Биће утрошен цео буџет Министарства грађевинарства\nHomeEkonomijaBiće utrošen ceo budžet Ministarstva građevinarstva\nBiće utrošen ceo budžet Ministarstva građevinarstva\n10/10/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti0\nJavne investicije učestvuju u BDP-a sa 7,2 odsto, a realizovano je tek 4,6 procenata, piše Politika.\nPlan učešća javnih investicija u BDP-u je 7,2 odsto, a realizovano je tek 4,6 procenata. Ovaj podatak koji je nedavno objavila Fondacija za razvoj ekonomske nauke potvrđuje ono što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić nekoliko puta ove godine ponovio – da se troši nedovoljno novca za infrastrukturu i ostale javne investicije.\nPoslednji put je početkom jula kritikovao ministre da su potrošili svega 28 odsto budžeta na kapitalne investicije. To prema njegovim rečima pokazuje da ministri i direktori javnih preduzeća nisu utrošili novac, jer nisu imali pripremljene projekte i tražili su više para nego što su mogli da potroše.\nMeđutim, u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, koje najviše novca ima na raspolaganju za gradnju puteva i pruga kažu da su realizovali 65 odsto ukupnog budžeta, što je procentualno više nego u 2020. godini, kada je 13. novembra realizacija bila 61 odsto.\n– Važno je ukazati da plan odliva novca ovog ministarstva po osnovu finansiranja projekata nije „linearan” kao kod većine drugih ministarstava, s obzirom na to da budžetirana sredstva nisu namenjena redovnoj mesečnoj isplati zarada zaposlenih u javnom sektoru, već isplati izvođačima za obavljene radove, koji su u znatnoj meri uslovljeni sezonom i planiranom dinamikom radova – navode iz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nOvo naglašavaju, iz razloga što da bi se izvršilo plaćanje, pored završenih radova, potrebno je da nadzor potvrdi privremene ili konačne situacije, kao i da se pripremi dokumentacija potrebna za plaćanje, a koju dostavljaju dobavljači u saradnji sa svojim matičnim kućama i inostranim bankama.\n– Zato su kašnjenja sa plaćanjima poslovično nešto veća kod finansiranja iz kredita u odnosu na ona koja se plaćaju iz budžeta. S tim u vezi, napominjemo da se na gotovo svim najznačajnijim projektima radovi izvode prema odobrenoj planskoj i tehničkoj dokumentaciji. Po trenutnoj dinamici sve ukazuje da će opredeljeni novac za finansiranje projekata u nadležnosti ovog ministarstva biti u potpunosti iskorišćena u ovoj godini, odnosno da će svi planirani radovi biti izvršeni – obećavaju iz ministarstva.\nSadašnjim budžetom je za kapitalne projekte izdvojeno 330 milijardi dinara, što je za 36 odsto više nego prošle godine. Najviše projekata odnosi se na saobraćajnu infrastrukturu. Kapitalni rashodi Ministarstva građevinarstva odakle se finansira najveći deo radova izgradnje putne, železničke i druge transportne infrastrukture, beleže snažan rast, za oko 80 odsto u odnosu na 2020 (sa 71 na 128 milijardi dinara). Ta izdvajanja podržana su trostruko višim rashodima za eksproprijaciju zemljišta (17,5 milijardi naspram oko šest milijardi dinara u 2020).\nPrioritet je i izgradnja železničke infrastrukture, a tu su i projekti u oblasti zaštite životne sredine, pre svega izgradnji fabrika za prečišćavanje otpadnih voda i Ministarstvu zaštite životne sredine je opredeljeno 8,3 milijarde dinara.\nNajviše novca za gradnju pruga\nNajviše novca se izdvaja za izgradnju pruge Beograd–Budimpešta, a tu su i nastavak izgradnje Moravskog koridora, auto-puta Preljina–Požega, brze saobraćajnice Iverak–Lajkovac, auto-puta Ruma–Šabac–Loznica, auto-puta Sremska Rača–Kumin. Ove godine je započeta izgradnja Fruškogorskog koridora, ovih dana bi trebalo da počnu radovi na deonici puta Niš–Merdare.\nVučić primio ministre sa Samita nesvrstanih\nUltradesničari izlepili plakate po Somboru, pozivaju na linč onih koji pomažu migrantima


VOĐA „ŠKALJARA“ NA OPTUŽENIČKOJ KLUPI: Suđenje zakazano za 23. oktobar u Drugom osnovnom sudu | Ekspres.net\nVOĐA „ŠKALJARA“ NA OPTUŽENIČKOJ KLUPI: Suđenje zakazano za 23. oktobar u Drugom osnovnom sudu\nKotoranin Jovan Vukotić, jedan od vođa crnogorskog škaljarskog klana, sešće na optuženičku klupu beogradskog Drugog osnovnog suda 23. oktobra. Iako se povezuje sa učešćem u teškim krivičnim delima međunarodnog organizovanog kriminala, Vukotić će odgovarati za mnogo blaže krivično delo – falsifikovanje isprava.\nBeogradsko Drugo osnovno tužilaštvo podiglo je protiv Vukotića optužni predlog kojim ga tereti da je od aprila do septembra ove godine koristio falsifikovani makedonski pasoš koji je glasio na tuđe ime, ali sa njegovom slikom. Tokom saslušanja kod tužioca Vukotić je priznao da je koristio sporni pasoš, ali je negirao da je to činio na teritoriji naše zemlje. Tom prilikom je rekao i da je lažnu putnu ispravu nabavio jer je „bio proveravan na graničnim prelazima kada ih je prelazio sa srpskim i crnogorskim pasošem“. Nabavio ga je, kako je rekao, u Crnoj Gori.\nUvidom u krivičnu evidenciju Vukotića utvrđeno je da je više puta osuđivan, a poslednji put presudom Osnovnog suda u Kotoru zbog nedozvoljenog nošenja oružja i municije. Pred sudom u Kotoru osuđen je na tri meseca zatvora, ali nikada nije otišao na izdržavanje kazne.\nIako je bilo naznaka da bi između Vukotića i tužioca moglo da dođe do zaključenja sporazuma o priznanju krivičnog dela, dve strane nisu uspele da se dogovore oko kazne koja bi u tom slučaju bila izrečena.\nNadležno tužilaštvo je, naime, predlagalo da se Vukotiću izrekne kazna zatvora koja ne bi bila kraća od godinu dana i na koju bi bio upućen direktno iz pritvora. Međutim, Vukotićeva odbrana je tražila blažu kaznu, kao i da se njihov klijent brani sa slobode do upućivanja na izdržavanje zatvorske kazne.\nVukotić je 12. septembra uhapšen u Turskoj s lažnim pasošem, a dan kasnije je deportovan u Srbiju. Vukotićev otac Vesko izjavio je tada medijima u Crnoj Gori da je Jovan uhapšen u iznajmljenom stanu u turističkom mestu Antalija i da u Turskoj nije počinio nikakvo krivično delo, osim što je imao tuđi pasoš, što je, kako je naveo, za njih beznačajna stvar. Optužio je Crnu Goru da se odrekla svog državljanina i predala ga drugoj državi, Srbiji, koja je „poslala specijalni avion da ga nekoliko sati od hapšenja kidnapuje i dovede u Beograd iako ni tamo nema nikakav prekršaj“. On je naveo i da je njegov sin od 2012. godine koristio i srpski pasoš jer je imao ozbiljnu nameru da se s porodicom preseli u Beograd i da tu školuje decu, a sve zbog lošeg stanja u Crnoj Gori.\n„Kada je upozoren da mora da se odrekne jednog državljanstva da bi zadržao drugo državljanstvo, bilo je logično da zadrži ono crnogorsko. Preko advokatske kancelarije Anđelić iz Podgorice obratio se Ambasadi Srbije za poništenje srpskog državljanstva i vratio im putnu ispravu. MUP Crne Gore obustavio je postupak oduzimanja državljanstva Crne Gore na osnovu Jovanove izjave da želi da ga zadrži. Ali Srbija mu nije dala otpust iz državljanstva, tako da mu je pasoš vraćen iako ga on ne koristi“, rekao je Vesko Vukotić.\nZa razliku od oca, Jovan Vukotić, bar kako je izjavio na prvom saslušanju kod tužioca, bio je srećan što iz Turske nije deportovan u Crnu Goru.\n„Obradovao sam se kada sam video da je po mene došla srpska policija“, rekao je Vukotić tužiocu.\nInformaciju da je Vukotić uhapšen u Turskoj, a zatim deportovan u Srbiju, pratila je i informacija da su prošle godine grčke vlasti za njim raspisale poternicu zbog učešća u švercu 135 kilograma kokaina. Prošlog decembra u velikoj akciji grčke policije, sa 135 kilograma kokaina uhapšen je Martin Matijašević (33), državljanin Srbije, koji ima i hrvatski pasoš. Matijašević je uhapšen bukvalno na spavanju u luksuznom stanu u atinskom predgrađu Varkiza, gde je nađena i droga vredna više od pet miliona evra. Grčka policija saopštila je da je Matijašević član organizovane međunarodne bande koja kokainom iz Južne Amerike snabdeva poznate ličnosti u Atini i za čijim se vođom, koji je tada identifikovan kao izvesni Ivan, intenzivno traga.\nTek u daljoj istrazi je otkriveno da je izvesni Ivan u stvari Jovan Vukotić, vođa škaljarskog klana. U stanu koji je Matijašević iznajmio u Atini grčka policija je pronašla i 12.000 evra koji potiču od prodaje kokaina i dva automobila, „porše“ i „mercedes“. Otkrivene su i njegove beleške o atinskom narko-tržištu kao i spisak kupaca (navodno 31 osoba iz grčkog džet-seta), lokacija i diler. Grčki mediji objavili su i da je spornih 135 kilograma kokaina koji su nađeni kod Matijaševića deo isporuke od 380 kilograma kokaina koja je prokrijumčarena u Grčku. Prosta matematika ukazuje na to da je Matijašević za par meseci u Atini uspeo da proda skoro 250 kilograma kokaina.\nNavodno, policija je Matijaševiću nudila saradnju, ali je od odbio da priča i nije odao nikoga iz klana. Atinski mediji spekulišu da je hapšenju prethodila anonimna dojava policiji jer su veće količine kokaina preplavile atinske noćne klubove, što je zabrinulo konkurenciju, koja ga je zatim odala. Ipak, po svemu sudeći, Vukotić se neće naći pred grčim sudom, s obzirom na to da shodno Zakonu o međunarodnoj pravnoj pomoći naša zemlja ne može da ga izruči toj državi. Iako više nema ustavne zabrane za izručenje srpskih državljana, u konkretnom slučaju ne postoji sporazum na osnovu kojeg bi Vukotić bio izručen.\nPoslednjih dana pojavile su se i spekulacije da Tužilaštvo za organizovani kriminal i policija imaju potencijalnog svedoka saradnika koji bi Vukotića mogao da optuži kao naručioca tri ubistva u Beogradu: Aleksandra Stankovića zvanog Sale Mutavi, Davorina Baltića i Dalibora Despotovića. Navodno, radi se o Darku Veskoviću zvanom Prika, koji je s Nemanjom Ivanovim optužen za ubistvo Blaža Đurovića u beogradskom naselju Dušanovac.\nSagovornik „Ekspresa“ koji je blizak istrazi protiv vođe škaljarskog klana, međutim, tvrdi da će tužilaštvu biti veoma teško da nađe svedoka koji bi se odlučio da svedoči protiv Vukotića. „Vukotić i Vesković su odlični prijatelji. Ali s druge strane, čak i da nisu, na slobodi je mnogo Vukotićevih saradnika koji bi se sigurno svetili porodicama svakog eventualnog svedoka saradnika. To je i glavni problem za vođenje dalje istrage protiv Vukotića“, kaže naš izvor.\nTraži ga i Crna Gora\nVukotić nije želeo pred tužiocem koji ga je ispitivao po zamolnici da se izjašnjava o navodima crnogorskih istražnih organa koji ga sumnjiče za utaju 22.800 poreza. On je zameniku drugog osnovnog tužioca u Beogradu kazao da „koristi svoje zakonsko pravo i brani se ćutanjem“. Zbog mera opreza, saslušanje je održano u pritvorskim prostorijama zgrade Posebnog odeljenja Višeg suda u Ustaničkoj ulici.\nTags falsifikovanje dokumenataJovan VukotićOPTUŽNI PREDLOGsaslušanjeTužilaštvovođa škaljaraca


Tanjug 14. maja 2021. 16:35\nBOR – Kompanija Srbija Ziđin Kuper (Serbia Zijin Copper) je do sada u upravljanje životnom sredinom i ekološku obnovu uložila 77,68 miliona dolara, rečeno je danas prilikom sadnje četinara u akciji ozelenjavanja u rudniku Novo Cerovo.\n„Ova akcija je prvi od mnogobrojnih koraka koje ćemo učiniti u stvaranju prvog zelenog rudnika u Srbiji, a Novo Cerovo će to postati u bliskoj budućnosti. Uložićemo još više u oblast zaštite životne sredine i izraditi srednjoročni i dugoročni plan proizvodnje“, rekao je generalni direktor SZC Jian Ximing.\n„Siguran sam da ćemo svi u Boru na primeru vaših aktivnosti naučiti da rudarstvo može da bude zeleno i uz poštovanje svih evropskih i svetskih standarda“, rekao je Milikić.\nDodao je da je Ziđin u prethodne dve i po godine investirao više od 700 miliona dolara u razvoj rudarstva i zaposlio više od 1.200 novih radnika


WASHINGTON: IZBORI U ČEČENIJI NEDOVOLJNO SLOBODNI I POŠTENI - Index.hr\nWASHINGTON: IZBORI U ČEČENIJI NEDOVOLJNO SLOBODNI I POŠTENI\nSjedinjene Države smatraju da predsjedničke izbore u Čečeniji neodovljno slobodnima i poštenima te ih ocjenjuju propuštenom prigodom za rješavanje krize u toj ruskoj pokrajini, izjavio je u ponedjeljak glasnogovornik State Departmenta Richard Boucher. L\nKandidat Moskve, Ahmed Kadirov, nadmoćno je pobijedio u nedjelju na predsjedničkim izborima u Čečeniji.\n"Nažalost, predsjednički izbori u Čečeniji i politički proces koji im je prethodio nisu uspjeli iskoristiti mogućnost da dovedu do pozitivnog demokratskog rezultata", rekao je na konferenciji za novinare Richard Boucher.\nBoucher je kazao da izbori nisu uspjeli jer su se svi protukandidati povukli iz utrke, a Kadirov je usput kontrolirao i sve medije.\n"Izbori nisu zadovoljili međunarodne standarde za slobodne i poštene izbore. Razočarani smo ovom propuštenom prigodom", rekao je on. "Nejasno je hoće li izbori biti dovoljno vjerodostojni i legitimni u očima stanovnika Čečenije kako bi unaprijedili proces rješavanja krize".


Mej: Srbija je ključna za stabilnost u regionu - European Western Balkans\nDenis Kif i Aleksandar Vučić; Foto: Tanjug/Rade Prelić\nBEOGRAD – Britanska premijerka Tereza Mej čestitala je premijeru Aleksandru Vučiću na izboru za predsednika, pozdravivši posvećenost reformama koje je pokrenuo i ističući da Srbija igra centralnu ulogu u obezbeđivanju stabilnosti u regionu.\n“Srbija igra centralnu ulogu u obezbeđivanju stabilnosti u regionu i nadam se da ćete tokom svog predsedničkog mandata nastaviti da postižete napredak u dijalogu sa Prištinom i u normalizaciji odnosa koji su od suštinskog značaja za mir”, navela je Mej u čestitki koju je Vučiću danas uručio britanski ambasador Denis Kif.\nMej je podsetila da se ove godine obeležava se 180. godišnjica diplomatskih odnosa između Britanije i Srbije, što, kako je ocenila, pruža dobru priliku za produbljivanje svih aspekata naših bilateralnih odnosa.\nAleksandar VučićDenis KifTereza Mej


Poštovani, stigao mi je poziv za prekršajni sud, a u vezi zakona o bezbednosti saobraćaja član 332 stav 2 tacka 7 pa me interesuje kakva vrsta prekršaja je u pitanju i koja kazna je predviđena za isti. Unapred zahvalan\nU pitanju je prekršaj za koji će se kazniti lice koje postupi suprotno odredbama člana 42. stav 1 Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima i tom prilikom izazove neposrednu opasnost za drugog učesnika u saobraćaju ili prouzrokuje saobraćajnu nezgodu, odnosno pribavi sebi ili drugom protivpravnu imovinsku ili drugu korist. Član 42 stav 1 propisuje da je vozač dužan da brzinu kretanja vozila prilagodi osobinama i stanju puta, vidljivosti, preglednosti, atmosferskim prilikama, stanju vozila i tereta, gustini saobraćaja i drugim saobraćajnim uslovima, tako da vozilo može blagovremeno da zaustavi pred svakom preprekom koju pod datim okolnostima može da vidi ili ima razloga da predvidi, odnosno da vozilom upravlja na način kojim ne ugrožava bezbednost saobraćaja.\nKazna za ovaj prekršaj iz Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima je novčana kazna u iznosu od 10.000 do 40.000 dinara ili kazna zatvora do 45 dana (član 332 stav 2). Ukoliko je izvršenjem prekršaja izazvana saobraćajna nezgoda, a odredbama ovog zakona za osnovni oblik tog prekršaja nije predviđeno izricanje kaznenih poena, prilikom odlučivanja o odgovornosti obavezno će se izreći najmanje 2 kaznena poena (član 336 stav 3).\nPronađeno u : Prekršaji, Upravni postupak


Krah slavnog tenisera: Beckeru zbog dugova plijene trofeje | Bportal\nKrah slavnog tenisera: Beckeru zbog dugova plijene trofeje\nLegendarnom njemačkom teniseru Borisu Beckeru zbog velikih dugova bit će zaplijenjena imovina, među kojom i trofeji koje je osvojio tokom karijere.\nBeckerova dugovanja iznose čak 61 milion eura, navode njemački mediji, što je daleko više od 3,5 miliona eura koliko je prvobitno bilo objavljeno.\nMeđu imovinom koja će biti prodana na aukciji su i tri trofeja s Wimbledona, dva s Australian Opena i jedan s US Opena.\nBecker je više od 100 miliona eura izgubio u lošim investicijama, kao što je sumnjiv posao s naftom u Nigeriji.\nSamo od teniske karijere zaradio je oko 53 miliona eura, a trenutno radi u Teniskom savezu Njemačke.\nOktobar 5, 2017\tNema komentara\nSljedeći članak: Izetbegović, Čović i Ivanić na susretu s Daulom o političkoj situaciji u BiH\nPrethodni članak: Šokantan preokret u istrazi masakra U Las Vegasu: Napadač nije pucao samo na posjetioce koncerta\nPremijerka Cvijanović uvjerava narod da je budžet stabilan, …\nKćerki Elvisa Presleya od cijelog bogatstva ostalo samo 14.0…\nDodikov bankar objavio bankrot: Prodaje se imovina Pavlović …


Definisane dvije rute za kretanje izbjeglica u BiH\nOsnovnim i srednjim školama za opremu milion, a ugostiteljskom i helikopterskom servisu 20 miliona KM\nIzetbegović, Komšić i Radončić postigli dogovor, zajedno i u Kantonu Sarajevo\nPozvan na informativni razgovor zbog Fejsbuk statusa o vozilima pod rotacijom?\nCijela Bosna je kamp Vučjak, mjestimično malo bolje opremljen\nPočetna / Definisane dvije rute za kretanje izbjeglica u BiH: Jedna vodi preko Trebinja i Mostara\nDefinisane dvije rute za kretanje izbjeglica u BiH: Jedna vodi preko Trebinja i Mostara\n13. 11. 2015. 10:49\nSARAJEVO – Federalna uprava Civilne zaštite zatražila je pod oznakom “hitno” informaciju oko potencijalnog smještaja izbjeglica ili njihovog transporta preko teritorije Federacije BiH nakon što je Savjet ministara donio plan hitnih mjera za osiguranje dodatnih kapaciteta i upravljanja prilivom masovnog broja migranata i izbjeglica, piše Večernji list.\nTaj dopis, koji je potpisao direktor FUCZ-a Fahrudin Solak, upućen je svim opštinskim i gradskim službama Civilne zaštite, kao i kantonalnim upravama.\nOva je zahtjev, kako prenosi Večernji, izazvao različita tumačenja nakon čega se počelo nagađati da će se u Grudama ponovno otvoriti centar za prihvat izbjeglica što se pokazalo krivim. Zanimljivo je, kako navode, da se o ovome masovnom prikupljanju podataka za smještaj izbjeglica i migranata radi mimo znanja državnog tima koji bi trebao koordinisati sve poslove vezana uz novi rasplet događaja\nFederalna uprava Civilne zaštite navodila je i konkretne nove migrantske rute koje bi mogle koristiti izbjeglice iz Sirije. Po tim navodima iz dokumenta radi se o dva pravca za koje se ne zna ko ih je odredio.\nSjeverni i južni koridor za usmjeravanje izbjeglica\nDrugi potencijalni pravac preko koga bi se usmjeravale izbjeglice, po Solaku, je Južni koridor koji bi vodio od Trebinja preko Mostara, Zapadnohercegovačkog i Hercegbosanskog kantona te južni dio Unsko-sanskog kantona, navodi Večernji.\nUz to je zbog tog migrantskog talas FUCZ pozvao sve opštinske i gradske službe Civilne zaštite, kao i kantonalne uprave Civilne zaštite da izvrše pregled svojih planova evakuacije i planova zbrinjavanja.\nZbog moguće novonastale situacije Federalna uprava Civilne zaštite prikuplja podatke o lokacijama na otvorenom prostoru gdje bi se mogao uspostaviti privatni kamp za zbrinjavanje izbjeglica, zatim lokacije kolektivnih centara u FBiH po opštinama i gradovima s procjenom broja kreveta u dvoranama ili postojećim kolektivnim centrima.\nTraženi su i podaci oko postojećih kapaciteta za osiguranje odgovarajućeg broja šatora ili kontejnera za smještaj izbjeglica i migranata, kao i poljskih kreveta, kompleta posteljine, pokretnih mobilnih čvorova te cisterni za vodu.\nIzvor: Nezavisne / vecernji.ba\nOsma posebna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske zakazana je za ponedjeljak 16.12. sa početkom u...\nZavršen je sastanak predsjednika Stranke demokratske akcije Bakira Izetbegovića, Saveza za bolju budućnost BiH Fahrudina...\nTegeltija se sa osmijehom slikao ispod zastave tzv. Armije RBiH zajedno sa Izetbegovićem\nIako je SNSD unazad pet godina snažno kritikovao ponašanje predstavnika vlasti na nivou BiH iz...


Kremlj o prisluškivanju Makrona: Ruski predsednik je dobro zaštićen\nKremlj o prisluškivanju Makrona: U Rusiji je to nemoguće da se desi\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov je, komentarišući saopštenje o prisluškivanju predsednika Francuske Emanuela Makrona, izjavio da vlada Rusije koristi specijalne sisteme veza koje pouzdano štite i nema potrebe za dodatnom zaštitom.\nTelefon francuskog predsednika Emanuela Makrona bio je meta mogućeg nadzora iz Maroka u okviru špijunske afere „Pegaz“ 2019. godine, saopštio je francuski list „Mond“.U vezi sa ovom informacijom, portparol Kremlja je prokomentarisao i situaciju u Rusiji.Peskov je naveo da se redovno primenjuju mere za bezbednost i da nema potrebe za dodatnim.Ranije su mediji objavili rezultate istraživanja u kojima se tvrdi da izraelska firma „NSO grup“ stoji iza špijunskog softvera „Pegaz“. Softver su koristile specijalne službe za špijuniranje svojih političkih protivnika i terorista, biznismena, aktivista, novinara i opozicionara po celom svetu.Sve o Rusiji pročitajte ovde.\nrusija, dmitrij peskov, prisluškivanje, emanuel makron, specijalne službe, francuska\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov je, komentarišući navode medija o prisluškivanju predsednika Francuske Emanuela Makrona, izjavio da Vlada Rusije koristi specijalne sisteme veza koje pouzdano štite i nema potrebe za dodatnom zaštitom.\nTelefon francuskog predsednika Emanuela Makrona bio je meta mogućeg nadzora iz Maroka u okviru špijunske afere „Pegaz“ 2019. godine, saopštio je francuski list „Mond“.\nU vezi sa ovom informacijom, portparol Kremlja je prokomentarisao i situaciju u Rusiji.\n„Predsednik države, vlada, administracija predsednika i drugi organi vlasti koriste sistem specijalnih i vladinih veza koje pouzdano štite“, rekao je on odgovarajući na pitanje da li je vlada sigurna u informativnu bezbednost predsednika i administracije.\nAfera „Pegaz“: I Makron na udaru\nPeskov je naveo da se redovno primenjuju mere za bezbednost i da nema potrebe za dodatnim.\nRanije su mediji objavili rezultate istraživanja u kojima se tvrdi da izraelska firma „NSO grup“ stoji iza špijunskog softvera „Pegaz“. Softver su koristile specijalne službe za špijuniranje svojih političkih protivnika i terorista, biznismena, aktivista, novinara i opozicionara po celom svetu.


Petković ne podnosi ostavku dok traje Mondijal\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije i Crne Gore Ilija Petković izjavio je da neće podnostiti ostavku dok traje Svetsko prvenstvo u Nemačkoj.\nReprezentacija SCG juče je izgubila drugi meč na šampionatu od Argentine sa 0:6, pošto je u prvom poražena od Holandije sa 0:1.\n"Zbog čega da podnesem ostavku? Zbog jučerašnjeg rezultata. Fudbal je takav - ili se prolazi ili ne. Daću ostavku, nema problema, kada dodjem kući", rekao je Petković na konferenciji za novinare u Bilerbeku, na kojoj se nije pojavio nijedan igrač.\nOn je, medjutim, na novinarsko pitanje da li će da podnese ostavku posle poraza od Argentine veoma emotivno reagovao:"Vi me terate da podnesem ostavku, pa vi me niste ni postavili. Govorio sam da nisam krpelj. Kada ću dati ostavku, to je moja stvar. Ja sam službenik Fudbalskog saveza Srbije i Crne Gore".\n"Mi smo se kvalifikovali na Svetsko prvenstvo, dalje od ove priredbe nema. Uvek sam mislio da smo napravili veliku stvar. Ostavka...za dobrobit Srbije moramo sve da napravimo", rekao je Petković i dodao da je njemu najteže, jer je tri godine mukotrpno radio.\nOn je naglasio da "plavi" juče nisu imali svoj dan, kao i da je Argentina bila bolja.\n"Pod tim se sve podrazumeva. Nekad se nešto ne može. Juče je bio dan koji je sve upropastio. Ostaje jedan težak udarac. Idemo dalje. To je fudbal", rekao je Petković.\nNa pitanje, zašto se igrači nisu pojavili na konferenciji za novinare, selektor SCG je taj potez objasnio: "Demokratija je čudo. Svako ima pravo da dodje ili ne dodje. Ja se ne stidim da budem ovde".\nPre toga portparol FS SCG Aleksandar Bošković objasnio je da "apsolutno nema nepošstovanja prema novinarima, iz vrlo jednostavnog razloga, jer je to zabranjeno".\n"Jednostavno, njima je teško", dodao je Bošković.\n"Meni je savest čista. Trebalo je da protiv Argentine igramo 1-9-1. Stojim iza toga. Odustao sam od toga zbog pritiska, da ne budem defanzivac koji je napravio cementaru tamo negde u Popovcu", rekao je Petković.\nOn je ponovio da mu je žao što nije "sebe poslušao" već kolege trenere koji su vršili pritisak da ekipa treba da igra lepo, lepršavao i da se nadigrava sa Argentinom.\nIpak, pitanje da li ga je sramota posle ubedljivog poraza, ponovo je iznerviralo selektora SCG.\n"Šta mislite da sam uzeo tortu posle utakmice i veselio se. Šta mislite šta sam radio. Šta hoćete od mene da se namažem blatom", rekao je Petković.\nKada su se strasti smirile selektor SCG ocenio je da je naredni protivnik Obala Slonovače "sa pravom u najjačoj grupi".\n"Bilo bi dobro kada bi utakmica sa Obalom Slonovače donela dobar rezultat. Sigurno ću nešto uraditi kako ne bi doživeli ono što ne bismo želeli", rekao je Petković.\nReprezentacija SCG naredni, poslednji meč na SP igra 21. juna u Minhenu protiv Obale Slonovače.


Ruski kredit - Istinomer\nTatjana Inđić 3. 11. 2009.\nUslovi kreditnog aranžmana od milijardu dolara sa Rusijom koji je bo jedna od dominantnijih tema prilikom posete ruskog predsednika Dmitrija Medvedeva Srbiji i dalje nisu poznati, a pregovori ekspertskih timova dve zemlje vođeni prošle sedmice u Moskvi nisu dali konkretne rezultate.\nIako je najavljivano da će detalji o ruskom kreditu Srbiji biti poznati do kraja sledeće sedmice, to se nije desilo.\nPrvi sastanak ekspertskih timova koji treba da utvrde finansijske uslove i detalje pozajmice održan je 29.i 30.oktobra u Moskvi i na njemu su se srpska i ruska strana, prema rečima šefa srpske delegacije Zorana Ćirovića, dogovorile da će finansijski uslovi te kreditne linije biti dogovarani tokom naredne runde pregovora, koja će uskoro biti održana u Beogradu.\nDelegacije Srbije su u Moskvi vodile dve vrste pregovora, o delu kredita od 200 miliona dolara za popunjavanje budžetskog deficita i o 800 miliona za infrastrukturne projekte.\nTokom pregovora o pozajmici za budžet Rusi su predložili da rok vraćanja bude 10 godina s počekom od jedne godine, dok je srpska strana tražila da period otplate bude 13 godina, uz poček od tri godine. O kamatama, prema rečima Ćirovića, nije razgovarano.\nNi pregovori o ostatku sredstava od oko 800 miliona dolara koja su predviđena za infrastrukturne projekte, nisu bili uspešni.\nPrema planu srpske delegacije, predviđeno je da se za Prokop traži 200 miliona dolara, elektrifikaciju pruge Niš- Dimitrovgrad 100 miliona, obilaznicu oko Beograda na potezu Orlovača – Bubanj potok 170 miliona, izgradnju pruge Valjevo – Loznica 150 miliona i za izgradnju puta Beograd – Čačak oko 100 miliona dolara dok bi ostatak novca od 80 miliona dolara trebalo bi da bude usmeren za autoput Novi Sad – Horgoš.\nĆirović je naglasio da će se tek nakon što Rusi kažu koliko bi trebalo da iznosi kamata na ovaj kredit videti da li je pozajmica povoljna ili ne.\n„Zna se koliko iznose kamate na povoljne kredite, kao što su od Svetske banke, Evropske banke za obnovu i razvoj i sličnih institucija, a koliko su kamate za komercijalne pozajmice„, zaključio je Ćirović.\nKrajem oktobra oglasili su se predsednik i premijer Srbije Boris Tadić i Mirko Cvetković koji su naveli da još nisu poznati uslovi kredita sa Ruskom Federacijom, naglasivši da Srbija neće prihvatiti kredite pod uslovima koji su manje povoljni od onih koji se mogu dobiti iz paralelnih izvora.\nEkonomisti ocenjuju da kreditni aranžman sa Rusijom, u ovom trenutku, nikako nije pogodan za Srbiju.\nEkspert za strana ulaganja, Milan Kovačević, smatra da se srpska Vlada pre vremena pohvalila da će dobiti milijardu dolara od Rusa ocenivši da uzimati novac za potrošnju nije dobra ideja i da je jasno da Rusi uvek dobro štite svoje interese.\n„S druge strane, to za nas ne važi! Uzimati novac za potrošnju nije dobra ideja. Bolje je da sva sredstva idu u investicije, i to one koje bi doprinele boljitku srpske ekonomije kako bi sutra mogli da otplaćujemo kamate „, naglasio je Kovačević.\nJoš jedna nepovoljnost koja prati priču o kreditnom aranžmanu jeste to što se Srbija obavezala na veliki deficit u trgovini sa Rusijom, od koje kupuje naftu i gas, a sa druge strane, izvoz u tu zemlju vrlo je skroman, napominje stručnjak za makroekonomiju Ljubomir Madžar.\nPrema njegovim rečima ruski kredit, je zato povoljan isključivo za politički vrh.\n„Sasvim je drugo pitanje da li je to dobro za Srbiju. Naša vodeća garnitura orijentisala se na razobručeno i neograničeno zaduživanje, pa svaki kredit doživljava i tumači kao da je reč o nekakvom poklonu. Potpuno se zaboravlja da će ubrzo doći vreme kada će to morati da se vraća.“ upozorava Madžar.\nBoris Tadić Dmitrij Medvedev ruski kredit Zoran Ćirović


Bosanski Petrovac postao je prva opština bez mina u Unsko-sanskom kantonu i jedna od rijetkih u Federaciji BiH, nakon što je na području Oštrelja deminirano oko 900.000 metara kvadratnih minski sumnjive površine, saopšteno je iz Federalne uprave civilne zaštite.\nTokom deminiranja, koje su izvršili timovi FUCZ "Livno B" i "Bihać B", rađene su sistematske istrage, i to sistematska istraga "Oštrelj zapad" sa redukovanom površinom 5.588 metara kvadratnih i "Oštrelj istok" sa redukovanom površinom 3.463 metara kvadratnih, saopšteno je iz FUCZ-a.\nNa ovom području nalazi se veći broj vikendica lokalnog stanovništva, kao i skijalište Oštrelj.\nU ljetnom periodu velika je posjećenost tom području zbog spomenika iz predratnog perioda, tako da je lokalnoj zajednici bio proritet da se ovo područje očisti od mina, a sve s ciljem razvoja turizma na ovom izletištu, ističe se u saopštenju.\nNa ovom području veliki dio zauzima borova šuma koju je poslije realizacije ovog projekta moguće obnavljati, eksploatisati i promovisati eko-turizam.\ndeminiranje Bosanski Petrovac


Stefanović: SNS nudi građanima kvalitetniji život - Radio televizija Pančevo\n12. juna 2020. 28. avgusta 2020. 0179\nPredsednik beogradskog odbora SNS Nebojša Stefanović poručio je, prilikom obilaska Sopota, da izborna lista „Aleksandar Vučić-Za našu decu“ nudi građanima nastavak investicija u kvalitetniji život i ravonomernog ulaganja u svaki deo zemlje.\n„Danas smo razgovarali sa stanovnicima Sopota o planovima za budućnost. Suština našeg programa koji nudimo građanima Sopota je dalji razvoj njihove opštine. Zahvaljujući dobrom investiranju lokalne vlasti, u sadejstvu sa gradskom i republičkom, stanovnici Sopota imaju bolju infrastrukturu, vodovod i kanalizaciju, preduzeća razvijaju proizvodnju, mladi imaju mogućnost zapošljavanja i jača turistički potencijal Sopota“, rekao je Stefanović.\nKako se navodi u saopštenju SNS-a, on je zahvalio predsedniku opštine Sopot Živoradu Milosavljeviću na ličnom zalaganju kojim je u prethodnom periodu u saradnji i zajedno sa meštanima Sopota doprineo da Sopot bude privlačno mesto za život.\nOpština Sopot je „dobar primer da, u skladu s politikom predsednika Aleksandra Vučića, ravnomerno razvijamo svaki deo naše zemlje i da nikada nismo gledali na to koliko je neka sredina, da li je velika ili mala, da li je reč o centralnoj ili prigradskoj opštini. U narednom periodu naravno očekujemo još investicija koje će doprineti otvaranju novih radnih mesta, razvoju privrede i rastu plata, kako bi deca ostajala u svojim opštinama i nastavljala da u njima grade svoju budućnost“, rekao je Stefanović, koji je i potpredsednik vlade i ministar unutrašnjih poslova.\nStefanović je danas obišao firmu „Prometal“ u Sopotu, koja se bavi izradom mašina za proizvodnju betonskih elemenata i zapošljava 120 radnika. Preduzeće u vlasništvu braće Dragana i Ljubiše Ivkovića izvozi svoje proizvode u više od 100 zemalja na sve kontinente.\nStefanović je takođe u Rogači posetio i Miluna i Jasminu Kandić, vlasnike porodične firme „Boneti“, koja proizvodi torte, kolače i keks.\nMilica Đurđević Stamenkovski obišla Kruševac i Aleksandrovac\nRadikali za izmene zakona o radu


ponedjeljak, 10 Septembar 2012 06:31 Ćorkan gostovao u Mostaru\nU okviru manifestacije "Šantićeve večeri poezije 2012", koja se održava u organizaciji Srpskog prosvjetnog kulturnog društva (SPKD) "Prosvjeta" - Gradski odbor Mostar, u holu Vladičanskog dvora u Mostaru, glumac i režiser Bosanskog narodnog pozorišta Zenica Haris Burina izveo svoju monodramu "Ćorkan". To je priča koju je Nobleovac Ivo Andrić ispričao o Ćorkanu i Švabici, glavnoj ludi u kasabi i cirkuskoj igračici koja je svima uzburkala krv. Priča je to koja već decenijama oduševljava generacije, pa je i Burinina interpretacija iste na publiku ostavila snažan utisak. “Ova izvedba za mene je posebno važna jer su u pitanju 'Šantićeve večeri poezije' – manifestacija koju ja veoma poštujem, pa me i poziv organizatora da učestvujem u programu veoma razveselio. Uvijek sam bio srećan pred mostarskom publikom iz razloga što sam kao student svoje najljepše predstave igrao u ovom gradu, a smatram i da Mostar ima sjajnu, obrazovanu i pametnu publiku koja zna da cijeni ono što glumci donose na scenu. Srećan sam i ispunjen, potrudio sam se i da se na najbolji mogući način sa scene zahvalim publici koja je došla”, izjavio je Burina, te dodao da mu je ovo bila 48 izvedba ''Ćorkana''. ''Šantićeve večeri poezije'' traju od 7. do 15. septembra i okupljaju umjetnike iz BiH, Srbije, Hrvatske, Češke Tweet\nNove nagrade za BNP\nDanas u 12: Uči gdje stigneš\nDvoje pripravnika u BNP\nHaris Burina, Ćorkan 100x\nBNP i MUP ZDK: 122\n« Gorski miris mirte Abida Jarića Nova premijera u BNP Zenica »\nna vrh Vi ste ovdje: HomeZenicaKulturaĆorkan gostovao u Mostaru


Naslovna Sport Fudbal Na početku (ne)moguće misije\nDamir Džimović novi sportski direktor OFK „Bačke“\nBačkopalanački superligaš je u pauzi između dve polusezone imenovao novog sportskog direktora – Damira Džimovića. Na ovaj potez bačkopalanački klub se odlučio kako bi do starta drugog dela sezone konsolidovao svoje redove i što spremnije dočekao nastavak prvenstvene trke za bodove koji će uslediti početkom februara.\nVeć nakon dolaska u OFK „Bačku“, Džimović je sa rukovodstvom kluba napravio plan dolaska novih igrača, čija imena će biti obelodanjena narednih dana.\n– U „Bačku“ sam stigao na poziv čelnika ovog kluba da probamo zajedničkim snagama da uradimo ono što se mnogima u ovom trenutku čini nemogućim – da sačuvamo status superligaša.\nNapravili smo plan kako i na koji način možemo da uradimo to. Sigurno da ću uneti neke novine koje će verujem uroditi plodom. Nesumnjivo da je „Bačka“ veliki klub, koji ima dugu i svetlu tradiciju pa samim tim zaslužuje da igra u našem najvišem rangu. Nastojaćemo da\nnapravimo novu organizaciju kluba, da podelimo odgovornost unutar njega, što je izuzetno važno. Jedan od značajnijih ciljeva svakako nam je i selektiranje igrača, tačnije da stvorimo ekipu koja će u ovom trenutku moći da odgovori zadacima i zahtevima koji budu postavljani pred nju. S obzirom, da posao dovođenja igrača radim godinama, pokušaću da putem veza i poznanstava dovedem pojačanja koji će biti u mogućnosti da ispune naš zajednički cilj, kaže Damir Džimović, sportski direktor OFK „Bačke“.\nKada je u pitanju dovođenje igrača, Džimović je rekao:\n– U ovom trenutku neću da licitiram sa imenima zato što još nismo napravili ni jedan konkretan dogovor. Učinićemo sve da igrači za koje smo zainteresovani što pre stignu u Bačku Palanku kako bi se uključili u zimske pripreme.\nPripreme će trajati mesec dana. Poznato je da će prvenstvo biti nastavljeno prvog vikenda narednog meseca, kada će „Bačka“ dočekati šabačku „Mačvu“. Za razliku od ranijih godina, kada je tokom zime u klub dolazio veliki broj igrača, ovaj put igrači koje dovedemo ostaće\nTo je dakle, novina koja do sada, koliko mi je poznato, nije bila prisutna u ovom klubu. Još\nviše ćemo nastojati da razvijamo i unapređujemo rad sa mlađim selekcijama čiji su igrači budućnost ovog kluba. Moja vizija je da „Bačka“ u budućnosti „pravi“ igrače, ističe Džimović.\nNenad Vanić – Trener OFK Bačke\nBačkopalanački superligaš je doveo i novog šefa stručnog štaba. U pitanju je Nenad Vanić, koji je bio prvi trener „Radnika“ iz Surdulice, a radio „Proleteru“, „Vojvodini“, „Metalcu“ iz Gornjeg Milanovca, „Bežaniji“. Vanić ima i inostrano iskustvo s obzirom da je radio u FC „Hatta“ u Ujedinjenim arapskim emiratima. OFK „Bačka“ je tokom zimske pauze raskinula ugovore sa Ćirićem, Veselinovićem, Tomovićem, Loguom, Škorićem, Gavrićem, Slavišom Stojanovićem, Đorđevićem, Velemirom i Krčmarevićem.\nPOGLEDAJTE: Uspešna prva kontrola u Puli: Bačka bolja od Opatije\nPrethodni tekstOlja Nađ: „Radno do statusa vrhunskog muzeja“\nSledeći tekstZašto je loše upaliti grejanje u automobilu pre nego što počnete da vozite


Cene ovaca i koza na tržištu Srbije od 17. do 24. jula 2017. godine - Farmia\nCene svinja na tržištu od 17. do 24. jula 2017. godine\nProsečna cena jaradi prošle nedelje beleži promene u odnosu na pretprošlu nedelju. Na nivou cele zemlje cena je iznosila 212,2 rsd/kg. Najviša cena jaradi u prošloj nedelji izmerena je u Beogradu 250 rsd/kg, a najniža u Nišu 160 rsd/kg.\nProsečna cena jagnjadi u Srbiji je u nedelji za nama je pala za 3,3 dinara i iznosila je 268,3 rsd/kg. Najviša cena jagnjadi za prošlu nedelju izmerena je u Vranu i iznosila je 300 rsd/kg, dok je najniža bila u Kraljevu 220 rsd/kg.\nCene ovaca svih težina u nedelji za nama beleže promene u odnosu na pretprošlu nedelju. Na nivou cele zemlje prosečna cena je iznosila 146,7 rsd/kg. Najviša cena ovaca za prošlu nedelju izmerena je u Smederevu, Loznici i Obrenovcu 160 rsd/kg, dok je najniža bila u Kragujevcu i Kraljevu 120 rsd/kg.\nNa nivou Srbije prosečne cene šilježadi iznosi 216,7 rsd/kg .\nProsečna cena dviski beleži promene u odnosu na pretprošlu nedelju i iznosi 175 rsd/kg na nivou cele Srbije.\nza priplod 26562\n* Cena ovaca i koza u Srbiji izmerene od 17. do 24. jula 2017. godine


Dnevni horoskop za nedelju, 20. 09. | Skandalozno\nDnevni horoskop za nedelju, 20. 09.\nPoslušajte savete našeg astrologa.\nOVAN Karijera: Imponuje vam saznanje, da vas neko predstavlja kao uspešnu ili nesvakidašnju osobu. Vaš stil izražavanja i poslovni rezultati, deluju kao veliki podsticaj na bližu okolinu. Potrebno je da odredite nova pravila u poslovnoj saradnji.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Dnevni horoskop za nedelju, 20. 09."


Gradonačelnik Kasumović deblokirao RMU „Zenica“ - Zenicablog\nGradonačelnik Kasumović deblokirao RMU „Zenica“\nGradonačelnik Kasumović deblokirao RMU „Zenica“ – Gradonačelnik Zenice Fuad Kasumović potpisao je danas Podnesak kojim se odlaže prinudna naplata od izvršenika Rudnik mrkog uglja „Zenica“ po Rješenju o izvršenju Općinskog suda u Zenici broj 43 0 IP 155220 – 17 IP na period od dva mjeseca.\nNa ovaj način bit će omogućena deblokada računa RMU „Zenica“ d.o.o., s ciljem stvaranja pretpostavki za obavljanje redovnih djelatnosti na proizvodnji uglja, kao i izvršenja obaveza prema zaposlenicima zeničkog rudnika.\n„Pred nama je Bajram, najveći muslimanski praznik i želja mi je, da se rudarima i svim zaposlenicima rudnika izvrši isplata plaće i toplog obroka, kako bi praznične dane proveli koliko – toliko u rahatluku. Također, dio zaposlenika treba u zasluženu penziju pa će, kako sam informisan od uprave društva, ovaj period od dva mjeseca biti iskorišten i za izmirenja obaveza po osnovu doprinosa“, kaže Fuad Kasumović, gradonačelnik Zenice.\nTagovibih fuad kasumovic Gradonačelnik Kasumović pomoć rmu zenica rudnik sredstva


Polemika Tanje Miščević i albanske poslanice\nM. K. 18. januara 2017. 18:16\nAlbanska poslanica Majlinda Bregu ocenila je da je hapšenje bivšeg vođe OVK Ramuša Haradinaja „uplašilo“ region, dok je šefica pregovaračkog tima Srbije sa EU Tanja Miščević istakla da je hapšenje ratnih zločinaca jedan od osnovnih postulata vladavine prava, prenosi RTS.\nGovoreći o Bregzitu, Majlinda Bregu je na konferenciji “Evropska unija i Zapadni Balkan posle Bregzita“ izrazila nezadovoljstvo zbog međusobnih pretnji između Britanije i EU zbog izlaska, ali i zbog dešavanja u regionu, koje, kako kaže, nije izazvao taj proces.\nStraha od konflikta će uvek biti, ocenila je ona, dodajući da je region suočen sa ekonomskim problemima, ali i sa bezbednosnim.\nKako je rekla, neki žive pod šemom konflikta i ne mogu da pokopaju ono što se desilo u prošlosti kako bi se gradila budućnost, te da je ono što se čulo u poslednje vreme problematično za region.\n„Imamo voz, imamo hapšenje koje je uplašilo ceo region“, rekla je ona i dodala da bi isto to rekla i da nije Albanka.\nIzmeđu ostalog, rekla je i da Kosovo nije Srbija, ali da takođe nije ni Albanija.\n„Kosovo je Republika Kosovo od 2008. godine i, uz sve naše emocije, to je istina koja je prisutna u regionu. Usuđujem se da kažem da niko ne može da pokuša da promeni granice“, rekla je ona.\n“Mi možemo da se ne slažemo oko statusa Kosova, ali oko toga šta su principi i osnovni elementi vladavine prava, mislim da bismo morali da se jako dobro složimo“, odgovorila je Miščevićeva.\nOna je dodala da je krajnje otvoren razgovor preduslov iskrene regionalne saradnje koja neće biti zasnovana na emocijama i da je to način da se dođe do zajedničkog imenitelja. „Kada je u prethodnih toliko vekova region imao jedan te isti cilj – a to je kretanje ka EU, postizanje onoga što su evropske vrednosti. To je važna stvar na kojoj treba da radimo dalje“, rekla je Miščevićeva.\nNa konferenciji su izneta različita mišljenja o Bregzitu i o posledicama koje izlazak Velike Britanije iz EU može da ima po zemlje Zapadnog Balkana.\nUčesnici konferencije koju su organizovali Institut za evropske studije i fondacija Hans Zajdel naveli su da se Bregzit može posmatrati kao šansa da se EU reformiše i vrati osnovnim vrednostima, te da se zemlje Zapadnog Balkana više posvete rešavanju egzistencijalnih pitanja, ali i kao problem koji će usporiti proces proširenja.\nalbanska poslanica. polemikaTanja Miščević


Miškovićev šoping mol zaoštrava bitku trgovaca u Banjaluci Banjaluka.com\nMiškovićev šoping mol zaoštrava bitku trgovaca u Banjaluci\nKompanija “Delta holding”, čiji je vlasnik jedan od najbogatijih srpskih biznismena Miroslav Mišković, krenuće početkom iduće godine u izgradnju šoping mola u Banjaluci.\nSrpska kompanija je najavila nove velike investicije u regionu, a jedna od njih je izgradnja modernog šoping mola na Banjalučkom polju u blizini kampusa vrijednog 60 miliona evra.\n“Banjaluka će dobiti moderan objekat koji će na bruto površini od 60.000 metara kvadratnih ponuditi posjetiocima najpoznatije svjetske brendove, zabavne sadržaje za cijelu porodicu, restorane, kafiće… Investicija od 60 miliona evra omogućiće otvaranje više od 2.500 novih radnih mjesta i uposliće građevinsku industriju RS”, naveli su u “Delta holdingu”.\nSrpska kompanija je još prije nekoliko godina objelodanila plan za izgradnju šoping mola u Banjaluci, ali je on zamrznut. “Delta holding” najavio je ofanzivu na tržištu RS nakon što je preuzeo najveći lanac tržnih centara u Srpskoj – “Tropik”. Poslije nekoliko godina on je prodat belgijskoj kompaniji “Delez”, a na kraju ga je otkupila domaća “Tropik grupacija” i pripojila lancu “MojMarket”.\nŠoping mol “Delta holdinga” treći je veliki tržni centar čija je izgradnja najavljena u Banjaluci. Prije nekoliko dana u srcu grada počela je izgradnja “Siti mola” u koji će domaće kompanije “Ideal kompani” i “Tropik” uložiti oko 50 miliona KM. Trgovački lanac “Bingo” iz Tuzle gradiće tržni centar na zemljištu Poljoprivredne škole u naselju Lazarevo.\nČlan Udruženja ekonomista RS – SWOT Aleksandar Ljuboja kaže da je Banjaluka kao administrativni centar Srpske odavno trebalo da ima nekoliko modernih tržnih centara.\n“Svaka investicija u Srpsku je više nego dobrodošla. Zdrava konkurencija može samo unaprijediti posao, a bio bih veoma srećan ako bi radnici novih tržnih centara prodavali što više robe iz RS”, kaže Ljuboja.\nMali trgovci razočarani\nNicanju novih tržnih centara ne raduju se mali trgovci, koji u njima vide glavni razlog za svoju propast.\n“Male radnje su već uništene, opstaju samo one na periferiji grada i u selima. Otvaranje novih tržnih centara će stvoriti konkurenciju postojećim, ali je veći problem što će domaća proizvodnja biti marginalizovana, jer strani trgovački centri favorizuju uvozne proizvode”, kaže Marjanović i dodaje da se postavlja i pitanje ekonomske isplativosti najavljenih velikih projekata, jer je kupovna moć Banjalučana niska, što pokazuje i pad prometa u maloprodaji.


EK: Neophodna pravednija raspodela migranata\nDimitris Avramopoulos, evropski komesar za migracije\nKomesar EU za migracije Dimitris Avramopulos apelovao je danas na zemlje EU da dogovore pravedniju raspodelu tereta dolaska novih migranata.\nOn je rekao da zemlje članice moraju konačno da definišu pojam "solidarnosti", dok se Italija i Grčka bore sa prilivom od više desetina hiljada migranata.\nOn je dodao da je neophodno da svi isto razumiju taj pojam, preneo je AP.\nZemlje EU dogovorile su u septembru 2015. godine da zajedno prihvate 160.000 migranata u Grčkoj i Italiji u periodu od dve godine. Međutim, prebačeno je samo 11.000 izbeglica, i to sedam meseci pre isteka planiranog perioda.\nAvramopulos je ranije odbacio mogućnost pokretanja pravnih mera protiv zemalja koje ne poštuju zakonski obavezujući sporazum.


Beograd | Toxic TV\nTradicionalna svetlosna čarolija i ove godine obasjaće Beograd i Novi Sad u okviru Kineskog festivala svetla od 31. januara do 13. februara 2022. godine. Festival...\nJelena Gluščević - 01/12/2021\nMarina Gagić, bivša verenica folkera Darka Lazića, odlučila je da se preseli u Beograd, sa naslednikom Aleksejem. U pitanju je poslovna ponuda koju je...\nCeca nakon 36 godina želi Beograd da zameni Žitorađom: „Živela bih na selu!“\nSvetlana Ceca Ražnatović, poreklom je iz Žitorađe, a sada je u iskrenom razgovoru priznala dabi sada vrlo rado spakovala kofere i vratila se da...\nPevačica Nataša Bekvalac, jutros je imala udes na uglu ulica Kneza Aleksandra Karađorđevića i Ljutice Bogdana u Beogradu. Na svu sreću, sve je prošlo samo...\nAnđelina, Cobi i Tara premijerno izvode nove pesme sutra na Music Week-u\nKatarina Lazarević - 02/09/2021\nNekoliko premijera najnovijih pesama, atraktivna scenografija, svetska produkcija – to je ono što očekuje posetioce Belgrade Music Week festival sutra na Ušću. Neće izostati...\nIsak Šabanović iskreno: „Ja sam jedini Crnogorac koji se nije snašao u Beogradu!“\nMlada muzička zvezda Isak Šabanović, za svoje mesto pod estradnim nebom izborio se učešćem na takmičenju "Zvezde Granda", gde je bio drugoplasiran. Veliku popularnost...


Predsjednik kosovskoga parlamenta oštro kritizirao UNMIK - Index.hr\nPredsjednik kosovskoga parlamenta oštro kritizirao UNMIK\nCivilna misija UNa na Kosovu (UNMIK) nije više u stanju poticati gospodarske i demokratske procese na Kosovu i njezinu ulogu trebalo bi redefinirati, izjavio je predsjednik Skupštine Kosova Nexat Daci u razgovoru s nizozemskim novinarima koji danas prenose kosovski mediji na albanskome jeziku.\nDaci je ocijenio da Kosovu nije potrebna uprava UNMIK-a već savjeti skupine stručnjaka iz UNMIK-a. On je kazao da diplomatima u Civilnoj misiji UN-a na Kosovu nije u interesu odlazak jer imaju velike plaće i sigurnost.\n"Moja plaća je manja od čistačice u uredu civilnog upravitelja UN-a na Kosovu Michaela Steinera. Isto vrijedi i za predsjednika Kosova Ibrahima Rugovu i premijera Bajrama Rexhepia", naglasio je Daci.\nOn je kritizirao Steinera zbog "ispraznih obećanja o sređivanju staja na sjeveru Kosova". Daci je ocijenio da UNMIK ne nadzire trećinu Kosova jer on, Rugova i Rexepi iz sigurnosnih razloga nemaju pristup na sjever Kosova.\nPredsjednik kosovskoga parlamenta rekao je da kritike upućene UNMIK-u ne vrijede i za mirovne snage (KFOR) u koje stanovnici imaju veliko povjerenje.


IPARD: Prvi konkurs 25. decembra - Bolja Zemlja\nIPARD: Prvi konkurs 25. decembra\nPrvi konkurs za kupovinu traktora i druge mehanizacije u Srbiji, biće raspisan 25. decembra, za sredstva iz predpristupnih fondova EU za ruralni razvoj.\nZa sredstva mogu da se prijave vlasnici porodičnih gazdinstava, preduzetnici, zadruge, mala i srednja agro preduzeća, ali ne i oni koji imaju manje od 2 hektara zemlje ili nedevoljan broj grla stoke, kao i „tajkuni“. Svi oni koji nisu prijavljeni u APR-u, koji su u stečaju ili likvidaciji ili im je račun blokiran duže od 30 dana, neće moći da računaju na ovaj novac.\nDrugi konkurs se očekuje u martu 2018. godine, tada će poljoprivrednici moći da se prijave za novac potreban za kupovinu opreme za preradne kapacitete, kao i za marketing, za šta je namenjeno 11,7 miliona eura.\nNovac iz IPARD fondova neće moći da se koristi za plaćanje poreza, carina, kupovinu, zakup ili lizing zemljišta i postojećih objekata, kao ni za kazne i sudske troškove i polovnu mehanizaciju, bankarske i putne troškove, ali ni troškove održavanja, amortizacije ili zakupa, troškove špedicije, prevoza i montaže.\nSvi detalji konkursa moći će da se nađu na sajtu Ministarstva poljoprivrede, a Uprava za agrarna plaćanja je već obučila savetodavne stručne službe, koje na terenu obučavaju poljoprivrednike o mogućnostima koje im pruža IPARD, a uskoro se očekuje da će biti štampan i detaljan vodič za buduće korisnike sredstava.\nPrethodni tekstLIMUN ‒ NASMEŠITE SE KISELO\nSledeći tekstKopaonik: Naučna agrobiznis konferencija


Спортски викенд обележие победе рукометаша Црвенке, кошаркаша Хајдука, као и седми по реди Греплинг куп Србије - Месна заједница Липар\nSportski vikend obeležie pobede rukometaša Crvenke, košarkaša Hajduka, kao i sedmi po redi Grepling kup Srbije\nNovi krug besplatne škole za trudnice i roditelje u Kuli\nZa nama je još jedan zanimljiv sportski vikend, a obeležile su ga pobede rukometaša Crvenke, košarkaša Hajduka, kao i sedmi po redu Grepling kup Srbije, koji je juče održan u Kuli.\nU osmom kolu prvenstva u Super B ligi rukometaši Crvenke su na gostovanju u Velikoj Plani pobedili Moravu sa 34:23, poluvreme 15:13 za „veverice“. Prelomni trenuci susreta desili su se pri rezultatu 17:15 za Crvenku u 34. minutu, kada su nakon toga za pet minuta izabranici Miloša Mitrovića serijom od 6:0 otišli na osam golova prednosti i nakon toga su rutinski priveli susret kraju. Trener rukometaša Crvenke Miloš Mitrović ističe da je presudila kolektivna igra, dobra energija u odbrani iz koje je postignuto mnogo lakih golova, te da bi želeo da u ovakvom ritmu njegova ekipa okonča jesen. Najefikasniji u ekipi Crvenke bio je Vuk Perović sa 11 postignutih golova, a proglašen je i za najboljeg igrača susreta. Naš drugi superligaš Sivac 69 je na gostovanju u Beogradu izgubio od Voždovca sa 24:22, poluvreme 12:10. Sivčani su u Beogradu nastupili hendikepirani bez graditelja igre Slavuljice i značajnog igrača u odbrani Petra Šajina, sa nedovoljno oporavljenim Džabasanom, što se odrazilo na igru izabranika Branka Žeželja, koji su u 47. minutu vodili sa 18:17, ali je potom usledilo par grešaka što je ekipa Voždovca iskoristila i u 54. minutu povela sa dva gola prednosti, a potom u igri gol za gol stigla do pobede. Najefikasniji u ekipi Sivca bio je Milan Šajin sa 6 golova, a po pet su postigli Beslać i Čabai. Nakon osam kola Sivac 69 je šesti na tabeli sa 9, a Crvenka je sedma sa 8 bodova. U narednom kolu Crvenka dočekuje ekipu Smedereva, a Sivac 69 će pred svojim navijačima ugostiti ekipu Vrbas Petrol.\nU osmom kolu prvenstva u Prvoj ligi za rukometašice, obe ekipe iz naše opštine su ubeležile poraze. Ženski rukometni klub „Krule“ iz Sivca je gostovao u Temerinu gde je od domaćina Temerina poražen sa 32:18. Susret je bio odlučen već nakon dvadesetak minuta igre, kada je ekipa Temerina povela sa 12:2. Najefikasnija u ekipi Krule bila je Milica Rabrenović sa 9 postignutih golova. Ekipa „Laki“ iz Crvenke je gostovala u Jabuci, gde je u dramatičnoj završnici poražena od Jabuke sa 25:24. Ekipa Jabuke je tokom čitavog susreta vodila, na poluvremenu imala i četiri gola viška, da bi golom Marije Ivić u 59. minutu ekipa Laki stigla do izjednačenja, ali u poslednjem minutu rukometašice Jabuke postižu 25-ti gol i pobeđuju. Najefikasnija u ekipi Laki bila je Marija Ivić sa 9 golova. Nakon osam kola Krule je deveti na tabeli sa 5, a Laki poslednji sa 2 osvojena boda. U narednom kolu Krule u Sivcu dočekuje Jabuku, a Laki je domaćin ekipi Mladosti iz Srpske Crnje.\nJuče je u Kuli, u hali Osnovne škole „Petefi brigada“, pod pokroviteljstvom Rvačkog Grepling saveza Srbije, u tehničkoj organizaciji Kluba borilačkih sportova „Konstriktor fajt tim“ Kula održan internacionalni sedmi po redu Grepling kup Srbije. Takmičare i sve goste je pozdravio Dejan Tešić, predsednik Srpskog rvačkog grepling saveza i trener u „Konstriktor fajt timu“, a čast da otvori takmičenje pripala je predsedniku opštine Kula Damjanu Miljaniću, koji je rekao:\n-Zahvaljujem organizatoru i Dejanu Tešiću u koga sam imao poverenje da će ono što radi uraditi sjajno i to je bio osnovni motiv podrške pre svega njemu, a zatim i ovom takmičenju. Pokazalo se da je ta podrška potpuno opravdana, takmičenje je iz godine u godinu sve bolje, okuplja sjajne takmičare i čast mi je što sam u ime lokalne samouprave dobio plaketu, a i priliku da otvorim ovo takmičenje. Želim vam u svoje lično ime i u ime opštine Kula dobrodošlicu, jedno prijatno i dobro takmičenje danas ovde u Kuli – rekao je Miljanić.\nMeđu više od 270 takmičara iz osam zemalja koji su pokazali svoje umeće na sedmom Grepling kupu Srbije nastupio je i 21 član domaćina „Konstriktor fajt tima“, od kojih su se medaljama okitili: među seniorima, u teškoj kategoriji Damir Uglik je osvojio drugo mesto, seniorka Milica Glušica treće mesto, u kategoriji do 75 kilograma Jovan Sekulić je osvojio drugo mesto. U juniorskoj konklurenciji Veljko Lučić u kategoriji do 92 kilograma je osvojio prvo mesto, Milica Glušica je srebru među seniorima dodala zlato u juniorskoj konkurenciji. Među kadetima je Ognjen Jakić u kategoriji do 85 kilograma je osvojio treće mesto. U pionirskom uzrastu u kategoriji do 47 kilograma Vukota Vuković je osvojio treće mesto, Boško Prosan u kategoriji do 27 kilograma drugo mesto, Stefan Ačanski u kategoriji do 32 kilograma drugo mesto, Mateja Miler treće mesto u kategoriji do 35 kilograma i Teodora Ačanski koja je osvojila prvo mesto u kategoriji preko 25 kilograma.\nFudbaleri Hajduka su u 14. kolu prvenstva u Srpskoj ligi grupa Vojvodina pred svojim navijačima izgubili od ekipe Feniks iz Stare Pazove sa 1:0. Silni problemi u igračkom kadru, kao i kvalitetan protivnik koji je pobedom zaseo na čelo tabele su razlozi novog poraza fudbalera Hajduka koji su pali na poslednje mesto na tabeli. U kakvim je Hajduk problemima kada je igrački kadar u pitanju svedoči podatak da su protiv Feniksa debitovali Novaković i Grubačić dečaci rođeni 2005. godine.\nHajduk je na poslednjem mestu na tabeli sa 10 osvojenih bodova, a u poslednjem kolu jesenjeg dela prvenstva ide u goste Vršcu. Snimak utakmice Hajduk Feniks možete pogledati na Ku televiziji večeras od 20 časova.\nOd tri predstavnika iz kulske opštine u Somborskoj područnoj ligi u 14. kolu prvenstva uspešni su bili samo fudbaleri Rusina iz Ruskog Krstura, koji su na gostovanju u Karavukovu pobedili domaćina Polet sa 2:0. Rusin je poveo u desetom minutu golom Stefana Tome, da bi u 89. minutu Darko Sušić postavio konačan rezultat 2:0 za Rusin. Crvenka je na gostovanju u Silbašu pretrpela katastrofu izgubivši od Naše zvezde sa 7:1. U samom otvaranju utakmice Naša zvezda je za dva minuta postigla dva gola, Milan Subotić u desetom minutu smanjuje na 2:1, ali potom domaćini postižu još petz golova i nanose Crvenki jedan od najtežih poraza. Naš treći predstavnik u Somborskoj područnoj ligi Lipar je na gostovanju u Mladenovu izgubio od Budućnosti sa 3:0. Pred poslednje kolo jesenjeg dela prvenstva Rusin je šesti na tabeli sa 25 osvojenih bodova, Lipar je trinaesti sa 16, a Crvenka četrnaesta sa 9 bodova. U poslednjem kolu jesenjeg dela prvenstva Rusin u Ruskom Krsturu dočekuje poslednjeplasiranog Radničkog iz Sombora, Lipar je domaćin prvoplasiranom Bratstvu iz Prigrevice, a Crvenka će ugostiti ekipu Korduna iz Kljajićeva.\nPoslednje kolo jesenjeg dela prvenstva u Somborskoj međuopštinskoj ligi prvi razred obeležio je opštinski derbi koji je odigran u Kruščiću, a u kojem su fudbaleri Poleta iz Sivca pobedili domaćina, Mladost sa 4:2. Poveli su Sivčani golom Vukašinovića, da bi potom sa dva gola Holovati doneo prednost ekipi Mladosti, ali drugim golom Vukašinovića, te golovima Davidovića i Raškovića Polet je stigao do pobede. Kula je na gostovanju u Odžacima izgubila od OFK Odžaka sa 5:1. Gol za Kulu postigao je Radojčić. Uprkos porazu u Odžacima Kula je jesenji deo prvenstva okončala na liderskoj poziciji na tabeli sa 30 osvojenih bodova, Polet je četvrti sa 26, a Mladost je dvanaesta sa 13 osvojenih bodova.\nNi nakon pet kola prvenstva odbojkaši Hajduka nemaju osvojenog boda. U petom kolu prvenstva u Drugoj ligi odbojkaši Hajduka su ugostili ekipu Proletera iz Zrenjanina i ubeležili poraz od 3:1. U sjajnoj atmosferi na tribinama izabranici trenera Milorada Lazića su pružili dostojan otpor ekipi Proletera koja je objektivno kvalitetnija, o čemu svedoči i podatak da u svojim redovima ima tri juniorska reprezentativca. Prvi set dobili su odbojkaši Proletera sa 25:17, drugi Hajduk sa 25:20, ali za nešto više nije bilo snage pa treći set dobija Proleter sa 25:14, a četvrti sa 25:17 i zasluženo odnosi bodove iz Kule. Trener Lazić ističe da nema šta da zameri svojim igračima koji se bore koliko mogu, ali su stalne povrede i bolest pojedinih igrača ostavile traga. Priliku da osvoje prve drugoligaške bodove odbojkaši Hajduka imaju u narednom kolu kada dočekuju ekipu Bača.\nOdbojkašice Hajduka su u petom kolu prvenstva u Prvoj vojvođanskoj ligi gostovale u Subotici gde su od ekipe Vin Volej poražene sa 3:1. Ako se zna da je ekipa Vin Volej vodeća, a da su Kuljanke nastupile oslabljene bez Lucije Kovijanić, Jovane Steljić i Staše Malenice osvojen jedan set je uspeh. Priliku u Subotici su dobile Maja Grozdić i Ana Stojović, a zapaženu igru pružile su Adrijana Bukejlović koja je imala prijem na visokom nivou, a poenterski najraspoloženija bila je Kristina Basara. Odbojkašice Hajduka su trenutno osme na tabeli, a u narednom kolu idu u goste četvrtoplasiranoj ekipi Apatina.\nKošarkaši Hajduka su u sedmom kolu prvenstva u Republičkoj ligi Srbije grupa sever na gostovanju u Novoj Pazovi pobedili ekipu domaćina Novu Pazovu sa 89:57, poluvreme 52:29. Iako su nastupili bez Đurovića, Lješevića i mladog Mandića košarkaši Hajduka su čvrstom odbranom dolazili do lakih poena i već nakon dvadeset minuta je bilo jasno da će bodovi u Kulu. Iako je u drugom poluvremenu trener Hajduka Danilo Borović odmarao starije igrače mlađi su nastavili u njihovom ritmu i na kraju se radovali ubediljvoj pobedi. Sa šest pobeda i jednim porazom košarkaši Hajduka su trenutno drugi na tabeli, a u narednom kolu idu u goste ekipi Sveti Đorđe u Žitište.\nKuglaši Hajduka su u 8. kolu prvenstva u Prvoj vojvođanskoj ligi kao domaćini u Vrbasu nadigrali do ovog kola vodeći Kristal iz Zrenjanina sa 6:2 u poenima, odnosno 3207:3135 u oborenim čunjevima. Najvrednije rezultate u ekipi Hajduka ostvarili su Vladimir Trišić koji je oborio 567 čunjeva, Marko Eraković sa 559 i Branko Vuksan sa 538 čunjeva. Kuglaši Hajduka su trenutno drugi na tabeli sa 10 bodova, a u narednom kolu koje je na programu 27. novembra idu u goste vodećem Vrbasu, koji ima 11 bodova.


BOLIA – D&M Creativa\nPredstavljamo Vam skandinavsku kolekciju Bolia inpirisanu dizajnom. Bolia i Steelcase stupaju u partnerstvo kako bi Vam donijeli već dokazani kvalitet praćen sa dizajnerskim rješenjima opremanja kancelarija, te udopunjavajući prostor za odmor koji ujedno pruža i inspiraciju za rad. Sa kolekcijom Bolia donijeti ćete atmosferu doma unutar svoje kancelarije.\nVećina kolekcija Bolia je dizajnirana i proizvedena u Danskoj i drugim zemljama EU. Kao dodatnu vrijednost, ponosni smo što Vam možemo pružiti i 5-godišnju garanciju za svaki dizajn unutar kolekcija Bolia.\nPreuzmite i brošuru Bolia kolekcija:


Nacionalni konvent o EU: Povući zakon o eksproprijaciji\nPolitika Autor:Tanjug22. nov. 202116:44 > 16:58\nNacionalni konvent o Evropskoj uniji zatražio je od Vlade Srbije da povuče Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o eksproprijaciji, a od Narodne skupštine da taj predlog skine sa dnevnog reda sednice koja je zakazana za sutra, 23. novembar.\nApeluju u otvorenom pismu Vladi i Skupštini, da s obzirom na značaj i dugoročne posledice primene tog zakona, omoguće njegove izmene i dopune uz široku javnu raspravu i analizu uticaja na zainteresovane strane, što nije učinjeno u procesu pripreme tog akta.\nDržavna otimačina imovine će biti legalizovana – ako prođe ovaj zakon\nNavode da ovakav Predlog zakona predstavlja nedopustiv udar na privatnu svojinu građana, suprotno Ustavu Srbije i principu pravne sigurnosti, čime se ugrožava Ustavom zagarantovano pravo na mirno uživanje imovine.\nDodaju da eventualna primena tako izmenjenog zakona, ne bi doprinela stvaranju dobrog poslovnog okruženja za sve učesnike u srpskoj ekonomiji i stabilnim uslovima privređivanja, niti ispunjavanju Kopenhaškog kriterijuma o ekonomskim slobodama i razvoju tržišta.\nKako ističu ako takav predlog Zakona bude usvojen, Vlada će dobiti diskreciono pravo da, po svom nahođenju i bez unapred propisanih kriterijuma i uslova, proglašava određene projekte za projekte od javnog interesa te bilo čija imovina može postati predmet eksproprijacije.\n„U evropskoj državi koja teži članstvu u Evropskoj uniji ovakav pristup i tretman privatne svojine je nezamisliv“, ocenjuje se u pismu Nacionalnog konventa.\nBIRN: Rio Tinto pomera pruge po Srbiji\nAko seljaci ne daju parcele – „Rio Tinto“ gubi sve\n05. nov. 2021 11\nDodaje se da će se izmenama i privatnim preduzećima omogućiti da budu korisnici eksproprijacije jer zakon kaže da lista korisnika eksproprijacije može biti i „u skladu sa posebnim zakonom“, što naročito može biti slučaj u oblasti rudarstva.\nIstiču i da svi postupci postaju hitni, što znači da se eksproprijacija sprovodi u roku od pet plus tri dana.\nPodsećaju da je Nacionalni konvent u više navrata otvoreno i direktno pitao predsednicu Vlade kako će Vlada postupati u situacijama kada je interes stranih investitora u sukobu sa javnim interesom ili interesima građana i kažu da su dobili odgovor da će država, naravno, uvek štititi javni interes.\n„Ovaj predlog zakona to ne garantuje“, navode u pismu.\nBONUS VIDEO Kako se dijalog preselio u sudnicu\nnacionalni konvent o euzakon o eksproprijaciji\nUtisak nedelje: Vučić se uplašio naroda, glumi junaka iz "petparačkih priča"\nObućina: Živimo između dve sirene za uzbunu\nDačić: Nismo razgovarali sa SNS o kadrovskim pitanjima


Oslušni, Nebo ti šapuće – Dnevnik Jednog Astrologa\nMUDRA IZREKA KAŽE : AKO VIDITE PERO, CRVENDAĆA ILI LEPTIRA, TO ZNAČI DA UPRAVO PORED VAS STOJI ANĐEO ☺\n30. Marta imamo jedan vrlo lep aspekt na Nebu, konjukciju između Merkura i Neptuna na 21° Riba koji će imati skladni sekstil sa Plutonom iz Jarca, a ova konjukcija će biti ispraćena i skladnim sekstilom između Saturna iz Vodolije i stelijuma iz Ovna (Hiron, Venera, Sunce) Dva lepa, lagana, pozitivna aspekta koji će nas ponovo podsetiti da se na još bolji način povežemo sa Majkom Prirodom i Višim Kosmičkim Silama.\nAspekt Merkur konjukcija Neptun u Ribama direktno će nam preko snova, unutrašnjeg glasa, predosećaja, snoviđenja, znakova pored puta, prenositi ne samo pozitivne kosmičke vibracije, već i vrlo važne poruke, te je vrlo važno da slušamo srcem i Dušom ovih par dana šta Kosmos želi da nam poruči. Naravno da će i podsvest, unutrašnji glas, intuicija, snoviđenja, i dežavu situacije u ovom periodu biti do maksimuma izražene.\nS druge strane, ovaj stelijum u znaku Ovna, Hiron Sunce Venera koji ima sekstil sa Saturnom iz Vodolije, budi želju za lepim, za ljubavlju, za sigurnošću, želju da ulepšamo život i sebi i ljudima oko nas, kao i potrebu da sve oko nas ide svojim prirodnim tokom, da bude usklađeno sa Majkom Prirodom, da lagano raste i uzdiže se ka nečem boljem i trajnijem. Saturn nam daje formu, pa tako pomaže ovom stelijumu da nama pak pomogne da održimo balans u svom životu, bilo da je reč o finansijama, karijeri, zdravlju ili domu & porodici.\nMerkur konjukcija Neptun je vrlo neobična energija, nosi sa sobom mistiku, tajne, spiritualne energije, kreativnost, donosi želju za lepim, nežnim, muzikom, plesom, dodirima i tihim šaputanjem na jastuku. Takođe, donosi mogućnost dubokih (samo)spoznaja, interesovanje za magiju, alhemiju, divinaciju, astrologiju, mitove, legende, bajke.\nIsto tako, donosi i mogućnost da se otkriju i neke tajne koje i nisu toliko mistične, već vrlo konkretne zbog aspekta sekstila sa Plutonom, pa eto otkrivanja nekih intriga, manipulacija i obmana, kako u svakodnevnom životu, tako i globalno.\nOva konjukcija daje nam mogućnsot da čujemo & vidimo stvari prvo onakve kakve nam drugi „serviraju“ da bi posle toga mi uključili mozak i uvideli pravu istinu, jer će joj upravo ovaj Pluton pomoći u tome. Prvo donosi konfuziju i paniku, a posle toga donosi jasnu sliku, taman da se uklope sve kockice.\nStelijum u Ovnu u sekstilu sa Saturnom iz Vodolije donosi i mogućnost materijalizacije ideja i želja, omogućava da se na lep i organizovan način uredi život „po pravoj meri“. Isto tako, poboljšava odnos između ljudi, posebno jer je u vaternim & vazdušnim znacima, te tako otvoreni i jasni razgovori pomažu da se situacija u odnosu sa nama bliskom osobom brzo iskristalizuje i tako taj odnos dovede u red, jer upravo Merkur u konjukciji sa Neptnom ume malo da „zamagli“ razgovore i da poruke „između redova“ učini komplikovanijim za tumačenje.\nS druge strane, baš zato što se dešava u vatrenim & vazdušnim znacima, ova konjukcija u Ribama daje nam i mogućnost i da kroz razgovor & dogovor & pregovor, ipraćen slušanjem svog unutrašnjeg glasa & intuicije, uspostavimo kontrolu nad našim finansijama, pronađemo bolji posao, organizujemo svoju svakodnevnicu tako da nam ne iscrpljuje energiju i volju, već baš suprotno, da radimo i da u isto vreme „punimo baterije“.\nTako, ovih par dana imaćemo odličnu priliku da „pohvatamo konce“ u našem životu, možda ne velike „klot-frket“ zamahe, ali makar male, sitan vez, korak po korak, pa tako lagano ka željenom cilju. Lepo ćemo moći da balansiramo između realnosti i našeg sveta mašte, da organizujemo život, da učinimo nešto lepo kako za sebe, tako i za druge.\nNa Mundanom nivou, ova dva aspekta nam mogu doneti vesti koje će biti u isto vreme i dobre i loše, ali sve one će imati ipak poentu ~ idu bolji dani, samo još malo treba imati strpljenja. Sigurno će imati veze sa trenutnom situacijom vezanom u Svetu (Merkur Neptun sa Plutonom) ali isto tako će imati i informacije koje će nam pomoći da prebrodimo teška vremena lakše (Stelijum u Ovnu sa Saturnom)\nAstrolog Nevenka Blažik 26 мар 2021 29 мар 2021 2021, konjukcija, Mart, Merkur, Merkur u Ribama, Neptun, Neptun u Ribama\nЈедно мишљење на „Oslušni, Nebo ti šapuće“\nПовратни пинг: Nikad ne brkaj ideju sa akcijom… Pun Mesec u Vagi – Dnevnik Jednog Astrologa\nПретходно Претходни чланак: Ljubav nema godina, ona se uvek rađa\nСледеће Следећи чланак: Nikad ne brkaj ideju sa akcijom… Pun Mesec u Vagi


Традиционални крос РТС-а на пожаревачком Хиподрому\nTradicionalni kros RTS-a na požarevačkom Hipodromu\nTradicionalni 26. po redu Kros RTS-a, koji okuplja najbolje trkače na srednjim i dugim stazama, biće održan u subotu 22. oktobra, od 9.45 sati, na požarevačkom Hipodromu, navedeno je na konferenciji za medije u Gradskom zdanju.\nKako je istakla Ana Miljanić, grad Požarevac će se kao i uvek truditi da bude dobar domaćin, jer ovaj Kros je specifičan, pošto brine o svakom učesniku a dovodi i reprezantativce koje je, svakako, velika čast gledati u Požarevcu.\n-Održana su već dva takmičenja u Rekovcu i Šabcu. Pored naših najboljih takmičara na srednjim i dugim stazama, dolaze gosti iz inostranstva. Verujemo da će Požarevac biti uspešan organizator kao i prethodnih godina. Kros RTSa nije samo najveća i najmasovnija priredba u našoj zemlji i Balkanu ona je to i u čitavoj Evropi. U jednom danu proletos, cilj je prošlo više od 4.720 predškolaca, osnovaca i srednjoškolaca, rekao je Stevan Kovačević osnivač Krosa RTS-a.


Andrija Milošević u Svetskoj pozorišnoj organzaciji\nTanjug 2. juna 2021. 10:30\nBEOGRAD – Popularni glumac Andrija Milošević gost je nove epizode video serijala „Tanjug Reflektor“ u kojem ekskluzivno otkriva da će sa velikim ponosom predstavljati Srbiju u Svetskoj pozorišnoj organizaciji.\nMiloševića je u tu važnu pozorišnu organizaciju pozvao Viktor Šebek, naš čovek koji živi u Kolumbiji i bavi se teorijom umetnosti i kritikom klasične muzike svuda po svetu.\nKako Milošević navodi Šebek je uradio puno na promociji kulture i umetnosti u postmilitarističkim zemljama u organizaciji Unicefa.\n„Šebek je moj prijatelj i posle nekoliko razgovora, pozvao me je da predstavljam Srbiju u Svetskoj pozorišnoj organizaciji. Svi koji me znaju sigurni su da ću sa ponosom predstavljati našu zemlju u toj važnoj globalnoj umetničkoj organizaciji koja deluje u 88 zemalja i okuplja 3500 pozorišta“, kazao je Milošević i dodaje da je između ostalog prihvatio Šebekov poziv jer ima iskustvo stvaranja pozorišta.\nPrema njegovim rečima u njegovoj generaciji ima malo pozorišnih profesionalaca koji imaju iskustvo stvaranja teatra.\n„Uspeo sam da okupim ljude oko Teatra na brdu i to je jako dobar zalog moj angažman u Svetskoj pozorišnoj organizaciji. Moja ideja je da okupim ljude koji će svojim znanjem, nadahnutim motivima i idejama predstavljati ovdašnju pozorišnu scenu i omogućiti pre svega mladim ljudima u Srbiji da vide neko afričko pozorište…Vide neki tamilski teatar, da upoznaju pozorišni kulturu Šri Lanke. Kulturna razmena biće jedan od prioriteta mog delovanja u Svetskoj pozorišnoj organizaciji“, rekao je Milošević.\nZa njega je Tatar na brdu, za čije je osnivanje najzaslužniji, već institucija kulture.\n“ To pozoršte je postalo ponos zajednice…Ne samo Banovog Brda već i Žarkova, Vidikovca…Dolaze nam ljudi iz cele Srbije što me čini još srećnijim jer je pozorište duboko u temeljima srpske kulture“ kazao je Milošević.\nKako kaže uz poeziju i slikarstvo, tetar čini temelj srpske kulture.\n„Kada god otvorite pozorište ono pokazuje svoju moć i magnetizam. Tako je bilo i sa Teatrom na Brdu. Sa 16 godina sam prvi put stao na pozorišnu scenu, i teatar mi je mnogo dao pa sam sa Milanom Karadžićem učestvovao u osnivanju Tivatskog centra za kulturu koji je postao respektabilno regionalno pozorište. Takvo iskustvo mi je dalo samopouzdanje da uđem u avanturu stvaranja Teatra na Brdu“, rekao je Milošević.\nPisanje poezije za decu postalo je u poslednje vreme još jedno polje za izražavanje kreativnosti popularnog glumca.\n„Pisao sam uvek nešto, ali sve je zapravo počelo kada sam svojoj devojci Sandri, koju zovu Đeđa počeo da pišem šaljive dečije pesme. Tako je nastala poema u osmercu ‘Kišni glistac’. Ljudi sa Filološkog fakulteta u Beogradu su mi objasnili da pišem epiku prožetu žargonom i modernim jezikom“, istakao je Milošević i dodao da je Laguna štampala njegovu knjigu „Kišni glistac“.


EU zatvorila vazdušni prostor za ruske avione - Aviatica\nEU zatvorila vazdušni prostor za ruske avione\nEU je donela odluku da zatvori vazdušni prostor za sve letove aviona iz ruskog vazduhoplovnog registra.\nDatum / Date: 28.02.2022.\nEvropska unija je uvela zabranu korišćenja vazdušnog prostora svim avionima iz ruskog vazduhoplovnog registra uključujući i privatne avione u vlasništvu ruskih biznismena.\nNakon što su pojedine zemlje juče počele da zatvaraju svoj vazdušni prostor za ruske avione, Evropska unija je donela odluku da se zabrana uvede na celokupnom vazdušnom prostoru Unije čime je i definitivno obustavljen avio saobraćaj ruskih avio-kompanija ka Zapadu.\nOsim Evropske unije zabranu je uvela i Norveška, dok je Velika Britanija bila prva država koja je takvu meru sprovela u delo. Zemlje Zapadnog Balkana koje nisu u EU (Srbija, BiH, Crna Gora, Severna Makedonija i Albanija) kao i Švajcarska nisu uvele zabranu, ali je let ruskih avio-kompanija do ovih zemalja više nemoguć s obzirom da avioni iz Rusije više nemaju kako da stignu do njih.\nRusija je kao odgovor na prvu uvedenu zabranu od strane Velike Britanije uzvratila istom merom, pa su avioni British Airways-a morali da pronađu alternativne rute za letove do Dalekog istoka. Veoma prometna transsibirska vazdušna ruta, koja preko Ruske Federacije povezuje Evropu sa Kinom, Korejom i Japanom, sada je nedostupna za avio-kompanije iz Evrope.\nRuske avio-kompanije su zbog najnovije zabrane otkazale sve letove prema Evropi, uključujući i letove do Beograda. Aeroflot je na poslednjem letu od Moskve do Beograda u nedelju, 27. februara, koristio zaobilaznu rutu preko Sankt Peterburga, Helsinkija, Stokholma, Berlina i Beča, ali su se već po sletanju u Beograd suočili sa novom zabranom od strane Nemačke, pa su se kući vratili južnom zaobilaznom rutom preko Grčke i Turske. Ni ove opcije više nisu moguće.\nNa letovima do Moskve sada saobraća samo srpski nacionalni avio-prevoznik Air Serbia, koja takođe koristi zaobilazne rute s obzirom da su iz bezbednosnih razloga za saobraćaj zatvoreni i vazdušni prostori Ukrajine, Belorusije i Moldavije.


Otvoren "Sajam šljive" u Osečini - MARSH online\nPočetna Vesti Društvo Otvoren "Sajam šljive" u Osečini\nOvogodišnji treći po redu “Sajam šljive” u Osečini okupio je više od 200 proizvođača iz Srbije i bivših jugoslovenskih republika, koji su izložili “sve od šljive”, po kojoj je valjevski kraj i najpoznatiji u Srbiji. Otvarajući, Sajam šljive, Borka Vučić, predsednica Fonda za doškolovavanje mladih poljoprivrednika Srbije, rekla je da je vreme da se više okrenemo ekonomskom i finansijskom jačanju Srbije, a da se u tome računa na veliki doprinos i podršku mladih poljoprivrednih proizvođača, među kojima i proizvođača šljive.\nU Srbiji se danas proizvede više od 450.000 tona šljive, a zahvaljujući merama Ministarstva poljoprivrede, koje subvencioniše nabavku voćnih sadnica i podizanje novih zasada, njihov broj je u konstantnom povećanju, ali je još ispod mogućnosti. Od ukupno proizvedene šljive, više od polovine završi u rakiji, koja još nije postala srpski brend.\nGodišnje se izveze svega 3.000 tona suve šljive na tržište Ruske Federacije, ali je to daleko ispod tražnje, jer su za suvu šljivu iz Srbije zainteresovane i ostale evropske zemlje.\nIzvozom suve šljive samo lane zarađeno je 25 miliona evra. Nekada se iz Srbije izvozilo čak deset puta više suve šljive, ali je, zbog nebrige za razvoj šljivarstva u proteklim godinama, ovo tržište izgubljeno i sada se teško vraća.\nTokom sajma u Osečini će biti održano i takmičenje u pripremanju tradicionalnih jela, priređena izložba domaće radinosti, organizovano pečenje rakije, kuvanje pekmeza, a nastupiće i folklorna društva iz Slovenije, Hrvatske, Srbije…\nPoslednjeg dana sajma, u nedelju, biće proglašen najuspešniji proizvođači suve šljive, rakije i ostalih prerađevina od šljive, a neće izostati ni proglašenje najboljeg proizvođača šljive u ovom kraju Srbije.\nPrethodna objava Interesi građana prevazilaze odnos vlasti i opozicije\nSledeća objava Čišćenje klisure reke Gradac tema je ovogodišnjeg Medjunarodnog kampa


Napisao misha, 2021-04-20 21:22:01 u Novosti\nS obzirom na to da je Coming pozdan ICT partner već nekoliko decenija, koja su vaša iskustva, koje su potrebe tržišta za IT rešenjima u sektroru proizvodnje i distribucije robe široke potrošnje?\nZoran Došlić: Tokom 30 godina postojanja Coming Computer Engineering je najčešće poslovao sa kompanijama koje se bave proizvodnjom. Imam utisak da menadžment naših klijenata i potencijalnih klijenata potencira potrebu za softverom koji će u svakom momentu moći da iskaže cenu njihovog proizvoda “na kapiji fabrike”, odnosno koliko ih košta proizvodnja komada, litra, dužnog metra ili radnog sata izvršioca. Zato i velikim i srednje velikim korisnicima nudimo Business Inteligence sisteme koji podatke povlače iz ERP, CRM i raznih specifičnih baza podataka koje imaju u svom okruženju.\nTakođe, iz godine u godinu top menadžeri iskazuju sve češće želju da IT funkciju “izbace iz svoje kuće” – da pronađu pouzdanog partnera kojem bi poverili svoj IT uz predvidiv mesečni trošak. Postoji jak motiv da se IT funkcija ojača kako bi kompanije ubrzale proces ili procese digitalne transformacije. Nisam sreo ni jednog kolegu koji se raduje nabavci servera, storidža ili licenci, sve to služi samo za obradu podataka i prikazivanje istih na pravi način. Zbog toga imamo fabrike i trgovinske lance koji preko 10 godina koriste naše usluge održavanja i umesto investicija u data centra koriste Coming Cloud koji ih nije izneverio celu deceniju. (Skoro je naš kolega iz Mone u jednoj izjavi podsetio da naš Cloud koriste više od decenije!)\nIspostavilo se da kompanije koje posluju u ovom sektoru značajno optimizuju svoje poslovanje kvalitetnim ERP sistemima, kakva su rešenja na raspolaganju korisnicima?\nZoran Došlić: Rekao bih da postoje samo dve vrste ERP rešenja – ona koja zadovoljavaju sadašnje i buduće potrebe korisnika i druga koja ih ne zadovoljavaju. Kod ovih drugih je po pravilu u pitanju nestručna implementacija. Izbor ERP rešenja zavisi od potreba i veličine kompanije, a mi iz Cominga nudimo svetski poznata rešenja SAP i Microsoft BC (ranije NAV).\nKoje su prednosti ERP sistema koje nudi vaša kompanija?\nZoran Došlić: Korišćenjem Cloud tehnologije uspeli smo da i kompanijama iz SMB segmenta ERP rešenja učinimo dostupnim, baš kao i CRM ili Document Management Sisteme. Cloud je ekonomski model, omogućava kompanijama da investiraju u opremu za svoj core biznis, a da IT povere provajderima – izabranim partnerima. Naši najprodavaniji cloud servisi su ERPaaS, CRMaaS i DMSaaS.\nKriza izazvana pandemijom CoVid-19 je promenila nacin na koji upravljamo, delimo i odobravamo korporativnu dokumentaciju, na koji način danas možemo da prevaziđemo izazove u toj sferi poslovanja?\nZoran Došlić: Potpisivanje i protok dokumenata kroz organizaciju se pokazao kao jedan od dva najveća izazova pre godinu dana kada je kovid kriza nastupila. Kompanije koje su imale i navikle da koriste Document Management Software (DMS) su bile relaksirane i u konkurentnoj poziciji. Od aprila prošle godine imamo “poplavu” zahteva za uvoženje DMS, uglavnom u vidu cloud servisa.\nSve o prednostima cloud servisa moguće je saznati u video klipu na ovom link-u


eKapija | Fiskalni savet: Najveća greška rebalansa budžeta isplata 100 EUR, predviđeno zaduživanje države može biti dosta skupo\nIzvor: Beta | Utorak, 28.04.2020.| 12:47\nFiskalni savet: Najveća greška rebalansa budžeta isplata 100 EUR, predviđeno zaduživanje države može biti dosta skupo\nFiskalni savet Srbije objavio je danas da su u usvojenom rebalansu budžeta Srbije za ovu godinu date trenutno najbolje moguće ekonomske i fiskalne projekcije, ali malo je verovatno da će se one u potpunosti ostvariti, a kao "najveća i nepovratna" greška istaknuta je pomoć države od 100 EUR svakom punoletnom građaninu koji to bude želeo.\n- Sada usvojeni rebalans ocenjujemo kao iznuđeno, prelazno rešenje, kojem je osnovni cilj pravovremena realizacija antikriznog paketa mera države - navedeno je u oceni uredbe Vlade Srbije o rebalansu, koju je uradio Fiskalni savet.\nPodseća se i da su u ovoj godini planirani i parlamentarni izbori "posle kojih se po pravilu usvaja rebalans koji prati promene u organizaciji nove Vlade, a kada sve ovo bude poznato budžet će morati ponovo da se menja, ovaj put na sistematičan način".\n- Najveća i nepovratna greška usvojenog rebalansa jeste predviđena isplata 100 EUR punoletnim građanima Srbije. Još prilikom ocene paketa antikriznih mera Fiskalni savet je nedvosmisleno ukazao na to da je isplata 100 EUR punoletnim građanima višestruko štetna- podsetili su iz Fiskalnog saveta, kao i na to da su Vladu Srbije savetovali da od te mere odustane.\n- Zbog toga sada ocenjujemo da je najveća greška usvojenog rebalansa to što on u vremenu izražene ekonomske neizvesnosti sadrži ovu izuzetno skupu i neprimerenu meru. Podsećamo i na to da država nema raspoloživih sredstava za ovu isplatu, pa će morati da se zadužuje da bi je finansirala – a taj dug će s kamatom vraćati svi poreski obveznici u narednim godinama - naveli su iz Fiskalnog saveta.\nDodaje se i da je planirano veliko povećanje deficita budžeta Republike na oko 7% BDP-a (više od 3 mlrd EUR), prvenstveno posledica usvojenih antikriznih mera.\nRebalansom se predviđa da će prva grupa promena imati približno neutralan uticaj na deficit. Sa jedne strane, usled pada privredne aktivnosti očekuje se pad javnih prihoda u odnosu na prvobitni budžet, ali sa druge strane planira se i slično smanjenje rashoda (umanjenje javnih investicija za četvrtinu uz uštede na rashodima za nabavku robe i usluga).\n- Dakle, praktično svo predviđeno veliko povećanje deficita u 2020. može se pripisati sprovođenju (opravdanih) mera za podršku privredi i (neopravdanoj) isplati 100 EUR punoletnim građanima - smatraju iz Fiskalnog saveta.\n- Jedan od glavnih izazova koji je sada pred Vladom Srbije jeste da na ekonomski najracionalniji način obezbedi finansiranje budžeta u 2020. godini. Pri tom, pored skoro 3,5 mlrd EUR za finansiranje fiskalnog deficita, biće potrebno obezbediti i oko 3 mlrd EUR za vraćanje glavnice postojećih dugova države koja ima dospeće tokom 2020. godine - navedeno je u saopštenju.\nRebalansom je, podseća se, predviđno da se ova sredstva prvenstveno obezbede na finansijskim tržištima – na domaćem tržištu (oko 50%) i izdavanjem evroobveznica (oko 40%).\n- Ovakva strategija zaduživanja Srbije nije detaljnije objašnjena u Obrazloženju rebalansa i mogla bi se lako pokazati kao nepovoljna - upozorili su iz Fiskalnog saveta.\nKao primer su naveli da je stopa prinosa evro obveznice Srbije, s rokom dospeća u 2029. godini, porasla je od kraja februara do kraja aprila za oko 1,5 procentni poen (trenutno iznosi oko 2,7%), a slične trendove beleže i druge zemlje u regionu zbog čega trenutno postoji oklevanje u vezi sa izlaskom na međunarodna finansijska tržišta (od početka krize samo je Mađarska izašla na međunarodno finansijsko tržište od zemalja regiona).\n- Zbog svega toga smatramo da je racionalno da Srbija pregovara i o zaključivanju povoljnijih kreditnih aranžmana s međunarodnim finansijskim institucijama (MMF, Evropska unija, EBRD i drugi) umesto isključivog oslanjanja na privatne investitore na trenutno nepredvidivom finansijskom tržištu - predložio je Fisklani savet uz naglasak da "država ne sme da uvećava nelikvidnost u privredi".\n- U javnosti su se mogle (sporadično) čuti primedbe privrednika da država kasni s plaćanjem za određeni isporučeni proizvod ili uslugu. Jedan od pokazatelja da plaćanje obaveza neće biti visoko na listi prioriteta jeste i činjenica da se rebalansom odustaje od ranije planirane isplate nagomilanih docnji zdravstvenih ustanova - naveo je Fiskalni savet.\n- Smatramo zato da bi Vlada trebalo sa posebnom pažnjom da prati izvršavanje budžeta lokalnih samouprava. Dobar deo napora centralne vlasti usmeren je ka održavanju likvidnost privrede tokom trajanja krize. Zbog toga se ne bi smelo dozvoliti da pojedini delovi države rade suprotno, tj. da lokalne samouprave usled mogućih problema u svojim budžetima istovremeno šire nelikvidnost ka privredi - ocenio je Fiskalni savet.


U Kini ministri ne mogu imati kancelariju veću od 54 kvadratna metra\nHome Novosti Priče iz svijeta U Kini ministri ne mogu imati kancelariju veću od 54 kvadratna metra\nUbuduće u Kini ministri i guverneri više neće moći da imaju kancelariju čija površina prelazi 54 kvadratna metra, saopštile su kineske vlasti, navodeći da je mjera preduzeta u okrivu kampanje štednje koju je prije par godina pokrenuo predsjednik Si Đinping.\nKancelarija zvaničnika u rangu pomoćnika guvernera ili zamjenika ministra mora da bude 12 kvadratnih metara manja od kancelarije nadređenih, precizira Centralna komisija za nadzor discipline, prenosi agencija Sinhua.\nŠefovi direkcija u ministarstvima i provincijskim prefekturama moraće da rade u maksimalnih 30 kvadratnih metara, a njihovi pomoćnici da se zadovolje kancelarijama od najviše 24 kvadratna metra.\nKako prenosi AFP, ove restrikcije nametnute se nakon skandala sa novim administrativnim zgradama čija je grandomanija kritikovana u javnosti. Ministrima i guvernerima je dozvoljeno da imaju odjeljak za odmor i privatni toalet, ali samo pod uslovom da se uklapaju u dozvoljenu kvadraturu. Ostali će, međutim, morati da dijele toalet sa ostalim zaposlenima u resoru.\nUnazad dvije godine Đinping predvodi kampanju protiv luksuznog načina života visokih funkcionera kineske administracije, smatrajući da pretjerivanja štete imidžu partije.\nBrojni zvaničnici i komunistički kadrovi morali su, tako, da se odreknu crvenih tepiha, razmetljivih banketa, skupih likera i poklona kao i drugih “ekstravagancija” koje su dugo bile propratni dio njihovih putovanja.\nPrethodni postDogodilo se na današnji dan – 26. januar\nSledeći postDogodilo se na današnji dan – 27. januar


Izvor: Sportske.net, 08.Sep.2019, 15:38\nU tih par minuta dogodilo se ovo što je danas potvrđeno.\nFudbaler Srbije Luka Jović propustiće zbog povrede predstojeću utakmicu sa Luksemburgom, u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2020. godine, saopštio je danas Fudbalski savez.\nKako se navodi na sajtu Saveza, Jović je sinoć na utakmici protiv Portugala obnovio povredu koja ga je mučila i kada je došao na pripreme i >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << posle dodatnih pregleda i konsultacija sa doktorom reprezentacije i klupskim lekarom, utvrđeno je da neće moći da igra protiv Luksemburga.\nReprezentacija Srbije u ponedeljak putuje u Luksemburg gde će dan kasnije igrati protiv domaće selekcije u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo.\nFudbaleri Srbije izgubli su sinoć u Beogradu od evropskog šampiona Portugala sa 2:4 i posle četiri utakmice na pretposlednjem četvrtom mestu na tabeli imaju četiri boda, koliko ima i trećeplasirani Luksemburg.\nUkrajina je prva na tabeli sa 13 bodova iz pet utakmica, a Portugal je drugi sa pet bodova ali iz tri utakmice. Poslednja je Litvanija sa bodom iz četiri utakmice.\nŠTA SE DEŠAVA SA “ORLOVIMA”? Još jedan fudbaler ne igra protiv Luksemburga\nIzvor: 011vodič.com, 09.Sep.2019, 10:38\nFudbalska reprezentacija Srbije je porazom od Portugalije praktično završila kvalifikacije za Evropsko prvenstvo, barem u takmičarskom smislu. Pravo čudo mora da se dogodi, pa da “orlovi” u drugoj polovini kvalifikacija ipak uspeju da se probiju do neke od prve dve pozicije, koje vode na završni...


Novak: "Više sam pratio Zvezdu ali želim u Partizan!" - Sportske.net\nNovak: "Više sam pratio Zvezdu ali želim u Partizan!"\nPlejmejker Vršca Jovan Novak objasnio je kako se dogovorio sa KK Partizan oko prelaska u redove nekadašnjeg šampiona Evrope istakavši da je sada samo na klubovima da se dogovore oko obeštećenja.\nTalentovani juniorski reprezentativac Srbije Jovan Novak nastaviće karijeru u Partizanu ukoliko se Vršac i šampion ABA lige dogovore oko obeštećenja.\nTo je za portal "Kosarka24" izjavio mladi plejmejker Vršca uz konstataciju da se već dogovorio sa Partizanom i da je sada sve na klubovima.\n"Ono što znam jeste da sam se dogovorio sa Partizanom. Sada je na klubovima da se dogovore oko obeštećenja. Ako slučajno pregovori propadnu, ostajem ovde u Vršcu. Treniram jako i ovde mi je takođe dobro" objasnio je Novak.\nPartizan je tokom prethodne nedelje praktično već obezbedio potpis mladog igrača ali se onda pojavio problem u pregovorima sa Vršcem a u čitavu priču uključila se i Crvena zvezda Telekom koju je trener crno-belih optužio za pokušaj "krađe".\nU istom trenutku oglasili su se i iz Crvene zvezde Telekom preko Davora Ristovića koji je kazao da je Jovan Novak simpatiše crveno-bele i da je kao takav interesantan klubu.\nPlejmejker Vršca objasnio je da je kao dete više pratio Zvezdu ali da bi za njegov košarkaški napredak najbolje bilo da karijeru nastavi u Partizanu.\n"Kao klinac sam možda malo više gledao Zvezdu, ali to nema veze sa profesionalizmom. Gledam gde će da mi bude bolje kako bih napredovao kao igrač, želim da to bude Partizan. Možda kada završim karijeru, pa ću se onda opredeliti za koga da navijam" zaključio je Novak.\nIz svega rečenog jasno je da će mladi plejmejker u Partizan ukoliko se crno-beli sa Vrščanima dogovore oko obeštećenja.


Dan online - Ekonomija: MA nije platio ratu Vladi - 2017-10-13\nEkonomija MINISTARSTVO FINANSIJA POTVRDILO DA MONTENEGROERLAJNZ NE IZMIRUJE OBAVEZE PO OSNOVU „POZAJMICE” IZ JUNA\nMontenegroerlajnz (MA) koji je Vlada u poslednja četiri mjeseca pomogla sa ukupno 4,5 miliona eura nije uplatio na račun državnog trezora ratu od 95 hiljada eura, koju je shodno novcu koji je dobio od Vlade bio dužan da izmiri 1. oktobra.\n– Obavještavamo vas da je Montenegroerlajnz uplatio prvu ratu od 95,5 hiljada eura, od ukupno 2,3 miliona eura, te da Ministarstvo finansija u stalnoj komunikaciji sa tom kompanijom nastoji da ubrza plaćanje druge rate – kazali su „Danu” iz resora na čijem je čelu Darko Radunović.\nVlada je pomogla MA sa 2,3 miliona u junu, što je „Dan” prvi objavio. S obzirom na to da Vlada ne smije da daje državnu pomoć MA, ona je nacionalnoj aviokompaniji pozajmila 2,3 miliona eura. Tada su iz izvršne vlasti saopštili da oni ne daju novac MA, već plaćaju prispjelu ratu, te da je to samo pozajmica. Potpredsjednik SDP-a Raško Konjević je nakon toga naveo da MA mora po tom dogovoru da vrati novac Vladi u 24 rate.\nPrva rata, kako je kazao, trebalo je da bude plaćena 1. septembra, a druga 1. oktobra. Početkom sedmice je javno pitao ministra Radunovića da li je MA izmirio dosadašnje rate.\n– Činjenica da MA nije platio drugu od 24 rate, dokazuje da je SDP bio u pravu ukazujući da nije poštovana procedura i nije konsultovana Komisija za kontrolu državne pomoći. Vlada, osim što je kompaniji dala pozajmicu koja se uredno ne vraća, sada joj i garantuje za kredit od 2,3 miliona. Očigledno se novac građana troši i rasipa bez valjanog poštovanja procedure i ekonomske opravdanosti. Za pet godina dug MA za poreze i doprinose je sa 1,6 miliona porastao na 16 miliona, dok je drug prema Aerodromima dostigao 24 miliona. Ministarstvo saobraćaja nema ni viziju ni plan o ovom problemu i ponaša se kao rasipnik novca građana – istakao je Konjević.\nOn je nakon što je Vlada platila ratu kredita MA od 2,2 miliona i kada je 2,3 miliona eura iz profita Aerodroma dala kao garanciju za kredit MA pozvao Specijalno državno tužilaštvo da reaguje. On tvrdi da su pomenute isplate suprotne Zakonu o kontroli državne pomoći, jer je MA bio korisnik državne pomoći i tek može da dobije novu pomoć od države kada prođe deset godina. Prema ranijim podacima Komisije za kontrolu državne pomoći, to će biti tek 2022. godine.\nMA godinama posluje sa rekordnim dugovima i njihov ukupni gubitak je preko 60 miliona eura. Tom preduzeću je od sredine septembra, pa do 1. oktobra, prema zvaničnim podacima, račun u blokadi zbog duga prema SMATSA-i od 2,2 miliona. Zaposleni, prema našim podacima, još nijesu primili ni avgustovsku platu, dok im se duguju i dnevnice za isti period.\nPočetkom godine je promijenjen menadžment, ali su zasad samo uspjeli da smanje gubitak. Trajno rješenje za MA još nijesu našli.


Važno je znati orezati voće - AgroSmart\nOrezivanje voća ukoliko nije urađeno je posao koji se mora obaviti, ako se žele dobri i kvalitetni prinosi u narednoj proizvodnoj godini. Najbolje vreme za orezivanje je suv zimski dan, preporučuju stručnjaci, kada se temperatura ne spušta ispod -5 stepeni Celzijusa.\nPrilikom orezivanja voćki, može doći do grešaka koje treba izbeći.\nKako bi se pravilno orezalo voće neophodno je prvo ukloniti deblje grane koje rastu ka unutra, nadole ili nagore, a potom ukloniti mrtvo lišće. Sve grane koje rastu nagore treba da se iseku na mestu račvanja kako bi se podstakao njihov rast i formiranje pupoljaka. Tako se jačaju horizontalne grane i one koje rastu ka spolja, jer su to ujedno i grane koje daju najviše plodova.


FoNet | 25. sep 2017.\nMedijska i novinarska profesija, u ovom trenutku, stvarno ima povod da se objedini i obrati javnosti, kao svom prvom, jedinom i stalnom savezniku, izjavila je FoNetu profesorka Fakulteta političkih nauka u Beogradu Snježana Milivojević i ocenila da je nastupila "nova faza" u položaju medija u Srbiji.\n„Od dolaska naprednjaka na vlast, ovo predstvalja novu fazu“, objasnila je Milivojević, povodom događaja u redakciji Vranjskih, štrajka glađu njhovog glavnog urednika Vukašina Obradovića i pritisaka na istraživaćki portal Krik.\nKao sagovornica u seriji intervjua „Evropa bez rukavica“, ona je napomenula da je, posle usvajanja zakona o medijima, u drugoj fazi „vođen neobjavljeni rat protiv medija“. „Ovaj Vukašinov očajnički potez sada označava početak direktne konfrontacije vlasti i medija“, ukazala je Milivojević, koja nije sigurna kako će javnost reagovati.\nPrema njenom stavu, potez urednika Vranjskih predstavlja „očajnički krik“ i poziv na mobilizaciju, a „možda i poslednji trenutak da se društvo konsoliduje u odbranu svojih medija“. Upitana da li je štrajk glađu „cena i slobodnog i profesionalnog novinarstva u Srbiji“, Milivojević je odgovorila da je „ta cena uvek bila visoka, naročito u ovom delu Evrope“. „Ali mislim da je ovog puta previsoka. Od dolaska ove vlasti, svedoci smo konstatne regresije u oblasti medijskih sloboda“, smatra Milivojević.\n„Ovo što se dešava je, između ostalog, i pokušaj brisanja, ne samo institucionalnog, već i sećanja svih nas“ i formulisanja nečega što Milivojević ne može drugačije da nazove „nego uspostavljanje nove normalnosti“.\nObjašnjavajući tu „novu normalnost“, ona kaže da su „nekadašnje državne ‘pogone’ RTS, Tanjug i Politiku“ zamenili „Pink i Informer, a da, po potrebi, još neki tu ulaze i izlaze, Tanjug možda opet u istoj ulozi“. „Pošto su, uz mnogo truda vlasti, dobili ulaznicu u medijski sektor, nekada ekscesni slučajevi tabloidizacije sada su dominantan medijski oblik“, ocenila je Milivojević.\n„To je sada naš mejnstrim i način našeg govora“, napomenula je ona i primetila da „više nemate prostora ni da se zgražavate nad govorom ministara, koji sebi svašta dopuštaju“. „Srbija živi u permanentnom vanrednom stanju, koje se verbalno proizvodi, suočena sa potencijalno strašnom katastrofom urušavanja krhotina društvenosti“, upozorava Milivojević.\nOna, međutim, u medijima i univerzitetu vidi dve „ključne autonomije“ iz kojih se „promalja neka druga realnost“, koja podseća da društvo „tamo negde ipak postoji“ i objašnjava da su zato „upravo mediji i univerzitet, kao i 1998. godine, pod stalnim napadom“.\nNa pitanje da li poredi devedesete i sadašnju situaciju, Milivojević odgovara da je ovde popularno osećanje sličnosti sa devedesetim, pa i „čak i predstavnici vlasti imaju to isto osećanje“. „Ministri se, u stvari, osećaju kao da su u devedesetim. Obrisali su jednu deceniju između, koja ih je tu nešto uznemiravala, i nastavili tamo gde su, nesrećnim sticajem okonosti, eto morali u jednom trenutku da predahnu“, ocenila je Milivojević.\nPrema njenim rečima, „sad ponovo bahato uništavaju sve i atakuju čak i na sećanje da je nekad moglo nešto da bude drugačije“.\nKomentarišući činjenicu da predstavnici Evropske unije (EU) insistiraju na „vladavini prava i slobodi govora“, Milivojević kaže da su „svi ljudi kojima je stalo do EU i do javnih sloboda malo iznenađeni i zatečeni ponašanjem međunarodne zajednice“. „Različite zemlje, kada su ušle u EU, imale su nazadovanje u medijskim slobodama. To su činjenice. Ali to sleganje ramenima briselske birokratije na dešavanja u Mađarskoj, Poljskoj, pa čak u nekim elementima i u Češkoj, pokazatelj je stanja političkih odnosa“, obrazložila je Milivojević.\n„Zvaničnici EU mogu da podržavaju čak i autokratske lidere i režime“, naglasila je ona, „ali ne mogu javno da kažu da se suprotstavljaju slobodi govora“.\nI to njihovo prihvatanje „nove normalnosti“, da su danas borci za slobodu oni isti koji su sve učinili da ovde, kada je reč o medijskim slobodama, nikada ni cvetić ne procveta, u stvari je tužno stanje, konstatovala je Milivojević. Ona je uočila i da globalna dešavanja ne idu u prilog negovanja vrednosti demokratskog društva.\nPovlačeći paralelu između medijske situacije u Americi i Srbiji, Milivojević je primetila da se, u kontekstu medija, u ove dve zemlje dešavaju „obrnute stvari“. „U SAD je predsednik pobegao na tviter i na društvene mreže, jer su mu profesionalni mediji, braneći javni prostor i javni interes, onemogućili pristup“, ilustrovala je Milivojević.\nOna smatra da je Donald Tramp zato sve što objavljuju proglasio za lažne vesti i na društvenim mrežama se direktno obraća javnosti, „gradeći jedan populistički milje“. „U Srbiji je situacija obrnuta. Aktuelni predsednik i bivši premijer toliko kontroliše konvencionalne medije da u njima nema ničeg drugog sem njega samog, njegove stranke, fabrikovanih analitičara i raznih podržavalaca“, ukazala je Milivojević.\nKako je ocenila, „proplanci slobode ovde dolaze sa društvenih mreža i on se sada svađa sa tviterašima, tvitovima, blogerima, influenserima“. Istovremeno, imate „podelu rada“ među predstavnicima javnih institucija, „gde su jedni čitači svega, a drugi botovi“, opisuje Milivojević.\nNa pitanje da li može da predvidi, kada je reč o položaju medija u Srbiji, šta će se dešavati u bliskoj budućnosti, ona se pozvala na reči jedne teoretičarke medija da su „naši mediji najviše važni onda kada izgledaju da uopšte nisu važni“.\nObjašnjenje je pronašla u prošlosti, podsećanjem da je „Slobodan Milošević izgubio vlast kada je mislio da je zapušio sve ‘rupe’, kada nije bilo nikakvih mogućnosti u zemlji, čak je i neki ‘prsten’ oko Srbije pravljen da bi ušla neka kritička reč“. „Kada je sve pobedio, on je izgubio“, predočila je Milivojević, kojoj se ne dopada to što se na javnoj sceni razvija „konfrontacija u ideološkom smislu“ i što se „javna scena uporno čisti od mogućnosti da se vodi dijalog“.\nVerujući da će „mediji ipak preživeti“, Milivojević ne može, međutim, da tvrdi da će „društvo dobiti novu istorijsku šansu za novi čisti početak posle kojeg će se napraviti novo demokratsko društvo“. „Ovo je to što imamo. I u ovom društvu je važno podržati Vukašina Obradovića, Vranjske, Krik i sve inicijative koje postoje“, poručila je Milivojević.\n„Svi oni nam zvone na uzbunu i pomažu da artikulišemo nezadovoljstvo“, koje se, kako zaključuje Milivojević, „oseća na mnogim mestima“.\nGašenje Vranjskih Snježana Milivojević\n← IFJ i EFJ osuđuju pritiske na medije u Srbiji\nČetvrtina korisnika interneta u Hrvatskoj prati neprofitne medije →


U komšijskom derbiju Bosna bolja od Kaknja – Visoko.ba\n21. Decembra 2017. 18. Aprila 2019. Midhat Hajdarević\tBios Visoko\nPobjeda rukometaša visočke Bosne ni u jednom trenutku nije došla u pitanju u utakmici protiv komšija iz Kaknja.\nU utakmici u kojoj nije nastupio kapiten Adnan Harmandić, naši rukometaši su nametnuli svoj ritam igre od prve minute te uz podršku fantastičnog Mirnesa Grče na golu, koji je do kraja utakmice skupio čak 25 odbrana, brzo došli do osjetnije prednosti u prvom poluvremenu.\nIpak, uslijed pada koncentracije i nakon par promašenih kontra napada, gosti iz Kaknja uspijevaju da smanje prednost Bosne na 12:9, da bi nakon timeouta naši momci ponovo zaigrali angažiranije pa se na odmor otišlo uz rezultat 16:11.\nU drugom poluvremenu, nastavila se dominacija visočkih rukometaša, a da su naši momci u pojedinim trenucima bili precizniji, konačna prednost od 10 golova bi bila i izraženija, no visočka publika je svojim dolaskom i podrškom još jednom znala nagraditi zalaganje i dobru igru te je i u ovoj utakmici bila osmi igrač za naš klub.\nUpravni odbor RK Bosna Centrotrans Visoko još jednom se zahvaljuje svim navijačima i sponzorima kluba na velikoj podršci koju su iskazali tokom ove sezone.\n← PU Visoko: Bilten aktivnosti za 20.12.2017.\nRadovi u okviru projekta proširenja gradskog vodovoda →\n15. Oktobra 2021. 17. Oktobra 2021. Midhat Hajdarević