Sultan Abdul Hamid II smatrao je da Osmansko carstvo zaslužuje mesto među velikim evropskim silama. On i njegov divan smatrali su da je Osmansko carstvo moderno i da je to evropska imperija, koja ima više muslimana nego hrišćana. Međutim, njihove akcije često su bile osuđivane od strane Evrope i kotirane kao egzotične i necivilizovane.\nU vreme vladavine Abdula Osmansko carstvo su nazivali "Bolesnik sa Bosfora" jer je tada došlo do strmoglavog pada moći i veličine samog carstva. Ali, uprkos konzervativnoj i despotskoj vladavini, tokom njegove veoma duge vladavine došlo je do modernizacije Osmanskog carstva.


Proizvodnja – UniDocs\nPreduzeća koja se prevashodno bave proizvodnjom i prodajom sopstvenih proizvoda kao najvažniji segment poslovanja kojim se mora upravljati precizno, tačno i kontinuirano prepoznaju upravo ukupan tok aktivnosti od nabavke i pripreme materijala, preko njegove potrošnje i pretvaranja u poluproizvode, od kojih se na kraju grade gotovi proizvodi koji se isporučuju prema kupcima. Kvalitetno upravljanje ovim skupom procesa obezbeđuje im stalni kvalitet proizvoda, minimalne troškove, efikasnu i pravovremenu realizaciju.\nUniDocs Business Box sadrži i kompletan skup funkcionalnosti za stvarno upravljanje proizvodnjom, tokovima materijala i poluproizvoda sa praćenjem šarži i pojedinačnih komada, praćenjem stvarnih i poređenjem sa planskim utrošcima, kao i monitoring stanja pojedinačnih proizvodnih ciklusa.\nObezbeđena je potpuna povezanost procesa u prodaji, logistici, proizvodnji i nabavci, kao i integracija sa računovodstvom.\nSistem omogućuje formiranje potpunih i struktuiranih tehnoloških postupaka, u okviru kojih se definiše sastavnica proizvoda, detaljni podaci o svakoj operaciji, potrebni materijali, alati, vremena i ostali parametri neophodni za jednoznačno određivanje načina proizvodnje svakog od proizvoda.\nPlan realizacije proizvodnje se formira na osnovu porudžbina i potrebnih zaliha gotovih proizvoda kao spisak radnih naloga koji čekaju na lansiranje shodno planiranim datumima početka. Realizacija svakog od radnih naloga se prati na nivou operacije u realnom vremenu, uz beleženje svih parametara, među kojima su stvarna vremena, utrošci, neplanirani otpad i zastoji, izvršitelji operacija, itd.\nOvakav sistem za upravljanje proizvodnjom obezbeđuje preciznu analizu efikasnosti izvršenja svakog od lansiranih radnih naloga, konzistentnosti proizvodnje jednog proizvoda kroz veći broj radnih naloga, analize neplaniranog otpada (škarta) na nivou mašina, izvršilaca, proizvoda i slično.\nUniDocs Business Box obezbeđuje i opciono upravljanje poslovima razvoja proizvoda kao skup poslova koji prethodi razradi tehnološkog postupka, sve povratne sprege na relaciji proizvodnja – tehnologija – projektovanje sa ciljem kontinuiranog poboljšanja konstrukcije, tehnologije i organizacije proizvodnje, odnosno poboljšanja kvaliteta proizvoda, povećanja efikasnosti proizvodnje i smanjenja troškova proizvodnje.\nPodržan je ukupan skup procesa, od ponude i potvrde porudžbine, preko formiranja tehnoloških postupaka, pripreme i lansiranje radnih naloga, sve do nadgledanja i analiziranja učinaka i efikasnosti proizvodnje u svakom njenom delu. Pogonsko knjigovodstvo predstavlja samo jedan pogled na podatke nastale kroz upravljanje proizvodnjom, a ne dodatni posao službe računovodstva.


Kanada će tužiti VW zbog skandala s emisijama izduvnih gasova – Biznis.ba\nNaslovnaSvijetKanada će tužiti VW zbog skandala s emisijama izduvnih gasova\nobjavljeno 10. dec 2019. u 09:53\nKanadska vlada objavila je u ponedjeljak da će tužiti njemačkog proizvođača automobila Volkswagen za svjesni uvoz automobila koji krše standarde o emisiji izduvnih gasova.\nVolkswagen se suočava sa 58 optužbi za kršenje kanadskog zakona o zaštiti okoliša, kao i dvije druge optužbe za pružanje pogrešnih informacija zvaničnicima.\nIzmeđu 2008. i 2015., Volkswagen je u Kanadu izvezeo 128.000 vozila s dizelskim motorima koji su bili opremljeni softverom koji je omogućavao da izgleda da automobili proizvode manje emisije izduvnih gasova od stvarnih.\nU izjavi iz VW-a je navedeno da sarađuju s kanadskim istražiteljima i da su već pripremili sporazum o priznanju krivice uoči prvog pojavljivanja na sudu u Torontu u petak.\nVolkswagen se trenutno suočava s tužbama u više od 50 zemalja zbog skandala koji je već koštao kompaniju više od 27 milijardi eura zbog novčanih kazni i odšteta za kupce, prenosi DW.


Severna Koreja po starom: Zbrisaćemo Ameriku!\nI. Đ. 24. aprila 2017. 14:14\nNa zvaničnom veb sajtu Severne Koreje pojavilo se upozorenje da će Pjongjang „zbrisati“ SAD ukoliko Vašington započne rat na Korejskom poluostrvu.\n„Takve pretnje možda bi uplašile meduzu, ali to nikada neće uspeti sa Severnom Korejom“, piše u današnjem Rodongu.\nDan ranije objavljeno je da su revolucionarne snage Severne Koreje „borbeno spremne da potope nuklearni nosač aviona SAD jednim udarom“.\nU uvodniku se navodi da je dolazak udarne grupe dokaz da se invazija Severne Koreje bliži, a autor teksta ocenjuje da je to loša procenaVašingtona da poredi Severnu Koreju i Siriju, koja nije, nakon što su SAD lansirale krstareće rakete na vazduhoplovnu bazu Šajrat. momentalno odgovorila protivnapadom,\n„Svet će sada biti svedok kako se nuklearni nosači aviona Vašingtona pretvaraju u ogromne gomile čelika zakopanih u moru i kako će zemlja pod nazivom Amerika biti zbrisana sa lica Zemlje“,kaže se u uvodniku.\nZvaničnici SAD su upozoravali da su „sve opcije na stolu“, uključujući i vojni udar, kako bi osujetili oružane ambicije Severne Koreje.


PC Press » PC #118 | Kapljice pod lupom\nŠto je izbor inkjet štampača veći, to se kupci više žale na nedoumice u kojima se nalaze - često se desi da, povučeni niskom cenom, kupe štampač koji je posle preskup u radu. Krenuli smo redom i analizirali kompletnu ponudu na domaćem tržištu...\nPC #118 | Slađana Radivojević\nKoliko puta ste do sada čuli onu staru "nismo dovoljno bogati da kupujemo jeftine stvari"? Kada su u pitanju inkjet štampači, svest o kvalitetu, čak i kod iskusnijih korisnika, često izbledi zajedno sa bojama na papiru. Onaj ko kupi (pre)skup model očekuje da on bude dobar u svim poslovima, a onaj ko se opredeli za jeftin ne ceni uređaj koji ne košta ni koliko jedan komplet kertridža. U Srbiji prva asocijacija obično vodi na neki jeftini model koji je možda čak dobio na poklon uz PC. Ubeđen da će ga "poklon" dugo i verno služiti, kupac se razočara kada, posle par bledih fotografija, dobije poruku o praznom kertridžu, a onda sazna i cenu novog... Sledi period letargije, tokom koje korisnik pokušava sebi (i drugima) da objasni kako odštampane fotografije i nisu toliko blede i da su takve fotografije, na kraju krajeva, maksimum koji treba i očekivati od inkjet tehnologije. Na drugoj strani su "pametnjakovići" koji jure kao muve bez glave i raspituju se čiji je (kertridž) veći, a hvale se i svojim "ubodnim veštinama", tj. baratanjem špricem za punjenje mastilom.\nIskustvo govori da inkjet štampači, za razliku od većine ostalih uređaja, postaju trošak tek nakon kupovine i da je za vrhunski kvalitet otiska potreban jednako kvalitetan potrošni materijal. Premisa da svim kompanijama profit donose mastila i specijalizovani papir a ne sami uređaji figurira već godinama, ali je činjenica da oko svakog inkjet-a raste čitava industrija potrošnog materijala za njega. Nije lako odgovoriti na pitanje zašto su mastila nezavisnih proizvođača toliko jeftinija - najlakše je reći da su ona nekvalitetnija i da nezavisni proizvođači ulažu manje u istraživanja i poboljšanja fizičkih i hemijskih osobina mastila, ali se sa jednakim pravom može reći da "veliki" visokim cenama mastila pokrivaju gubitke u proizvodnji uređaja.\nZavršimo ovu diskusiju konstatacijom da su proizvođači u poslednje vreme okrenuti više trajnosti fotografija i njihovom reagovanju na agresivne faktore sredine, negoli kvalitetu štampe koji očito smatraju toliko dobrim da ga nema mnogo smisla dalje popravljati. Trajnost je važna kategorija, mada i tu treba iznete tvrdnje gledati sa rezervom - čak i ako se pomirimo sa evidentnom činjenicom da ćemo teško proveriti da li će fotografija trajati čitavih 100 godina, treba pročitati i "sitna slova" gde piše da se takva dugovečnost obećava samo uz upotrebu originalnih mastila i foto-papira, uz podrazumevano skladištenje fotografija u albumu ili čak iza stakla.\nU velikom uporednom prikazu štampača četiri najveća svetska proizvođača, pored detaljnog testiranja brzine i kvaliteta štampanja, probaćemo da skrenemo pažnju i na neka tehnološka rešenja i konstrukciju uređaja, na koje treba obratiti pažnju prilikom kupovine. Obično se postavlja pitanje mogućnosti dopunjavanja kertridža i njegovog kapaciteta, ali još uvek nije dovoljno razvijena svest da se upotrebom lošeg mastila, pored lošijeg kvalitet otiska, može oštetiti glava za štampanje. Kapacitet kertridža i njegova cena ne daju odgovore na sva pitanja - detaljni proračuni cene štampanja obično ne pominju skrivene troškove kao što su cena nove glave za štampanje ili, ako nju nije moguće zameniti, cena novog štampača. Do nedavno su tu stvari ipak bile prilično jasne, a onda su jesenje serije iz Canon-a i HP-a iskomplikovale računicu...\nVećina proizvođača je okrenuta razvoju termalnog drop-on-demand rešenja, dok jedino Epson koristi micropiezo tehnologiju. On je ujedno prvi proizvođač koji je na svoje kertridže ugradio mikročipove koji veoma otežavaju dopunjavanje kertridža - korisnik može da kupi originalni ili kompatibilni kertridž nekog drugog proizvođača, a ako baš voli da dosipa mastilo, moraće da potraži specijalni uređaj za resetovanje starih kertridža. Glava za štampanje je kod Epson-a deo štampača koji se ne može skinuti, pa kvar glave ujedno označava i kraj životnog veka samog štampača.\nLexmark-ove i HP-ove štampače već dugi niz godina krase slična tehnološka rešenja, koja pored thermal inkjet tehnologije podrazumevaju i glavu za štampanje koja je integralni deo kertridža - sa svakom promenom kertridža dobijate i novu glavu za štampanje, pa je rizik pri dolivanju mastila znatno manji. Sa druge strane, kertridži su često trobojni, što povećava troškove štampe. Svi Canon Pixma štampači iz prethodne serije imali su zamenjive, ali skupe glave koje je malo ko realno menjao. Kertridži za "stare" Pixma štampače su jeftini, jer se radi o običnim patronama sa mastilom, pa se većina korisnika odlučuje za originalna mastila.\nRešenje sa pojedinačnim kertridžima je dobro zato što se nikada ne baca višak neke od boja, što je čest slučaj kod trokolornih kertridža. Trend smanjivanja kapljica kod Canon-a na samo 2 ili čak 1 pl zahteva poboljšanje kvaliteta glava, ali se ujedno mora imati u vidu da je prečnik mlaznica jako mali, te se pri prolasku malih kapljica javlja problem otpora vazduha na putu kapljice od mlaznice ka papiru, što znači da je mogućnost zapušavanja mlaznica veća. U novoj seriji Pixma štampača predstavljeno i nekoliko novih modela u svim klasama, koje karakteriše tehnološko rešenje svojstveno HP-u i Lexmark-u: glava za štampanje je u sastavu kertridža. HP je dalje iskomplikovao situaciju promocijom modela Photosmart 8250, koji pored niza novih tehnoloških rešenja donosi i glavu kao deo štampača te individualne patrone za mastilo, koje pojeftinjuju štampu - do sada je ovo rešenje bilo prisutno kod skupljih HP-ovih printera namenjenih poslovnim korisnicima. Ukratko, (gotovo) kod svakoga se nude sve varijante, pa je izbor sve složeniji.\nŠtampače nije lako uporediti na osnovu specifikacija. Na kutijama se uglavnom ističu podaci koji se odnose na maksimalnu rezoluciju štampe, minimalnu veličinu kapljica i brzinu štampe strane, ali se pri tom misli na štampu teksta u najnižem kvalitetu, što praktično niko ne koristi, ili ispis fotografije u draft modu, koji se koristi još manje. Teško ćete na osnovu specifikacija doći do podataka o zapremini kapljice crnog pigmentnog mastila kod Canon-ovih štampača, zapremini Lexmark-ovih kertridža ili brzini štampe u maksimalnoj rezoluciji kod HP-ovih printera. Rezultati postignuti u realnom svetu zavise od primenjenog tehnološkog rešenja pa ne treba da čudi što HP-ovih 600 dpi primenom PhotoREt tehnologije vrlo često na papiru izgleda bolje nego 4800*1200 dpi nekog dugog proizvođača. Poslovna politika proizvođača je da kamufliraju eventualne nedostatke svoje tehnologije, pa smo zato za testiranje kvaliteta i brzine štampanja koristili veći broj dokumenta.\nŠtampu fotografija smo testirali na originalnom foto-papiru svakog od proizvođača, a za ostale testove smo koristili 80 g/m<+>2 <+>papir formata A4. Za proveru brzine štampanja smo koristili nekoliko fajlova. Tekst, obima deset strana, je pripremljen u Microsoft Word-u, a svaka strana je u proseku sadržala 3500 znakova. U prvom testu smo proveravali brzinu štampe u najekonomičnijem i najbržem režimu (Quick Print, Draft, Fast ili Fast Draft, zavisno od proizvođača), dok smo u drugom testu proveravali brzinu štampe u standardnom režimu, koji je predviđen za svakodnevnu upotrebu. Ovaj način štampe smo koristili i za štampanje Excel tabele, obima pet strana, kao i za izradu zahtevne strane pripremljene u Corel Draw-u koja je, pored teksta različite veličine, sadržala i dve grafike u boji i malu fotografiju niske rezolucije.\nTest fotografije smo izrađivali u dva formata, fotografskom 10*15 cm i na foto-papiru formata A4, bez margina, u slučaju da printer podržava ovu opciju, odnosno sa minimalnim marginama u suprotnom. Za sve HP-ove, oba Epson-ova i jedan Lexmark-ov štampač smo merili vreme štampanja fotografije 10*15 cm u dva režima rada namenjena štampanju fotografija. Da bi se dobili maksimalan kvalitet štampe i puna funkcionalnost kod većine HP-ovih štampača neophodno je dokupiti neki od opcionih kertridža - svi štampači su testirani sa njima, pa je iz tog razloga uz cenu štampača navedena i cena dopunskih patrona. Prilikom štampe test fotografije na formatu A4 koristili smo isključivo maksimalnu rezoluciju, a samim tim i najsporiji režim štampanja. Sama priprema dokumenta za štampu nije uzeta u obzir, jer ona varira od računara do računara - u obzir je uzeto vreme koje je potrebno štampaču da nakon softverskog preview-a odštampa zadati dokument. Prilikom merenja brzine štampanja nismo računali vreme potrebno za štampanje prve strane dokumenta, već je ono navedeno zasebno u tabeli. Za proveru kvaliteta štampe smo, pored dokumenata odštampanih za proveru brzine, koristili i tekstualni fajl koji sadrži tekst u različiti veličinama (u crnoj i u svim osnovnim bojama) i jednu crno-belu fotografiju.\nKvalitet štampe smo vrednovali opisnim ocenama, ali smo ipak na kraju ocenili kvalitet štampe teksta, grafike u boji i fotografija. Na ukupnu ocenu kvaliteta štampe teksta uticala su četiri parametra sa različitim težinskim faktorima, a na ocenu štampe kvaliteta fotografija pet, od kojih su najveći udeo imale zasićenost boja i mogućnost štampača da prikaže sitne detalje, bilo na svetlim ili na tamnim površinama.\nZa detaljan pregled domaćeg tržišta inkjet štampača, test 17 modela podeljenih u tri grupe, tabelu karakteristika i ocena pogledajte PC #118.


Za osamnaest godina Nemačka uložila u Srbiju 1,8 milijardi evra - Studio B\nZa osamnaest godina Nemačka uložila u Srbiju 1,8 milijardi evra\nZa osamnaest godina Nemačka uložila u Srbiju 1,8 milijardi evra Tanjug\nEkonomijaEkonomija Pocetna 05. 12. 2018. 18:13:57\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić, ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović i ambasador Nemačke Tomas Šib obratili su se na svečanom obeležavanju osamnaest godina nemačko-srpske razvojne saradnje. Događaju, koji je upriličen u Starom dvoru, prisustvovali su brojni zvaničnici i gosti, kao i članovi Gradskog veća Grada Beograda i predstavnici ministarstava.\nGradonačelnik je tom prilikom istakao veliki značaj saradnje između dve države, koja je, kako je naveo, u segmentu razvoja dostigla punoletstvo.\n– Saradnja je svakako i starija, ali je tokom ovog perioda postala konkretna i jasna, zahvaljujući brojnim projektima. Za osamnaest godina uloženo je 1,8 milijardi evra u projekte iz oblasti ekologije, privrede, administracije i mnogih drugih koji su vrlo značajni za razvoj Srbije. U našoj zemlji posluje četiristo firmi iz Nemačke, u kojima je zaposleno oko pedeset hiljada ljudi. Od tog broja pedeset firmi je u Beogradu. Čast nam je da imamo tako moćnog partnera u poboljšavanju životnog standarda, kvaliteta života i socijalne odgovornosti prema građanima – rekao je Radojičić.\nOn je izložio nekoliko primera koje Beograd radi zajedno sa Nemačkom razvojnom organizacijom GIZ, među kojima je jedan od najznačajnijih projekat popravljanja kvaliteta života za 145 romskih porodica.\n– Želja nam je da projekata bude još više, s obzirom da je Nemačka zemlja od koje možemo mnogo da naučimo i sa kojom možemo mnogo da sarađujemo i u budućnosti. Za nas je Nemačka vrlo važan partner i verujem da ćemo i u narednom periodu zajedno raditi na unapređivanju života u Beogradu – istakao je Radojičić, izražavajući veliku zahvalnost u ime Grada Beograda.\nTomas Šib je podsetio da je bilo više od dvadeset zvaničnih sastanaka predstavnika obe vlade, kao i bezbroj neformalnih razgovora.\n– Realizovano je skoro osamdeset projekata tehničke saradnje i šezdeset finansijske pomoći. Predviđeno je i 30 miliona evra za nove projekte, a akcenat će biti na „zeleni” sektor, ruralna područja, socijalno ugroženo stanovništvo i ulazak Srbije u EU. Nemačka je u posleratnom periodu iskusila važnost međunarodne saradnje i finansijske pomoći. Od međunarodne povezanosti sve zemlje imaju koristi, a Nemačka će nastaviti da pomaže Srbiji da postane konkuretna, da se ispoštuju standardi zaštite životne sredine i na prvom mestu, da svi građani žive bolje – naglasio je Šib.\nJadranka Joksimović se osvrnula na važnost razvojne pomoći Nemačke ne samo na putu ka EU nego i u segmentu socio-ekonomskog održivog razvoja i reformskih projekata gradova i opština u Srbiji. Ona je podsetila da su sredstva bila bespovratna ili je bilo reč o povoljnim zajmovima KFW banke.\n– Od značajnijih projekata navela bih rehabilitaciju i proširenje kapaciteta hidroelektrane „Bajina bašta”, a trenutno se isto radi i sa hidrocentralom u Zvorniku, zatim 21 opština u Srbiji radi na uvođenju daljinskog sistema grejanja, 24 opštine rade na uvođenju sistema prečišćavanja otpadnih voda, a u pet od osamnaest identifikovanih škola implementira se sistem energetske efikasnosti. To su konkretne i vidljive stvari kojima se pomaže regionalni razvoj naše zemlje kako bi ona po ulasku u uniju bila socio-ekonomski razvijenija, približnija evropskim standardima i uklopljivija u zajedničke politike. To nije samo izraz solidarnosti već i politička odluka da se na Srbiju ozbiljno računa – rekla je Joksimović.\nNa svečanosti je prikazana predstava posvećena nemačko-srpskoj saradnji pod nazivom „Punoletstvo”, kao i izložba „Dela znače” na kojoj su prikazani projekti u oblastima podrške reformama javne uprave i finansija, edukacije i inkluzije manjinskih grupa, zapošljavanja, obrazovanja, preduzetništva, energetske efikasnosti, zaštite biodiverziteta i drugo.


Srbija: Joksimović poslala pismo Evropskoj narodnoj partiji o događajima ispred Parlamenta\nSekretarka Srpske napredne stranke (SNS) za međunarodna pitanja, Jadranka Joksimović, obavestila je Evropsku narodnu stranku (EPP), čiji je SNS aktivan član, o nedavnim, kako je rekla, uznemirujućim događajima ispred Narodne skupštine Srbije.\nU pismu EPP-u Joksimović je rekla da su 8. maja pristalice pokreta Dveri, na čelu sa njihovim vođom Boškom Obradovićem, fizički napale Marijana Rističevića, poslanika u Parlamentu i predsednika Narodne seljačke partije, i pokušale da spreče da Ministar zdravlja Zlatibor Lončar uđe u zgradu parlamenta.\nNaglasila je da su predstavnici pokreta Dveri i Saveza za Srbiju (SZS) istakli nastavak promocije i upotrebe nasilja kao metode političke borbe i pozvala EPP da pažljivo prati aktivnosti dela opozicije i da osude sve oblike nasilja.\n„Indikacija da SZS nije zainteresovan da legalno stekne poverenje građana na izborima je činjenica da pre godinu dana nisu želeli da učestvuju ni u dijalogu Vlade i opozicije za poboljšanje uslova na izborima, niti u dijalogu između stranaka, na poziv predstavnika Evropskog parlamenta Vladimira Bilčika i Tanje Fajon“, podsetila je Joksimović.\nOna navodi da će, parlamentarni i lokalni izbori u Srbiji biti održani 21. juna i biće prilika za sve građane da iskažu svoju političku volju, ali i prilika da političke stranke predstave svoje programe, na ozbiljan i odgovoran način.\nTakođe je informisala da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao sve političke aktere da učestvuju na izborima i da kampanju provedu bez upotrebe nasilja i uz poštovanje svojih političkih protivnika, bez obzira na njihovu političku pripadnost.\n„U Srbiji, kao pluralističkom demokratskom društvu, uvođenje nasilja u političku borbu neće se tolerisati. SNS će se žestoko i dosledno boriti protiv svih oblika nasilja i promovisat će dijalog kao jedini pravi način za postizanje dugoročno održivih demokratskih vrednosti u društvu“, rekla je Joksimović./ibna


FoNet portal :: Pretraga / tagId=87316 / position=0\nTag: predsednica, Pogodaka: 191\nPremijerka Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas sa novoimenovanim ambasadorom Republike Koreje Li Đeungom o produbljivanju bilateralne saradnje i partnerskih odnosa, pre svega na polju ekonomije i privredne saradnje, saopšteno je iz Vlade.\nPritisci sa obe strane\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da Srbija nije uvela sankcije Rusiji zbog rata u Ukrajini, ali se politički jasno opredelila, istakavši da pozicija Srbije ni sa jedne strane nije laka.\nMir, stabilnost i saradnja\nPremijerka Srbije Ana Brnabić poručila je danas da je za Srbiju "prvi i apsolutni prioritet" očuvanje mira i stabilnosti, kao i regionalna saradnja, jer se tako otvara prostor za dodatni privredni rast zemalja Zapadnog Balkana.\nDojave o bombama vid pritiska\nOgromni su pritisci na Srbiju, užasni i svakim danom su sve gori zbog odluke da se ne uvode sankcije Rusiji, a ove dojave o bombama su isto jedan vid pritiska i one dolaze iz inostranstva, izjavila je danas premijerka Srbije Ana Brnabić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas s predsednicom Saveta za dualno obrazovanje Švajcarske Ursulom Rejnold o daljoj reformi dualnog obrazovanja u Srbiji i napretku privrede.\nPodigli smo letvicu\nSporazum sa kompanijom Orakl (Oracle) je mala kruna uspeha digitalizacije i pokazatelj onoga što smo mogli i možemo da uradimo kada verujemo u domaću pamet, inovativnost i kreativnost, izjavila je danas premijerka Ana Brnabić u Kragujevcu, gde je s tom svetskom IT kompanijom potpisan komercijalni ugovor o otvaranju njihovog regionalnog centra.\nPromena odnosa s Rusijom\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je danas na konferenciji EU u Firenci da je agresija na Ukrajinu promenila odnose Srbije i Rusije na način da je Srbija snažno kritikovala narušavanje teritorijalnoj integriteta Ukrajine.


Petrovdanski turnir u malom fudbalu i ove godine u Grlištu - Glas Zaječara\nIzuzetni rezultati učenika Gimnazije na matematičkom takmičenju „Kengur bez granica“\nHome Sport Petrovdanski turnir u malom fudbalu i ove godine u Grlištu\nTradicionalni Petrovdanski turnir u malom fudbalu biće održan u subotu, 10. jula u Grlištu.\nKako organizatori navode prijava ekipa moguća je na licu mesta u periodu od 17 do 18 sati u dvorištu osnovne škole, gde će biti i održana ova sportska manifestacija u subotu.\nKako se navodi organizatori turnira su mladi iz Grlišta, koji su od nedavno krenuli ozbiljnije da se bave i svojim selom, pa su tako prvi put bili i učesnici Seoskih igara u organizaciji Sportskog saveza grada Zaječara, održanih u Hali sportova na Kraljevici 19. juna.\nPodsećamo, kotizacija za učešće na turniru je 1.500 dinara.\nPrethodni tekstIzuzetni rezultati učenika Gimnazije na matematičkom takmičenju „Kengur bez granica“\nPetrovdanski turnir u malom fudbalu i ove godine u Grlištu 09/07/2021\nIzuzetni rezultati učenika Gimnazije na matematičkom takmičenju „Kengur bez granica“ 09/07/2021


maglaj.net - SPORT - Održan turnir ''Rukomet je naša budućnost''\nDatum: 29. Jul, 2020.\nU subotu je Škola rukometa RK Maglaj organizovala mini turnir za svoje polaznike u okviru UNDP ReLOaD projekta „Rukomet je naša budućnost“.\nNajmlađi članovi 2010. godišta i mlađi su bili podjeljeni u 6 ekipa, odnosno dvije grupe po tri ekipe te su igrali turnir u mini rukometu. Uz zadovoljstvo trenera, te pojedinih roditelja koji su prisustvovali ovom događaju, uz puno lijepih poteza, turnir je osvojila ekipa Karantina koja je u finalu slavila nad timom Korona. Nakon toga i starije selekcije škole rukometa su međusobno odmjerile snage i to raspoređeni u 3 ekipe, po kružnom sistemu. Svim ekipama koje su učestvovale su podjeljeni pehari a svim polaznicima škole rukometa uručene su i diplome. Prvobitno je turnir planiran sa ekipama iz susjednih gradova, međutim zbog pandemije COVID-19 virusa, klub se opredjelio da organizuje turnir samo za svoje dječake te je time postigao pun pogodak jer sva djeca su dobila podjednaku šansu da pokažu protiv svojih kolega ono što znaju.\nTurnir je organizovan u sklopu projekta „Rukomet je naša budućnost“ kojeg finansira UNDP ReLOaD program te općina Maglaj. Bitno je napomenuti kako je ovim projektom uveliko olakšan rad škole rukometa te da su u okviru projekta nabavljeni dresovi, šorcevi i majice za sve polaznike škole rukometa, lopte za treninge, laptop i ostale kancelarijske potrepštine, golovi za mini-rukomet, povećan je broj treninga, organizovana su predavanja koja su polaznike upoznali šta su to rukomet i sport, kako se zaštititi i sačuvati od povreda i još mnogo toga što je unaprijedilo rad mlađih selekcija. Inače, realizacija projekta počela je u septembru prošle godine a projekat se završava sa 31. julom.


Napadnuta aškalijska porodica u Novom Sadu | Autonomija\nNapadnuta aškalijska porodica u Novom Sadu\n...napadnuti zbog jezika na kojem su pričali\nTročlana aškalijska porodica Šajn napadnuta je noćas u Novom Sadu, saopšteno je danas iz Matice Aškalija.\nU saopštenju koje je potpisao predsednik Matice Jahir Toplica navodi se da je porodica napadnuta oko tri sata noćas, zbog jezika na kojem su pričali, a koji je sličan albanskom.\nMeđu napadnutima je, kako se dodaje, bilo i maloletno dete, a Toplica je istakao da su napadači bili jedan momak i devojka, koji su sedeli pored ulaza u Maticu u Jevrejskoj ulici kada su Šajnovi tuda prolazili.\n„Mladić i devojka čim su nas čuli počeli su fizički da nas maltretiraju pesnicama i nogama, tako da smo moja žena, maloletno dete i ja počeli da vrištimo zbog batina“, istakao je jedan od napadnutih članova porodice Šajn.\nU saopštenju se dodaje i da su komšije čule povike i pozvale policiju, koja je obavila razgovor sa napadačima.\n„Prilikom razgovora smo primetili da jedan od policajaca miluje po leđima mladića koji nas je istukao, rekavši mu: „Brate, nisi to trebao“, a ženskoj osobi ni reč nisu rekli, te su se sa njima lepo pozdravili“, istakli su Šajnovi.\nPredsednik Matice Aškalija u Novom Sadu Jahir Toplica istakao je u saopštenju da ovo nije prvi put da se napadaju pripadnici te zajednice.\nOn je poručio da Matica najoštrije osuđuje napade i da od pripadnika MUP-a zahteva da zaštiti građane aškalijske nacionalnosti, a ne da se, kako je naveo, dodvoravaju napadačima.\nSedlarević: Potvrda da je potrebna PU Vojvodine\nČlanica Predsedništva Lige socijaldemokrata Vojvodine (LSV) Maja Sedlarević poručila je da nijedan incident za koji se makar sumnja da je izazvan međunacionalnom netrpeljivošću ne sme ostati nerasvetljen.\nOna je, reagujući na saopštenje Matica Aškalija u Novom Sadu, podsetila na nedavne napade na objekte čiji su vlasnici pripadnici albanske nacionalne zajednice.\nSedlarević je ocenila da, nakon vesti da je napadnuta aškalijska porodica, policijsko saopštenje da su podnete prekršajne prijave protiv obojice učesnika tuče ne znači mnogo.\n„Ako je do tuče došlo zbog međunacionalne netrpeljivosti prema pripadniku određene nacionalne zajednice i jeziku koji govori, kazna mora biti oštrija. Ako nije, i to, takođe, treba reći“, istakla je funkcionerka LSV.\nSedlarević je zaključila i da je ovo još jedna potvrda da je potrebna posebna Policijska uprava za Vojvodinu.\n„Ne samo zbog bolje organizacije, već zbog njene višenacionalne, višejezičke i višekonfesionalne specifičnosti“, dodala je ona.


Poseta Rame u srpskim medijima / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nPoseta Rame u srpskim medijima\nJedan od tabloida je, u nastojanju da čitaocima što plastičnije dočara Raminu sklonost ka provokacijama, naveo da je srpski premijer Vučić čekao čak 27 sekundi da albanski premijer izađe iz kola i pozdravi se sa njim\n13.11.2014. - Dragan Janjić Beograd\nSrpski mediji su izveštavanje o poseti albanskog premijera Edija Rame Beogradu pretvorili u gotovo unisonu kampanju protiv njega, fokusirajući se na incident koji je pratio posetu. U načinu obrade teme postoje razlike između najtiražnijih tabloida i ozbiljnijih listova, ali su u antialbanski tonovi u svima vidni i naglašeni. Ozbiljnijih pokušaja analize veoma komplikovanih odnosa između dve zemlje ima veoma malo, a dominiraju stereotipi o popustljivim i odmerenim „nama“ i provokacijama sklonim „njima“.\n„Rama pljunuo na Srbe usred Beograda“, „Edi Rama Šiptar bez srama“, „Četiri Ramine provokacije usred Srbije“, „Vučić sasekao provokatora“, „Rama, nije ti ovo Tirana“ naslovi su sa naslovnih strana tabloida „Kurir“, „Informer“, „Blic“ i „Alo“ koji čine lavovski deo tiraža srpske štampe. Dva lista sa višedecenijskom tradicijom koja se ne deklarišu kao tabloidi, „Večernje novosti“ i „Politika“, imale su naslove „Rama doleteo da provocira“ i „Nova albanska provokacija“. U samim tekstovima „Politika“ je ponudila čitaocima ozbiljniju analizu.\nInformaciju o suštini incidenta koji je obeležio Raminu posetu na naslovnoj strani čitaocima je ponudio jedino „Danas“, list liberalne orijentacije i malog tiraža. „Rama: Kosovska nezavisnost je realnost - Vučić: Kosovo i Metohija po Ustavu je Srbije“. Razlika u pristupu između ovog lista i već pomenutih sedam listova je očigledna. Dok „Danas“ u prvi plan ističe informaciju o povodu za incident, ostali naglašeno i bez dileme u naslovima sugerišu stav da je albanski premijer provokator.\nTabloidi su se potrudili da sve dopune pikantnim detaljima iz Raminog života i sa same posete. Objavljene su njegove fotografije sa nudističke plaže, a u izveštajima je navedeno da je obuo cipele sa visokom petom kako ne bi bio niži od Vučića (obojica premijera su, inače, visoki ljudi). Jedan od tabloida je, u nastojanju da čitaocima što plastičnije dočara Raminu sklonost ka provokacijama, naveo da je Vučić čekao čak 27 sekundi da albanski premijer izađe iz kola i pozdravi se sa njim.\nOvakav pristup izveštavanju o inače veoma važnoj poseti albanskog premijera Srbiji posledica je nedovoljne spremnosti vladajućeg srpskog bloka da na odgovarajući način pred domaćom javnošću objektivizuje probleme koje zbog Kosova ima u regionu. Činjenica da i u medijima ubedljivo preovlađuje antialbanska kampanja i osude Ramine izjave, bez ozbiljnijeg napora da se i poseta i odnosi dve zemlje dublje analiziraju, još jedna je potvrda snažnog uticaja vladajućih struktura na srpske medije.\nSrbija formalno ne priznaje nezavisnost Kosova, ali dobro zna da je Albanija vodeći zagovornik te nezavisnosti u regionu. Premijer Aleksandar Vučić je očekivao da će Rama imati razumevanja za srpsku poziciju i da neće pomenuti Kosovo, ali se to nije dogodilo. Reagovao je istog trenutka i sa snažnim emocijama, ali sam sadržaj njegove izjave bio je u skladu sa situacijom. Ostali srpski političari su u izjavama koje su davali dosledno sledili takav ton, a rezultati posete ostali su u drugom planu.\nSrpski mediji takav pristup su očigledno shvatili kao signal za početak oštre kampanje, a utisak je da su se tabloidi uključili sa zadovoljstvom, računajući na povećanje tiraža. Bilo je, naravno i u elektronskim i u pisanim medijima pokušaja ozbiljnijeg razmatranja posete, njenog značaja, mogućih posledica, ali su takvi mediji, bilo pisani bilo elektronski, ostali u ubedljivoj manjini. Prostor na kome su se slobodno i jasno ispoljavali različiti stavovi su društvene mreže, a naročito Tviter.\nČak i letimičan pogled na naslovne strane listova dan nakon Raminog dolaska u Beograd dovoljan je da se zaključi da načelo o razdvajanju uređivačke politike i pojedinačnih interesa vlasnika, političkih i drugih centara moći praktično ne postoji. U protivnom, ne bi izostala zapitanost o odnosima Srbije i Albanije, interesima i razlikama koje ih povezuju i motivima koji su podstakli Ramu da se tokom zajedničkog obraćanja medijima, a u prisustvu srpskog premijera, odredi i prema kosovskom pitanju.\nRama jeste mogao da prećuti Kosovo i da tako doprinese kvalitetu dijaloga, ali je verovatno pošao od stava da mu to neće nauditi, a da će albanskoj i kosovskoj javnosti, naročito njenom nacionalistički i ultranacionalistički opredeljenom delu, poslati jasnu poruku o spremnosti da podrži kosovske sunarodnike. Znao je, dakle, da će srpska strana biti nezadovoljna i da će Vučić morati da reaguje. Otuda je izjavu srpskog premijera dočekao bez nelagode i nervoze, nastojeći da ostane usresređen na budućnost odnosa između dve zemlje.\nVučić je, naravno, mogao da reaguje i na drugačiji način, sa mnogo više diplomatskog takta i mnogo manje emocija. Ali, on je u situaciji da (mnogo više nego Rama), mora da vodi računa o utisku koji će ostaviti na birače, naročito one koji su opredeljeni nacionalistički i ultranacionalistički. Budući da je i sam politički ponikao u ultranacionalističkoj Srpskoj radikalnoj stranki (SRS), on nije mogao sa diplomatskom mirnoćom da prihvati da albanski premijer „usred Beograda“ podržava nezavisno Kosovo.\nKombinacija ovakvog pristupa ključnih ljudi iz vladajućeg bloka, nemoćnim da na odgovarajući način izađu na kraj sa ogromnim kosovskim problemom, i orkestrirane kampanje u srpskim medijima celu priču o Kosovu vraćaju korak nazad. Srbija je nakon Ramine posete za taj korak bliža vremenu kada Beograd nije pristajao ni na kakve kontakte sa kosovskim vlastima, a odluke susednih zemalja o priznavanju kosovske nezavisnosti tretirao kao neprijateljske poteze, „kažnjavajući“ ih povlačenjem ambasadora.\nČak i ako većina zemalja Evropske unije (EU) prihvati stav da se Rama tokom posete Beogradu ponašao provokativno, reakciju srpske strane ne mogu da pozdrave. Jer, ispostavilo se da je dovoljna samo jedna rečenica pa da se atmosfera u Srbiji počne vraćati na vreme pre početka ozbiljnih pregovora sa Kosovom i potpisivanja Briselskog sporazuma. Pri tome, mediji su upotrebljeni kao sredstvo raspirivanja netrpeljivosti, a ne kao sredstvo brzog, objektivnog i tačnog informisanja javnosti i platforma za iznošenje kritičkih stavova.


Додик: Све смо даље од ММФ\n07-04-2017 09:07 Svet Region\nGRADIŠKA - Komentarišući odluku parlamenta BiH, predsednik Republike Srpske Milorad Dodik upozorio je da se o povećanju akciza ne odlučuje po hitnom postupku, jer će nastati problem zbog gubitka rokova.\n-Ukoliko želimo dogovor sa Fondom, potrebne su nam najmanje dve godine. Za to vreme ćemo izgubiti novac - rekao je Dodik. - Srpska je ispunila sve obaveze iz Reformske agende, pa je problem očigledno u Federaciji. Predstavnici Saveta ministara BiH, potpisujući mapu puta sa MMF, prihvatili su da će to uraditi, ali pokušali su da naprave dnevnu politiku.\nPredstavnici SNSD prisustvovali su sednici Predstavničkog doma u sredu samo zato što su od pojedinaca iz međunarodne zajednice dobili uveravanje da postoji većina.\n- Sad vidimo da te većine nema. Ali iz odgovornosti prema Srpskoj SNSD je ušao unutra, bez obzira na svoj raniji stav, imajući u vidu stav Narodne skupštine RS da uvek to učini kada je reč o interesu Srpske - dodao je Dodik.\n- U RS već duže funkcioniše model koji se može nazvati "plavi dizel" i mi smo onima koji su stvarni proizvođači subvencionisali određeni novac. Odjednom su se oni (SDS) pojavili kao zaštitnici i rekli da je to novo opterećenje - naveo je Dodik. - Korisnici plavog dizela neće imati novo opterećenje na gorivo. Izvor: Večernje novosti\nBAKIR OČAJAN, ZVAO DODIKA U POMOĆ: "Ne dolazi u obzir", odgovara predsednik Srpske!\nBOG, AKO HOĆE, NEKA VAM PRAŠTA: Dodik sasuo banjalučkom biskupu za sve laži i izmišljotine!\nDODIK: Pobili su nas Hrvati i Muslimani da bi zatrli sve što je srpsko!


NSinfo: U Sremskim Karlovcima štampani dnevnici otišli u istoriju\nU Sremskim Karlovcima štampani dnevnici otišli u istoriju\nKlasični štampani dnevnici su u Osnovnoj školi „23. oktobar“\nu Sremskim Karlovcima otišli u istoriju, a njihovo mesto zauzeli su elektronski, takozvani e-dnevnici.\nPo rečima direktorke karlovačke osmoletke Vesne Čolić, koja je na toj dužnosti od početka ove školske godine, od 3. septembra 2018. u upotrebi su bile obe vrste dnevnika, što je iziskivalo više angažovanja i bilo dupliranje posla, ali to paralelno vođenje dokumentacije je bilo neminovno, pre svega zbog bojazni da li će to signal interneta moći da podrži.\n– U februaru je stiglo obaveštenje Ministarstva prosvete da se može preći samo na vođenje elektronskog dnevnika, što nas je obradovalo – kaže za Dnevnik Vesna Čolić.\n– Na sednici Nastavničkog veća doneli smo odluku da arhiviramo plave dnevnike i dalje nastavimo samo s elektronskim. Bilo je malo otpora na početku, ali se sada sve sleglo. Trebalo je, zapravo, malo vremana da prođe da se kolege naviknu na novi sistem rada.\nU toj školi na digitalizaciju, odnosno uvođenje informacionih i komunikacionih tehnologija (IKT) se mnogo polaže. To se ogleda kroz nastojanje da se obezbedi savremena oprema i ojačaju kapaciteti usavršavanjem nastavnika i stručnih saradnika, prenosi Dnevnik.\n... elektronski dnevnik, internet, Novi Sad, sremski karlovci


Tokom vikenda „Ukusi Vojvodine“ u Limanskom parku - Novi Sad\nTokom vikenda „Ukusi Vojvodine“ u Limanskom parku\n19:09:00 05.09.2019, Komentara: 0\nNovi Sad - Na trećem gastronomskom festivalu „Ukusi Vojvodine“, koji će 7. i 8. septembra biti održan u Limanskom parku, predstaviće se više od 90 izlagača autentičnih proizvoda i jela vojvođanske kuhinje.\nOrganizatori najavljuju da će na festivalu biti zastupljeni proizvodi koji mogu reprezentativno da pokažu šta je to Vojvodina u smislu tradicionalnih, ali i nekih novih ukusa koje proizvođači žele da predstave. Više od 80 % izlagača su na festivalu od početka, ali uvek dolaze novi.\nCene svih proizvoda i usluga biće promotivne, posetiocima se preporučuje da ovčiji i paprikaš od petla, sataraš, paštetu od čvaraka, langoš, nasuvo, ali i gomboce. Naravno, i ove godine biće na meniju festivala paprikaš i kobasice od mangulice.\nSvi proizvodi na „Ukusima Vojvodine“ kupovaće se specijlanim vaučerima koji mogu da se nabave na pet punktova u Limanskom parku, koji će za goste biti otvoreni od 10 do 20 h.


Na ivici rata: Izrael mobiliše 16.000 rezervista! : Nadlanu.com\nNa ivici rata: Izrael mobiliše 16.000 rezervista!\nObjavljeno 16. nov 2012. / 11:47:48\nVećina rezervista, koji se mobilišu, služi u inženjerskim jednicama, preneli su izraelski mediji. Inženjerci bi mogli da igraju vitalnu ulogu u svakoj kopnenoj operaciji u pojasu Gaze, jer će omogućiti oklopnim vozilima da pređu preko granice.\nDo sada su se izraelski napadi na palestinsku teritoriju sastojala od vazdušnih udara na ciljeve ekstremista, prevenstveno rampe za ispaljivanje raketa. Operacija je, međutim, počela ciljanim ubistvom komandira vojnog krila Hamasa Ahmeda al Džabarija u sredu.\nParlamentarni odbor za spoljnu politiku i odbranu sinoć je jednoglasno odobrio regrutaciju do 30.000 rezervista nakon zahteva izraelškog ministra odbrane Ehuda Baraka.\nIzrael šalje jasnu poruku terorističkim organizacijama u Gazi da se ometanje života na jugu neće nastaviti, navedeno je u saopšteneju odbora, uz aluziju na učestalo raketiranje juga Izraela, gde živi oko milion stanovnika.\nEgipatski premijer Hišam Kandil osudio je danas, tokom kratke posete pojasu Gaze, izraelske napade na to palestinsku teritoriju, označivši ih katastrofom. Kandil je posetio bolnicu i razgovarao s palestinskim zvaničnicima, rekavši da agresija Izraela mora prestati, najavivši da će Kairo pokušati da obezbedi prekid vatre.\n"Egipat neće štedeti napora da zaustavi agresiju i da postigne prekid vatre", rekao je Kandil u palestinskoj bolnici. Tokom njegove posete nastavljeni su sukobi na granici Izraela i pojasa Gaze, prenosi Rojters.\nNajmanje 12 raketa i mina palo je na jug Izraela iz pojasa Gaze kutros tokom posete egipatskog premijera Hišama Â Kandila toj palestinskoj teritoriji, navode izraelski mediji.\nIzraelski premijer Benjamin Netanijahu pristao je prethodno da prestanu vazdušni udari tokom te tročasovne posete, pod uslovom da se zaustavi i raketiranje iz Gaze. Izraelska vojska je danas porekla da je izvodila napade na pojas Gaze tokom posete egipatskog premijera Hišama Kandila toj palestinskoj teritoriji.\nSpekulisalo se i da bi Kandil možda mogao da pokuša da posreduje prekidu vatre. Međutim, izvori bliski Hamasu navode da je izraelska vojska odgovorila na raketnu vatru vazdušnim udarom na sever pojasa Gaze, u kome su poginula dva Palestinca. Uz to je gađana i kuća komandira Hamasa na jugu pojas Gaze.\nNetanijahuov portparol Ofir Gendelman napisao je na Tviteru da "Hamas ne poštuje posetu egipatskog premijera Gazi i krši privremeni prekid vatre na koji je Izrael pristao tokom posete.\nPremijer iz Hamasa Ismail Hanije, koji se, kako tvrdi izraelska strana, krio od "ciljanog ubistva" komandira vojnog krila Hamasa Ahmeda al Džabarija u sredu, javno je pozdravio Kandila danas i pratio ga tokom posete bolnici u Gazi. Hanije se obratio okupljenima, pohvalivši posetu egipatskog premijera koju je označio "porukom okupataru".\nEgipat je odmah posle ubistva Džabarija u izraelskom vazdušnom udaru opozvao svog ambasadora u Tel Avivu i pozvao izraelskog ambasadora u Kairu na razgovor da izrazi protest.\nbliski istokizraelizraelske odbrambene snageizraelsko -palestinski sukob


Stevandić: Komisija za OBA hitno da istraži navode o prisluškivanju Tegeltije | Banjaluka.net\nPoslanik Ujedinjene Srpske u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Nenad Stevandić uputio je zahtjev da ovaj dom zatraži hitno sazivanje sjednice Zajedničke komisije za nadzor nad Obavještajno-bezbjednosnom agencijom /OBA/ BiH s ciljem detaljne istrage navoda predsjednika Visokog sudskog i tužilačkog savjeta /VSTS/ BiH Milana Tegeltije o njegovom nezakonitom praćenju i prisluškivanju.\n“O nalazima istrage Zajednička komisija treba da obavijesti oba doma Parlamentarne skupštine BiH, kao i druge institucije koje, u skladu sa važećim zakonskim propisima, rukovode radom OBA BiH i direktora te agencije”, dodaje se u Stevandićevom zahtjevu.\nPrema Tegeltijinim riječima, o tome je obavijestio i direktora OBA Osmana Mehmedagića koji ga je, nakon provjere, pozvao i rekao da su istinita njegova saznanja o nezakonitom praćenju i snimanju, ali da to ne radi on, već “odmetnuti dijelovi službe kojom rukovodi”.\n“Ovakvi navodi traže hitnu reakciju nadležnih institucija, posebno Zajedničke komisije za nadzor nad radom OBA BiH, u čijoj je nadležnosti provođenje istrage o radu OBA”, zaključio je Stevandić.\nOznake: Nenad Stevandić, OBA


Pitanje smrti svedoka za Evropljane i Amerikance – Studio B\nPitanje smrti svedoka za Evropljane i Amerikance Studio B\nObjavljeno: 16.01.2021. 20:25 Izmenjeno: 17.01.2021. 12:08\nPitanje ubistva svedoka albanskih zločina pred Specijalnim tužilaštvom u Hagu nije pitanje za Srbiju, već za Evropljane i Amerikance, tvorce tzv. nezavisnosti, izjavio predsednik Vučić komentarišući ubistvo haškog svedoka Fadilja Suljevićija koji je komandovao OVK logorom. Analitičari smatraju da je ovo ubistvo ciljano i indikativno.\nUbistvo svedoka Haškog tribunala Fadilja Suljevićija je ciljano i jako indikativno, jer je bi njegovo svedočenje o brojnim ubistvima Srba i Albanaca dovelo do samog vrha tkz. OVK, kažu za Studio B potpukovnik KOS-a u penziji Ljuban Karan i urednik portala „Embargo“ Predrag Jeremić. Oni navode da su masovne likvidacije svedoka protiv OVK pokušaj zataškavanja zločina te terorističke organizacije, ali i da govore o licemerju Zapada, pre svega SAD.\nKaran ističe da je ubistvo Suljevićija veoma interesantno, jer on nije bio običan policajac, već komandant ilegalnog zatvora kakvih je bilo mnogo na Kosovu. Kako objašnjava Karan, mnogo je znao i bio je veoma blizak sa Šaljom Mustafom, koji je već u Hagu, a koji je držao ilegalnu obaveštajnu službu na Kosovu. U stvarnosti, priča Karan, to je bila banda od 500-600 naoružanih ljudi koji su nasumično hapsili Srbe, a Albance ciljano, pre svega one koji su bili protiv oružane pobune, a takvih je, navodi Karan, bilo mnogo, s namerom da izvrše masovnu mobilizaciju u OVK.\nMasovne likvidacije svedoka protiv OVK oličenje su licemerja Zapada, a pre svega SAD, kaže Jeremić. On navodi da je dosad ubijeno više od 20 ljudi koji su trebali da svedoče protiv komandanata OVK i da su oni u stvari glineni golubovi za one protiv kojih treba da svedoče.\nNaši sagovornici primećuju da se novi talas likvidacije svedoka protiv OVK poklapa sa izborom Džoa Bajdena za američkog predsednika. Ne može se sa sigurnošću reći da su te stvari zaista povezane, ali smatraju da kosovski Albanci veruju da će im sa Bajdenom biti lakše. Za Karana i Jeremića nema sumnje da su vođe OVK tokom oružane pobune delovale po uputstvima instruktora sa Zapada, pre svega iz SAD.\nDok SAD na svaki način pokušavaju da primoraju Srbiju da prizna nezavisnost Kosova, u međuvremenu pokušavaju da speru ljagu sa imena svojih pulena oličenih u komandanata OVK, ističu naši sagovornici. Suđenja bez ljudi koji svedoče o njihovim zločinima dovešće do toga, ističu Karan i Jeremić, da Ramuš Haradinaj i ostali bidu rehabilitovani, a pravda za njihove žrtve nedostižna.\nVučić: Pitanje smrti svedoka za Evropljane i Amerikance\nPitanje ubistva svedoka albanskih zločina pred Specijalnim tužilaštvom u Hagu nije pitanje za Srbiju, već za Evropljane i Amerikance, tvorce tzv. nezavisnosti, konstatovao je predsednik Srbije.\nJuče je bivši kosovski policajac Fadilj Suljevići pronađen mrtav u brdima iznad jezera Badovac, a prema navodima prištinskih medija on se nalazi na spisku svedoka Specijalnog tužilaštva u Hagu.\nOdgovarajući na pitanje u vezi sa tim, Aleksandar Vučić je rekao da to nije prvi takav slučaj, podsetivši da je najčudnija bila smrt svedoka u procesu protiv Ramuša Haradinaja, u saobraćajnoj nesreći u Podgorici pre nekoliko godina.\n„Ali, mislim da je to pitanje za Evropljane i Amerikance, koji su tvroci tzv. države i neka oni sebi odgovore na ta pitanja. Nažalost, mnogi će zbog toga da izgube živote, ali mi tu ne možemo ništa da promenimo“, rekao je Vučić.


U ravnoteži - bezbednost i gradjanska prava\nProlaznci u blizini policijske kamere u ulici Fulton u Bruklinu, gde se nalazi lokalna džamija (AP)\nOsećaj kolektivne bezbednosti u Americi značajno se promenio posle terorističkih napada 11. septembra, 2001. Mnogi Amerikanci sada se osećaju ranjivim ne samo zbog mogućih novih napada, već i zbog novih mera za sprečavanje terorizma. Novinar Glasa Amerike Majk O'Saliven iz Los Andjelesa opisuje okolnosti u kojima istovremeno treba zaštititi živote i gradjanske slobode.\nPutnici u Sjedinjenim Državama suočeni su, u poslednjih deset godina, sa pooštrenim merama bezbednosti na aerodromima. Neke od tih mera još uvek su kontroverzne, ali za Boba Dubou, one su neophodne:\n„Mislim da nam je to potrebno u ovo doba i u ovoj ekonomiji, onakavoj kakva je danas. Nikad ne znate šta će da se desi i koji ljudi se tu mogu pojaviti. Stoga verujem da moramo sve ovo da peduzmemo“, kažen Duboa. Oskar del Kastiljo, takođe putuje. Saglasan je da su nove mere neophodne, ali ističe kako "nije baš najsrećniji povodom nekih mera, poput skeniranja čitavog tela".\n"Medjutim, razumem njihovu važnost“, kaže del Kastiljo.\nAmina Mirza Kazi je advokat u Savetu za američko-islamske odnose u Los Andjelesu. Ona se žali da oštrije procedure imaju za cilj vernike muslimane: „Kad putujem svaki put me povedu na stranu radi dodatnih pregleda pošto nosim maramu na glavi.“\nNadležni za bezbednost saobraćaja ističu da im muslimani nisu specifična meta. Medjutim, mnogi muslimani smatraju da su predmet diskriminacije.\nDžamija u blizini San Dijega suočena je sa protestima u kvartu zbog planova da se proširi.\nZagovornici gradjanskih prava, suove godine, sudski gonili Federalni istražni biro zbog navodnog nezakonito praćenja i prisluškivanja muslimana. Zvaničnici FBI-a nisu želeli da komentarišu te tvrdnje, mada ne isključuju mogućnost akcije kada sumnjaju na nezakonito ponašanje i dodaju da agenti FBI operišu pod striktnim smernicama.\nAhilan Arulanantam iz Američke unije za gradjanske slobode kaže da su te smernice suviše široke i da zadiru u privatrnost gradjana. On ističe da su osnivači Amerike imali za cilj da osnovna prava, koja su sastavni deo ustava, budu sveta: "Oni su prošli katastrofu gradjanskog rata. Pravila koja su uspostavili imala su za cilj da nas zaštite i uspostave novu ravnotežu čak i u to doba.“\nStiven Martinez iz biroa FBI-a u Los Andjelesu pak ukazuje da su Sjedinjene Države i dalje predane otvorenom društvu, ali podvlači da je rizik od terorizma realan: „Ukoliko želimo da održimo taj osećaj slobode, jer uvek ćemo biti suočeni sa izazovima na mestima gde se ljudi okupljaju – tematski parkovi, bioskopi, šoping molovi. Takva mesta pružaju prilike našim neprijateljima i veoma, veoma su teška za obezbedjenje.“\nStručnjak za bezbednost Erol Sauters sa Univerziteta južne Kalifornije kaže da Amerikanci moraju da se suoče rukovode novim rizicima i da ih drže pod kontrolom.\n„To je slično izazovima sa kojima nas suočavaju zemljotresi, požari, poplave i uragani. U pitanju je katastrofa izazvana ljudskim faktorom, pa bi trebalo gradjane da edukujemo o tome šta su stvarne pretnje. Drugo, trebalo bi da obezbedimo da oni razumeju kako mogu da pomognu“, smatra Sauters.\nZaključuje da su dojave ključne u zaustavljanju terorista ali da, bez obzira na efikasne bezbednosne mere, prava Amerikanaca moraju biti poštovana. Naći pravi balans je teško.


Vučić: Za Srbiju važna saradnja sa afričkim zemljama - Radio televizija Pančevo\nVučić: Za Srbiju važna saradnja sa afričkim zemljama\n26. oktobra 2019. 26. oktobra 2019. 0755\nPredsednik Aleksandar Vučić priredio doček za predsednika Demokratske Republike Kongo Feliksa Antoana Čisekedi Čilomba, koji boravi u zvaničnoj poseti Beogradu.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ukazao je da je za Srbiju od velikog značaja saradnja sa afričkim zemljama, a tako i sa Demokratskom Republikom Kongom, te istakao da će Beograd nastaviti da sarađuje sa svim suverenim, nezavisnim, slobodnim zemljama širom sveta.\n„To je naša politika da sarađujemo sa suverenim, nezavisnim, slobodnim zemljama sveta, da otvaramo vidike na različitim stranama sveta, da uradimo uvek ono što je najbolje za našu zemlju“, rekao je Vučić posle sastanka sa šefom Demokratske republike Kongo Feliksom Antoanom Čisekedijem Čilombom.\nSrbija je, prema njegovim rečima, jedna od zemalja u svetu u kojoj će moći da vidi koliko volimo ljude iz Afrike, i to na svakom koraku.\nIzrazio je zahvalnost na podršci Konga teritorijalnom integritetu Srbije, što nas podržava u međunarodnim organizacijama po pitanju KiM i svim drugim važnim pitanjima, kao što i Srbija podržava DR Kongo.\n„Hvala vam što podržavate međunarodno pravo i u tom smislu spoljnu politiku Srbije, kao što ćemo i mi uvek biti na strani međunarodnog prava i kada je u pitanju Kongo i druge države“, kazao je on.\nIzrazio je zahvalnost što je predsednik Demokratske Republike Kongo Feliks Antoan Čisekedi Čilombo prihvatio poziv da poseti Srbiju i Beograd, i da se radi o prvoj poseti posle 31 godine, od kada je nekadašnji šef te afričke države Mobutu Sese Seko boravio u Beogradu.\n“To pokazuje da ponovo radimo na uspostavljanju dobrih odnosa sa afričkim prijateljima, da pozicioniramo Srbiju na odgovoran način na afričkom kontinentu“, rekao je Vučić.\nUkazao je da je dogovorena konkretna pragmatična saradnja, i da je dogovorena razmena ministara na više nivoa u narednom periodu.\nNajavio je da ćemo u Srbiji imati pet stipendista iz Konga koji će se školovati i predstavljati most između dve zemlje, a da je namera da se taj broj povećava.\nU poljoprivredi, kaže da Srbija može preko naših znamenitih institucija da pomogne i saradnju, podsećajući da je DR Kongo druga po veličini zemlja na afričkom kontinentu, treća po broju stanovnika sa 80 miliona građana i da je izuzetno bogata po mineralnim sirovinama i rudama.\n„Mi ćemo danas pokazati našim gsotima šta je to što činimo. Zavod za izradu novčanica u izradi dokumenata može ponuditi svoje usluge. Takođe postoji i mogućnost vojno tehničke saradnje“, naglasio je Vučić.\nRekao je da je trgovinska razmena još uvek mala, i da tek ove godine prelazi milion evra, što je nedovoljno.\n„Kada budemo postigli prve rezultate u saradnji nadam se da ću dobiti poziv da posetim DR Kongo i otvorimo nove horizonte saradnje“, Naglasio je Vučić.\nPoljočuvari uhvatili još jednog piromana u Dolovu, apel stoji – NE PALITE STRNIŠTA!\nVučić: Srbija drastično jača svoje vojne kapacitete\nNikola Toadjer 14. maja 2021. 14. maja 2021.\nOpada broj zaraženih, ali treba biti oprezan! U Južnom Banatu 98 novih slučajeva korona virusa.\nVulin: Marinika da pita svog šefa Đilasa koliko je miliona uzeo preko Telekoma\nNikola Toadjer 14. avgusta 2020. 29. avgusta 2020.


liga evrope - Dnevni list Danas\nPočetna » liga evrope\nEvropska fudbalska unija (UEFA) počela je danas sa prodajom karata za finale Lige Evrope u Poljskoj.\nPiše: Beta/AP 3. 5. 2021.\nFudbaleri Mančester junajteda pobedili su večeras na svom terenu Romu sa 6:2, u prvom meču polufinala Lige Evropa.\nPiše: Beta 30. 4. 2021.\nUvrede na račun Zlatana Ibrahimovića iz lože stadiona „Rajko Mitić“ na meču protiv Milana stigli su Crvenoj zvezdi na naplatu.\nPiše: V. Ž. 14. 4. 2021.\nAjaks i Dinamo u minusu pred revanš\nOstvario je Dinamo istoriski rezultat eliminacijom Totenhema u osmini finala Lige Evrope, međutim pohod ka polufinalu biće mu neuporedivo teži posle večerašnjeg poraza u Zagrebu od Viljareala (0:1).\nPiše: N. M. 8. 4. 2021.\nMislav Oršić: Het-trik za istoriju\nMislav Oršić mogao je momentalno posle grandiozne pobede zagrebačkog Dinama nad Totenhemom u sportsku penziju, jer je za čudesnih 120 minuta revanša osmine finala Lige Evrope sa Totenhemom stekao večnu fudbalsku slavu u Hrvatskoj, ali i šire.\nPiše: Olgica Nikolić 20. 3. 2021.\nŽreb za Ligu Evrope: Dinamo na Viljareal, Ajaks protiv Rome\nFudbaleri zagrebačkog Dinama igraće u četvtfinalu Lige Evropa protiv Viljareala, odlučeno je danas žrebom u Nionu.\nPiše: Beta 19. 3. 2021.\nGranada, Roma i Arsenal u četvrtfinalu Lige Evropa\nFudbaleri Granade plasirali su se u četvrtfinale Lige Evropa, uprkos tome što su večeras u revanšu izgubili od Moldea.\nTrener Crvene zvezde Dejan Stanković rekao je da je ponosan na svoje fudbalere zbog izdanja protiv Milana, od kog su bez poraza u dve utakmice eliminisani iz Lige Evropa.\nCrvena zvezda je i u gostima pokazala zube Milanu, ali osim časnog ispadanja bez poraza iz šesnaestine finala Lige Evrope nije uspela više da uradi – 1:1.\nPiše: V. Živanović/Beta 25. 2. 2021.\nMančester junajted i Roma u osmini finala, eliminisani Lester i Bajer Leverkuzen\nFudbaleri Mančester junajteda plasirali su se večeras u osminu finala Lige Evropa, odigravši bez pogodaka na svom terenu protiv Real Sosijedada.\nFudbaleri Totenhema plasirali su se večeras u osminu finala Liga Evrope, nakon što su na svom terenu u revanš meču pobedili Volfsberger sa 4:0.\nFudbaleri Crvene zvezde krenuli su danas u Italiju na revanš utakmicu šesnaestine finala Lige Evropa protiv Milana.\nDisciplinski pokrenut protiv Crvene zvezde\nEvropska fudbalska unija je saopštila da je pokrenula disciplinski postupak protiv Crvene zvezde zbog incidenata na utakmici protiv Milana, odigranoj 18. februara u Beogradu.\nUefa odredila krajnji rok odigravanja utakmica u Ligi šampiona i Ligi Evropa\nEvropska fudbalska unija (Uefa) produžila je danas rok klubovima do 2. aprila da završe utakmice osmine finala, a problem predstavljaju mere Nemačke za putovanja iz Engleske u cilju sprečavanja širenja korona virusa.\nPiše: Beta/AFP 2. 2. 2021.\nKoliko je realno osnivanje Superlige najbogatijih evropskih klubova?\nPonuda koju su 15 najbogatijih evropskih klubova uputili FIFA u vidu organizovanja svetske Superlige, poluzatvorenog takmičenja koje bi donelo višestruki profit, potvrdila je da se bliži kraj fudbalu kakav danas poznajemo.\nPiše: Vlada Živanović 29. 1. 2021.


Penzije i računi stižu normalno, još se ne zna kada će poštari početi da nose pošiljke\nKamatica pre 2 dana\nPoštari će od danas dostavljati i račune po uobičajenoj proceduri, saznaje RTS. Od danas će raditi i šalteri u 1.446 pošta širom Srbije, a do petka bi rad u poštama trebalo da bude u potpunosti normalizovan. Za sada još nema informacija o tome… »\nU prvoj fazi Projekta za unapređenje poslovnog okruženja u Srbiji biće digitalizovano 100 procedura - 30 u prvoj polovini 2020. godine, a ostalih 70 do kraja naredne godine, što će, kako je ocenjeno, i privredi i državi doneti velike uštede u… »\nSrednji kurs ove srede je 117,5124\nDinar je prema evru na istom nivou kao pre mesec dana, na godišnjem je jači za 0,7 procenata, a u odnosu na početak godine jači za 0,6 posto. Indikativni kurs dinara prema dolaru je ojačao juče za 0,2 odsto na 106,0390 dinara za dolar. Dinar je… »\nKamatica pre 15 sati\nUz štednju u API banci ostvarujete pravo na Visa karticu i putno osiguranje!\n"Nema dovoljno gasa iz Turskog toka za Srbiju"\nKamatica pre 17 sati


Dnevni rezime za utorak 2. februar – Kikinda Online News – Kikinda Online News\nDanas je utorak 2. februar, a ovo su najvažnije vesti koje su obeležile današnji dan.\n– Milena Živkov, članica Gradskog veća za kulturu i obrazovanje je sa direktorima srednjih škola i predstavnicima NSZ i PKS SBO u Gradskoj kući razgovarala na temu predloga plana za upis đaka u srednje škole za školsku 2021/2022. godinu.\n– Prema današnjem preseku, u Kikindi je aktivno 245 slučaja virusa kovid 19, pa je ukupan broj obolelih zaključno sa jučerašnjim danom 3.204 saopšteno je iz kikindskog štaba. Od početka imunizacije u Kikindi je vakcinisano preko 5.000 ljudi, a u subotu, kako je i bilo najavljeno iz Zavoda za javno zdravlje, počela je revakcinacija zaposlenih u Opštoj bolnici. U toku današnjeg dana vakcinisano je medicinsko i nemedicinsko osoblje kikindskog Doma zdravlja, dok će drugu dozu vakcine protiv kovida korisnici Gerontološkog centra ali i zaposleni u ovoj instituciji primiti već u u toku sutrašnjeg dana. Osim toga, angažovane su i dve mobilne ekipe za vakcinaciju starijih i nepokretnih lica u gradu i okolnim selima Fajzerovom i vakcinom kineskog proizvođača ,,Sinofarm”. U ovom momentu u Bolnici je hospitalizovano deset kovid pozitivnih pacijenata a novih prijema je sve manje. Nakon poduže pauze u Bolnici su sa radom juče počele specijalističke ambulante za one sugrađane koji su imali zakazane preglede pred obustavu rada, a po tom redosledu će pacijenti biti pozivani na naredne preglede. Posete pacijentima koji se leče u ovoj zdravstvenoj instituciji još uvek su zabranjene.\n– Kao svoju posebnu praksu, Grad Kikinda nastaviće da pruža podršku svim privrednim subjektima koji posluju na teritoriji našeg grada. To je danas prilikom radne posete porodičnoj firmi ,,Šole” d.o.o. koja se bavi proizvodnjom i izradom metalnih kontejnera konstatovao prvi čovek grada Kikinde Nikola Lukač, obišavši proizvodni pogon fabrike koja uspešno posluje već gotovo tri decenije, i koja se u godini nezapamćene epidemiološke krize našla među petnaest najuspešnijih firmi prema odluci Privredne komore Srbije.\n– Polufinale 35. Svetskog prvenstva u nadmetanju guskova u Mokrinu biće održano 14. februara. Sada je već izvesno da će svoja krila i kljunove ukrstiti gusan Arpad, vlasnika Željka Radakovića i Batak vlasnika Nikole Nikića, a drugi polufinalni par čine gusan Živa i Tajson, vlasnika Miloša Kovačića i Slobodana Krišana. Sledećeg vikenda biće održano četvrtfinalno nadmetanje dvogodišnjaka i juniora, dok će veliko finale zakazano za 28. februar zbog dobro poznate epidemiološke situacije biti održano bez prisustva publike.\n– U februaru će stići prvi čekovi sa uvećanim penzijama za oko 1,7 miliona penzionera a od početka godine povećani su i minimalna cena rada i plate u javnom sektoru, izjavio je danas ministar finansija Siniša Mali, ocenivši da građani Srbije imaju puno razloga za optimizam. Ističući koliko su sve to dobre vesti za Republiku Srbiju i njene građane, Mali je, kako je saopšteno iz Ministarstva za finansije, naglasio da će penzioneri iz kategorije samostalnih delatnosti uvećane penzije dobiti već danas, vojni penzioneri i poljoprivrednici 5., a ostali penzioneri 10. februara.\n– Ministarstvo unutrašnjih poslova obavestilo je građane da je od danas, 2. februara putem portala eUprave omogućeno elektronsko podnošenje zahteva za izdavanje vozačke dozvole.\nAfirmacija kratke priče kao glavni cilj novog projekta “Partizanske knjige” – Kikinda Online News


Drugačije tumačenje realnosti: Siniša Mali o Er Srbiji | Talas.rs\nOno što ministar prećutkuje, a što značajno menja sliku, jeste to da je Er Srbija svake godine primala i sredstva iz budžeta koja su bila uvek viša od iskazanog profita, što je i zabeleženo u finansijskim izveštajima.\nU javnosti se već godinama raspravlja o Er Srbiji, praktično od kada se kao strateški partner pojavio Etihad Airways. Izbijanjem korona krize koja je imala veliki uticaj na avio-saobraćaj širom sveta, veliki broj zemalja je na neki način pomogao avio-kompanijama kroz pozajmice ili otkup dela akcija, pa se postavilo i pitanje da li i na koji način država Srbija treba da pomogne Er Srbiji. Nedavno je ministar finansija Siniša Mali objavio svoj autorski tekst o tome u Politici.\nDo profitabilnosti preko subvencija\nMinistar Mali navodi kako Er Srbija od transformacije poslovanja 2014. pozitivno posluje i da generiše neto profit, i poziva se na podatke finansijskih izveštaja kompanije iz Agencije za privredne registre. Ono što ministar prećutkuje, a što značajno menja sliku, jeste to da je kompanija svake godine primala sredstva iz budžeta koja su bila uvek viša od iskazanog profita, što je baš i zabeleženo u tim finansijskim izveštajima (AOP 1016: prihodi od premija, subvencija, dotacija, donacija i slično). Dakle, da država nije uskakala sa parama nas ostalih, profitabilnost Er Srbije pukla bi kao mehur od sapunice. Tokom prethodnih 5 godina (2015-2019), prikazani neto profit Er Srbije iznosio je 5 milijardi dinara, ali uz 18,3 milijarde isplaćenih subvencija, pa je tako pravi rezultat bio gubitak od 13,3 milijarde dinara.\nPoslovni rezultati Er Srbije 2015-2019. Izvor: APR\nPoslovne obaveze Er Srbije, u milijardama dinara. Izvor: APR\nTokom prethodne godine došlo je i do manjeg rasta zaduženosti kompanije, ali i do promene strukture zaduženja rastom udela kratkoročnih izvora finansiranja.\nPrema tome, da li je Er Srbija uspešna kompanija, kakvom je predstavlja ministar Mali? Hajde da vidimo šta nam kaže finansijska analiza – za to nam može poslužiti jedna standardna finansijska mera koja opisuje rad preduzeća, Altmanov Z skor, a koji se računa na osnovu podataka o poslovanju iz finansijskih izveštaja. Vrednost ovog pokazatelja nam govori koliko je sigurno poslovanje datog preduzeća; skor iznad 2,9 govori da se preduzeće nalazi u bezbednoj zoni; a skor ispod 1,23 da se preduzeće suočava sa ozbiljnim izazovima u poslovanju.\nPrema podacima iz finansijskih izveštaja za 2019, Altmanov Z skor za Er Srbiju iznosio je 1,07 (što je ispod postavljene granice od 1,23), pa se njeno poslovanje smatra problematičnim. Takođe, ovo je sa već pomenutim državnim subvencijama: kada bi se ova direktna pomoć države ’’izvukla’’ iz bilansa kompanije, Z skor bi iznosio bi tek 0,68.\nNa osnovu Altmanovog Z skora možemo da izračunamo još jedan važan, a standardni finansijski pokazatelj: kolika je mogućnost da preduzeće bankrotira u naredne godine, kao inverzni Z skor. Verovatnoća bankrota Er Srbija u naredne dve godine iznosi čak 25,5%. Međutim, ako isključimo subvencije iz obračuna, ova verovatnoća raste na 33,6%. Ovo nikako nisu pokazatelji poslovanja neke uspešne kompanije, i to je još obračunato na osnovu ’’dobre’’ godine u kojoj poslovanje nije bilo pogođeno pandemijom.\nDržavna pomoć u drugim državama\nMinistar Mali sa pravom ukazuje na velike pakete podrške koje su razvijene zemlje dale avio-kompanijama da bi ove preživele krizu zbog ograničavanja letova. Da podsetimo, i nemačka država je za svoj finansijski paket pomoći (povoljni krediti i direktni novčani transfer) dobila 25% akcija Lufthanse. Cilj ovakvih mera nije da se država bavi avio-saobraćajem, već da taj novac povrati onda kada se nakon pandemije stanje u avio-saobraćaju vrati u normalu, tako što će ove akcije prodati. Ali preduslov za to jeste da te kompanije budu uspešne – ako bi država opet pomogla Er Srbiju teško da ćemo kasnije taj paket akcija dobijen kroz dokapitalizaciju moći da prodamo za iole približnu sumu koliko bi ova podrška zahtevala. Vrednosti akcija odražavaju mogućnost kompanije da kreira profit – a videli smo da Er Srbija ne može do profita bez državnih subvencija. Da podsetimo, Fiskalni savet je procenio da bi u narednim godinama Er Srbiju trebalo pomoći sa oko 200 miliona evra, što bi onda bio izgubljen novac. Kapital preduzeća je negativan – što znači da su dugovi preduzeća viši od vrednosti njegove imovine, tako da je kompanija zrela za stečaj.\nNemati državnu avio-kompaniju nije ništa strašno: u Evropi je talas privatizacija 1980-ih i 1990-ih doveo do toga da malo koja zemlja ima državnog avioprevoznika. Od zemalja EU izuzetak su samo Scandivanian Airlines (u kome vlasnički udeo imaju skandinavske zemlje), KLM – Air France (gde udeo imaju vlade Francuske i Holandije), poljski LOT i rumunski TAROM. Srbija neće postati manje suverena država ako Er Srbija bude prestala sa letenjem, kao što to nisu bile postale ni Češka, Slovačka, Mađarska, Španija itd.\nTačno je da je Er Srbija imala veliku ulogu u dopremanju medicinske opreme i materijala tokom pandemije, organizujući specijalne letove za te svrhe. Ali to nije bilo rađeno za džabe – kao što ni apoteke nisu delile lekove besplatno. Ti letovi su bili plaćeni, tako da je rezumno pretpostaviti da bi i druge aviokompanije dostavile medicinsku opremu u Srbiju u slučaju ponovnih takvih potreba, pod istim ili sličnim uslovima.\nKoja je metodologija studije o doprinosu Er Srbije\nMinistar finansija poziva se i na studiju koju je uradila consultantska grupa Oxford economics, prema kojoj je u 2016. ekonomski uticaj Er Srbije kroz doprinos BDP-u bio oko 1 milijardu dolara i da je doprinela stvaranju oko 100 000 radnih mesta. Međutim, ova studija ne može se naći i detaljno pogledati, već se neke informacije o njoj mogu naći samo u saopštenjima Er Srbije koja je verovatno i finansirala izradu ove studije. Kao što većina studenata ekonomije zna, ovakve projekcije zavise od podataka i metodologije koji su korišćeni. Ukratko, ako dovoljno dobro poznajete ekonometriju, možete da dokažete da je zemlja ravna ploča. Zato se kod predstavljanja ovakvih analiza daju i informacije o metodologiji koja je bila korišćena, da bi se procenila njena relevantnost. Na osnovu dostupnih informacija, izgleda da je doprinos Er Srbije meren na takav način kao da je ona doprinela većoj povezanosti Srbije sa svetom, što predstavlja logičku grešku, jer podrazumeva da ljudi u Srbiju ne bi putovali da nema Er Srbije da ih preveze. Ovi bi možda stajalo da Er Srbija ima jeftine karte i da leti ka destinacijama sa kojih je teško ili skupo doći u Srbiju, što nije tačno. Er Srbija je sve osim niskotarifna aviokompanija, a više cene njenih karata i formalna i neformalna podrška koja joj je pružena od strane državnih organa (na primer, niža cena aerodromskih usluga ili isplata subvencija iz budžeta) verovatno je uticala na to da se povezanost Srbije sa svetom smanji, a ne poveća, jer je smanjila atraktivnost Beograda i Srbije za letove niskobudžetskih aviokompanija koje su smanjile svoje prisustvo na aerodromu Nikola Tesla.\nDa i stručnjaci koja rade u poznatim institucijama mogu da pogreše, pokazuje nam i nedavna studija o uticaju mere isplate 100 evra svim punoletnim građanima koju su izradili Međunarodna organizacija rada i Međunarodna banka za obnovu i razvoj: studija tvrdi da je ova mera smanjila relativno siromaštvo za 2,8 procentnih poena, dok je njen stvarni uticaj bio tek oko 0,8. Razlika je u tome što istraživači nisu pomerili granicu relativnog siromaštva (sa isplatom 100 evra raste i medijalni prihod, koji se uzima kao granica siromaštva) i što su koristili podatke o prihodima domaćinstava iz 2017. za simulaciju stanja u 2020. iako je prosečni prihod od tada porastao za oko 18% u dinarima.\nU pomentom autorskom tekstu, koji obiluje gotovo pesničkim opisima, ministar Mali je podsetio na prodavca konja iz dečije pesme Jovana Jovanovića Zmaja. Možda je razumljivo da će političar, koji je svoju političku karijeru započeo sa Er Srbijom, da hvali rad ove kompanije, ali upravo zato bi njegove tvrdnje trebalo dva puta proveriti. Kada imate interes da nešto predstavite uspešnim, mnogo je manja verovatnoća da ćete zaista biti nepristrasni kada to ocenjujete. Zato uglavnom i ne verujemo puno prodavcima polovnih automobila, nego prilikom kupovine otvorimo haubu i pogledamo u kakvom je stanju motor.\nMinistar Mali sa sobom vuče i pun kofer afera – od plagiranog doktorata, preko 24 stana u Bugarskoj, do učešća u sumnjivim privatizacijama ili aferi Savamala (da ponovimo reči tadašnjeg premijera Vučića da su za nju odgovorni ’’kompletni idioti iz vrha gradske vlasti’’ u trenutku kada je Mali bio gradonačelnik). Ovakvo iskustvo je i poseban razlog za proveru svega što ministar izjavi iz svog domena, a što može da ima velike posledice po novčanike svih nas.\nTAGS: avio-kompanija Er Srbija Siniša Mali subvencije


Ovoga petka u Vrbovi humanitarna akcija za Tomislava Špehara - Radio Nova Gradiška\nOvoga petka u Vrbovi humanitarna akcija za Tomislava Špehara\n22/08/2017 Sanja Bukvić Udruge građana, Život 2303\nStara i već provjerena izreka, da je dobro činiti dobro, vjerujemo, da će se povrditi i ovoga petka. Naime, članovi Dobrovoljnog vatrogasnog društva Vrbova, Moto klub “Sinovi ravnice” i Paintball klub “Frikovi” organiziraju u petak, 25. kolovoza humanitarnu akciju za teško stradalnog prijatelja Tomislava Špehara.\nKako ističu organizatori, od 11,00 sati članovi Paintball kluba “Frikovi” organiziraju na igralištu u Vrbovi paintball turnir. Ekipe se trebaju prijaviti na broj telefona 091/129-50-31.\nU večernjim satima organiziraju humanitarnu zabavu, također na igralištu u Vrbovi, a nastupit će grupe City band, Prestiž, Tamburaški sastavi “Rubato”, “Lađari” i “Lengeri” te rock sastavi “Loše postavljeni” i “Rockeri” iz Nove Gradiške.\nSva prikupljena sredstva bit će namijenjena za pomoć u liječenju teško stradalom prijatelju.


Ekološki turizam i nacionalni parkovi Bugarske – Bugarskainfo.com\nU vreme kada se jako često pitamo da li još uvek imamo sva četiri godišnja doba, zbog naglih prelaza iz toplog u hladno i nebrojanih vremenskih nepogoda, pitanje ekologije i očuvanja životne sredine su u samom epicentru interesovanja. Zagađenja su velika pa su zbog toga zemlje koje nude očuvanu netaknutu prirodu i krajeve koji još uvek mirišu na „čistotu“ i „zvuče“ prirodno prave atrakcije koje privlače sve veći broj ljudi željnih pravog odmora. Bugarska je jedna od zemalja sa bogatom ponudom krajeva koji su u skladu sa svim ekološkim standardima pa je zbog toga i ekološki turizam u ovoj zemlji poslednjih godina u ekspanziji.\nIzuzetno bogat biodiverzitet, mnogobrojni nacionalni parkovi, jedinstveni pejzaži, pećine, kanjoni, jezera, reke, planine i nezaobilazno toplo crnomorsko primorje deo su nesvakidašnje lepe zelene „slagalice“ Bugarske. Prosto je nemoguće opisati i izdvojiti nešto posebno u takvom izuzetnom prirodnom bogatstvu koje ova zemlja čuva i nudi. Zbog toga se u njoj možete i odmoriti i uživati u čarima zelenila, ali i aktivno baviti sportovima i aktivnostima poput šetnji, trčanja ili obilaska prirodnih lepota i uživanju u posmatranju biljnih i životinjskih vrsta.\nU svetlu biodiverziteta, Bugarska je na visokom drugom mestu u Evropi jer na njenoj teritoriji raste preko 12.000 registrovanih biljnih vrsta. Oko 750 vrsta bilja spada u kategoriju lekovitog bilja, a oko 70% njih ima izuzetan ekonomski značaj za zemlju jer Bugarska godišnje izvozi oko 15 hiljada tona lekovitog bilja. Da li bi trebalo nešto da naučimo od naših suseda?\nPod šumom je oko 4 miliona hektara bugarske teritorije, što je oko 37% njene ukupne teritorije. Guste šume nalaze se u oblastima reka Batova, Kamičija, Ropotamo i Veleka. Guste šume prisutne su i u oblastima Rodopskih planina, planine Balkan (Stara planina), Rile i Vitoše.\nU Bugarskoj je registrovano više od 27.000 životinjskih vrsta koje žive u sedam geografskih regiona zemlje. Kako zemlja izlazi na Crno more, tako je i bogatstvo morskog sveta takođe veliko pa je Bugarska idealna lokacija i za ljubitelje sportskog ribolova.\nNacionalni parkovi i rezervati Bugarske\nU Bugarskoj su i tri velika nacionalna parka – Pirin, koji je na UNESCO-voj listi svetksih prirodnih dobara, Rila i Centralni Balkan.\nNacionalni park Pirin je zaštićena teritorija ustanovljena kako bi se sačuvala prirodna bogatstva planine Pirin. U ovom nacionalnom parku ima dosta retkih biljaka i ugroženih životinjskih vrsta pa je ovaj nacionalni park od izuzetnog značaja za Bugarsku. Osim ova tri, u Bugarskoj je i 11 parkova prirode od kojih izdvajamo: Belasicu, Balgarku, Zlatne pjasce, manastir Rila, Rusenski Lom, Strandža. Bugarska dosta radi na tome da sačuva sve to bogatstvo pa je tako osnovano 89 rezervata od kojih izdvajamo sledeće koji su u skladu sa UNESCO-vim programom zaštite prirode: Ali Botuš, Bistriško Branište, Boatin, Červenata stena, Čuprene, Dupkata, Parangalica, Srebarna, Steneto… Na UNESCO-voj listi svetskih prirodnih baština nalaze se i rezervat Srebarna koji obuhvata istoimeno jezero i teritoriju oko njega. Posebno je zanimljiva Devetaška pećina čija slika je data na početku teksta.\nIspaša divljih konja na Rili\nBugarska je bogata i mnogobrojnim vrstama ptica pa su 22 mesta proglašena za izuzetno značajna u Evropi od kojih izdvajamo močvaru Alepu, rezervat oko Atanasovskog jezera, rezervat na ostrvu Belene, jezero Burgas, rezervat Kaliakra, Durankulak, Zaskoto, ostrvo Nameles na Dunavu, Mandrensko jezero, rezervat Srebarna i mnoga druga mesta.\nTreba istaći da sve ove zaštićene zone netaknute prirode ne samo što omogućavaju upoznavanje i šetnje kroz sva ta bogatstva, već se u njima organizuju i kvalitetni edukativni programi sa ciljem podizanja ekološke svesti ljudi.\nPirin Rila UNESCO\nZaštite radi molimo vas popunite donje polje: * × sedam = sedam\nMalo je zemalja u Evropi koje se mogu meriti sa bugarskom „moći“ banjskog, balneološkog i wellnes turizma. Izuzetno bogata raznolokim termalnim mineralnim izvorima lekovite vode i lekovitim blatom, Bugarska je prava vele sila u oblasti zdravstvenog...


Pasjane (Foto arhiva Kim)\nDamjan Jović i Dušan Kozarev obilaze porodilište u Pasjanu, gde će uručiti sanitetsko vozilo, donaciju Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nJović i Kozarev razgovaraće danas i sa učenicima i nastavnicima u Osnovnoj školi „Miladin Popović“, izdvojenom odeljenju Gimnazije "Šilovo" i Medicinskoj školi „Veliko Ropotovo“.\nNakon Pasjana, oni će posetiti Gornje Kusce, gde će se sastati sa članovima Privremenog organa opštine Gnjilane.\nPredviđena je i poseta nedavno povređenog Velibora Petrovića, koga su Albanci napali pre nekoliko nedelja i polomili mu vilicu.\nTokom posete Jović i Kozarev će otići manastir Draganac, a u Stanišoru položiti kamen-temeljac za višenamenski smeštajni objekat za učenike iz udaljenih mesta.\nCIK: Glasovi sa dva biračka mesta se neće računati\nCentralna izborna komisija Kosova odlučila je da se rezultati izbora sa dva biračka mesta ne uključe u rezultat vanrednih parlamentarnih izbora održanih na Kosovu 14. februara.\nLajčak sa Rakićem i Jevtićem o nastavku dijaloga\nSpecijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak, sastao se sa predsednikom Srpske liste, Goranom Rakićem i potpredsednikom Daliborom Jevtićem, a glavne teme sastanka bile su nedavno održani vanredni parlamentarni izbori i nastavak dijaloga Beograda i Prištine.\nPetković sa ambasadorom Pinterom o političkoj situaciji na Kosovu\nDirektor Кancelarije za Кosovo i Metohiju Petar Petković razgovarao je sa ambasadorom Mađarske u Republici Srbiji Atilom Pinterom o političko-bezbednosnoj situaciji na Kosovu kao i o nastojanjima Beograda da se u dijalogu sa Prištinom dođe do kompromisnog rešenja, navodi se u saopštenju.\nPrebrojani uslovni i glasovi osoba sa posebnim potrebama\nU Centru za brojeve i rezultate završeno je prebrojavanje uslovnih i glasova osoba sa posebnim potrebama.\nKurti: Dijalog nije ni prvi ni drugi prioritet\nPredsednik Pokreta Samoopredeljenje (PS), Aljbin Kurti, sinoć je izjavio da dijalog sa Srbijom ne može biti ni prvi ni drugi prioritet vlade.\n02.03.2021 OG: Registrovano 18 novozaraženih koronavirusom (324)\n02.03.2021 Još 105 novoobolelih u srpskim sredinama na Kosovu (247)\n02.03.2021 Lajčak: Dijalog može biti završen za nekoliko meseci (230)\n02.03.2021 SNF: Hram Hrista Spasa izgrađen na zakonit način (184)\n02.03.2021 Episkop Atanasije u teškom zdravstvenom stanju (160)\nMart 2021 11 (34)


Američki milijarder i preduzetnik Ilon Mask i njegova kompanija “Spejs iks” ulažu velike nade u stvaranje nove rakete “Staršip”.\nKako će ona izgledati, detaljnije pogledajte u našoj galeriji.\nNOVA RAKETA "STARŠIP"\nOvo super teško lansirno vozilo, koje je značajno evoluiralo poslednjih godina, zameniće “Falkon 9” i “Falkon hevi” u floti “SpejsX-a”.\nJednom kad postane operativno služiće za misije na Mesec i eventualno Mars.\nMask je preko društvenih mreža podelio detalje o napretku projekta “Staršip”. Osnivač i izvršni direktor “Spejs iksa” objavio je na “Tviteru” da je kompanija započela testiranje motora “Raptor” u svom objektu u Mekgregoru, Teksas i da polako napreduje ka prvoj misiji “Staršipa”.\n“Raptor” je raketni motor koji može ponovo koristi, a napravljen je od kriogenog tečnog metana i tečnog kiseonika.\nMask je objavio da je “Raptor” upravo dosegao nivo snage potreban za “Staršip”. On je naveo da dizajn zahteva najmanje 170 metričkih tona sile.\nKad se okonča izgradnja, “Staršip” će imati sedam “Raptor” motora od kojih će svaki pružati dvostruko više potiska nego “Merlin 1D” na “Falkonu 9”.\nPrva misija sa posadom “Staršipa” planirana je za 2023. Kako je Mask najavio u septembru, na prvom letu oko Meseca putnici će biti japanski modni dizajner Jusaku Mezava i grupa umetnika.


Đoković-Manarino uživo na Eurosportu 2 - Eurosport\nĐoković-Manarino uživo na Eurosportu 2\nZbog maratonskog meča i trijumfa Žila Mulera nad Rafaelom Nadalom duel Novaka Đokovića i Adriana Manarina pomeren je za utorak u 13:00 na Centralnom terenu. Eurosport 2 i Eurosport Plejer će direktno ispratiti poslednji meč osmine finala Vimbldona.\nNovak Djokovic of Serbia celebrates victory after the Gentlemen's Singles third round match against Ernests Gulbis of Latvia at Wimbledo\nUpdated 12/07/2017 at 01:09 GMT\n29-godišnji Francuz i trostruki šampion Vimbldona sastaće se drugi put u karijeri, tačno godinu dana nakon pobede srpskog tenisera u drugom kolu Vimbldona 2016 (64, 63, 76)\nManarino je 51. teniser sveta, nikada nije osvojio ATP takmičenje, a na Vimbldonu je u karijeri upisao 10 pobeda i 6 poraza.\nĐoković nikada na Vimbldonu nije poražen od tenisera izvan Top 50 još od 2008. godine, kada je tada 75. teniser sveta, Marat Safin, pobedio srpskog asa.\nDanas će Đoković pokušati da se izbori za svoje 9. četvrtfinale Vimbldona, čime bi se izjednačio sa Džonom Mekinroom i Pitom Samprasom, na petom mestu vimbldonske liste.\nSrpski teniser sveta je deseti put u karijeri u osmini finala u Londonu, nakon što je Martin Kližan predao meč posle vođstva Đokovića 63, 20, i trijumfa nad Pavlašekom 62, 62, 61 i Gulbisom 64, 61, 76.\nUkoliko opravda ulogu favorita, za plasman u polufinale Vimbldona Đoković će igrati protiv Tomaša Berdiha koji je u pet setova savladao Dominika Tima. Češki teniser je dva puta pobedio Novaka u 27 mečeva!


Antikvarnice, Prodavnice i galerije antikviteta\nAntikvarnica "Diamond", Beograd\nAntikvarnica Diamond nudi unikatnu izradu zlatnog i srebrnog nakita, stručnu procenu vrednonosnih stvari, restauraciju starinskog i stilskog nameštaja, restauraciju i konverzaciju slika.\nAntikvarnica Milenkovic u ovom oskudnom srpskom tržištu antikviteta, nudi muzejske komade nameštaja i predmeta primenjene umetnosti. Detaljnom pretragom našeg sajta uverićete se u originalnost i autentičnost predmeta o kojima su svoje mišljenje dali istoričari umetnosti i kustosi.\nAntikavarnica - Galerija Rhino\nIAntikvarnica "Stare Knjige"\nAntikvarnica Vulin se nalaziu samom centru Beograda, u ulici Brankovoj 23 i sadrži bogatu ponudu knjiga svih žanrova i godina štampanja (proizvodnje). Posedujemo odsek arheologije, umetnosti i književnosti, lingvistike, istorije, medicine, poezije, nauke i ostalo...\nAntikvarijat Vulin, prodaja starih knjiga\nGalerija Antikvarnica "Ambijenta"\nU samom centru grada, u pešačkoj zoni, nalazi se galerija-antikvarnica Ambijenta, jedno od znamenitih i značajnih mesta u Beogradu, koje obavezno treba posetiti. Tu možete naći izuzetne poklone, kako za sebe, tako i za vama drage osobe. Ako je potrebno da opremite enterijer, onda ste opet na pravom i najboljem mestu u gradu za to.\nAtelje"Politura", restauracija stilskog nameštaja\nU našem ateljeu je urađena restauracija, konzervacija i politiranje mnogih vrednih i unikatnih komada antikvitetnog stilskog nameštaja. Dati nameštaju novi sjaj, a u isto vreme zadržati patinu davno prošlih vremena je oduvek bio naš cilj.


Nataša Šarić na World Fashion Week-u | Organ Vlasti\nNaša poznata modna kreatorka i multimedijalni Nataša Šarić, poznata po tome što je već 13 godina stalni dizajner za modnu kuću Passage, putuje u Njujork na manifestaciju World Fashion Week – World Fashion Awards.\nNaša poznata modna kreatorka i multimedijalni Nataša Šarić, poznata po tome što je već 13 godina stalni dizajner za modnu kuću Passage, putuje u Njujork na manifestaciju World Fashion Week – World Fashion Awards. Na događaju koji se održava 11. novembra ove godine u prostoru prestižnog mesta Cipriani u srcu Menhetna, najavljuje se održavanje prve svetske nedelje mode u 2012. godini u Njujorku. Na najprestižnijoj manifestaciji u modnoj industriji okupiće se kreatori iz celog sveta, pri čemu će biti zastupljen po jedan predstavnik svake nacionalne Fashion Week prezentacije.\nPodsetimo, Nataša je nastupila u okviru nedavne Beogradske nedelje mode svojom autorskom izložbom kravata u galeriji Progres. Zajedno sa Nenadom Radujevićem, direktorom Beogradske nedelje mode i modnog studija Click, Nataša će u Njujorku biti ambasador naše zemlje i predstaviti svoj rad iz oblasti visoke mode, koji je podržala Hypo Alpe Adria. Natašino učešće na ovom značajnom događaju biće odlična prilika da promoviše ne samo autorski rad, već i nacionalni identitet.


Američki ambasador u BiH preneo Turkovićevoj: Ne treba nasedati na Dodikove provokacije - Region - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Region » Američki ambasador u BiH preneo Turkovićevoj: Ne treba nasedati na Dodikove provokacije\nMilorad Dodik Foto: FoNet/ Aleksandar Barda\nMinistarka spoljnih poslova Bosne i Hercegovine Bisera Turković razgovarala je danas sa ambasadorom Sjedinjenih Američkih Država u BiH Erikom Nelsonom, koji joj je rekao da ne treba nasedati na provokacije srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika.\nTurkovićeva je navela da joj je Nelson preneo da SAD pomno prate situaciju i da ne treba nasedati na provokacije, jer bi to dalje destabilizovalo BiH.\n„Potrebno je ostati miran i udružiti progresivne snage kako bi Bosna i Hercegovina izašla jača i prosperitetnija iz ove krize“, rekao je američki ambasador.\nTokom razgovora, ambasador Nelson je još jednom naglasio da SAD ostaju privržene suverenosti i teritorijalnom integritetu Bosne i Hercegovine, ističući da su apsolutno neprihvatljivi svi pokušaji rušenja postignutog napretka i reformi.\n„Dalji razvoj i jačanje funkcionalnosti institucija BiH na temeljima mira iz Dejtonskog mirovnog sporazuma najbolja su garancija sigurnosti i put ka prosperitetu za sve u BiH“, rečeno je nakon sastanka.\nBiserka TurkovićDejtonski sporazumErik NelsonMilorad DodikSarajevo


Preporuke za formalizaciju sive ekonomije i njeni efekti na ekonomski rast u Srbiji | FREN\nSiva ekonomija jedan je od najvećih izazova sa kojima se suočava privreda Srbije, a njene posledice vidljive su u oblastima utaje poreza, distorzije tržišta, nelojalne konkurencije i neefikasne raspodele resursa. U mnogim zemljama u tranziciji, pa tako i u Srbiji, siva ekonomija je značajna prepreka za razvoj snažnog sektora preduzeća i za izgradnju funkcionalne tržišne privrede. Iako je siva ekonomija i dalje važna „sigurnosna mreža“ za mnoge pojedince i domaćinstva u Srbiji, njene negativne posledice po zaposlene, preduzeća i društvo u celini daleko prevazilaze njene prednosti.\nCilj istraživanja je procena sive ekonomije na osnovu rezultata Ankete o sivoj ekonomiji sprovedene na 1200 registrovanih preduzeća i preduzetnika, i drugih makroekonomskih podataka, kao i izrada strategije i specifičnih preporuka koje treba da podstaknu formalizaciju sive ekonomije, unaprede konkurentnost srpske privrede i doprinesu ekonomskom razvoju.\nPreporuke za formalizaciju sive ekonomije i njeni efekti na ekonomski rast u Srbiji Policy Brief