lekovi Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "lekovi"\nBrigita Tetičković: S optimizmom gledamo na 2022. godinu\nKompanija Actavis koja je deo Teva grupe ostaje posvećena pacijentima i zdravstvenim radnicima Srbije i nastaviće sa redovnim snabdevanjem više od 100 lekova iz svog portfolija među kojima su mnogi prva terapijska linija u lečenju. Tokom 2022. godine planirano je da u Srbiju stigne čak 19 novih terapija koji će unaprediti lečenja u oblasti kardiologije, urologije, psihijatrije, onkologije, terapije bola, multipla skleroze, kao i za jačanje imuniteta.\n– Uprkos svim iskušenjima i nepoznanicama izazvanih COVID krizom Actavis je sistemski radio na očuvanju kontinuiteta snabdevanja i tokom ove godine i tako ćemo i nastaviti da radimo i u sledećoj – izjavila je generalna direktorka Actavisa za Srbiju i Crnu Goru Brigita Tetičković, dodavši da je kompanija uspela da i u ovoj vanrednoj situaciji obezbedi zdravstvenom sistemu Srbije tokom ove godine i tri nova vrlo važna leka koji se koriste u kardiologiji i onkologiji.\n– Kao kompanija posvećeni smo pacijentima i njihovoj dobrobiti, a naša strategija je godinama ista: obezbediti za tržište Srbije lekove najnovije generacije po pristupačnim cenama. Time omogućavamo da širi krug pacijenata dobije neophodne i moderne terapije – kaže Brigita Tetičković, navodeći kao primer ogromnu korist koju pacijenti i zdravstveni sistem imaju obezbeđivanjem biološke terapije za migrenu u istom trenutku kada je ona postala dostupna i u najrazvijenijim zemljama Evrope i biološke terapije za teške oblike astme.\n– Planiramo i dalje da radimo na širenju palete lekova kako bismo osigurali dalje unapređenje kvaliteta lečenja pacijenata u Srbiji, ali će nam kontinuirano snabdevanje našim lekovima biti ključni cilj i u 2022. godini – dodala je Brigita Tetičković.\nProizvodnja lekova u padu: Posustaju igrači na prvoj liniji odbrane od pandemije\nNa sam pomen farmaceutske industrije većina građana Srbije, a pogotovo pristalice teorije zavera svega i svačega, odmah pomisle da ona „zgrće“ milione u vreme pandemije korona virusa. Međutim, iako je prošle godine bila u porastu proizvodnja lekova ona je ove godine smanjena, tako da je dobit farmaceutskih kompanija značajno manja nego u godinama pre pandemije i u sadašnjim otežanim uslovima za poslovanje svih privrednih grana neizvesno je kakvi će biti trendovi u narednom periodu.\nIzvesno je samo da je farmaceutska industrija na prvoj liniji odbrane od korona virusa i da je dobro radila taj posao. U Srbiji nije bilo nestašice nijednog leka, zdravstvene ustanove i apoteke su dobro snabdevene lekovima i svim medicinskim preparatima, a država na vreme ispunjava svoje obaveze prema dobavljačima.\nU Srbiji ima dvadesetak proizvođača lekova, a vrednost tog tržišta se procenjuje na oko 900 miliona evra. Prosečan godišnji rast tržišta lekova pre pandemije bio je oko 10 odsto, a u prošloj i ovoj godini jedva da je nekoliko procenata.\nOvogodišnji pokazatelji lošiji\nPrema proračunima Privredne komore Srbije (PKS), a na osnovu podataka Agencije za privredne registre, industrijska proizvodnja u sektoru prerađivačke industrije povećana je za 0,1 odsto u 2020. u odnosu na 2019. godinu, a proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i preparata je beležila rast od 2,3 odsto.\nZalihe gotovih proizvoda, ukoliko se posmatra decembar 2020. godine u odnosu na prosek 2019. godine, bile su veće za 5,5 odsto u prerađivačkoj industriji, a u proizvodnji farmaceutskih proizvoda i preparata za 13,4 odsto. Cene u proizvodnji osnovnih farmaceutskih proizvoda i preparata su u decembru 2020. godine u odnosu na decembar 2019. godine povećane za 0,9 odsto. Broj zaposlenih u proizvodnji lekova prošle godine smanjen je za 0,7 odsto, na 4.498. radnika.\nPodaci Republičkog zavoda za statistiku pokazuju da je u 2020. izvoz proizvoda farmaceutske i medicinske delatnosti iznosio je 465,7 miliona evra, što čini 2,7 odsto ukupnog izvoza Srbije. U odnosu na 2019. godinu zabeležen je rast izvoza od 5,4 odsto. Istovremeno je uvoz dostigao 1,5 milijardi evra, što je međugodišnji rast od 21,1 odsto, i čini 6,5 odsto ukupnog uvoza.\nNajveći deficit je zabeležen u spoljnotrgovinskoj razmeni farmaceutskih proizvoda i preparata i iznosio je 828,1 milion evra, uz pokrivenost uvoza izvozom od 26,1 odsto, dok najveću pokrivenost uvoza izvozom beleži razmena medicinskih i stomatoloških instrumenata i materijala, 74,2 odsto.\nU 2021. godini, uglavnom zbog visoke prošlogodišnje baze, brojke su nepovoljnije za farmaceutsku industriju. Od januara od kraja avgusta proizvodnja ima pad od četiri odsto u poređenju sa istim periodom prethodne godine. U drugom kvartalu je broj zaposlenih u proizvodnji lekova smanjen za dva odsto, na 4.542 radnika.\nSmanjen je i izvoz osnovnih farmaceutskih proizvoda i preparata za osam odsto i iznosio je 176 miliona evra, dok je uvoz veći za 18,1 odsto. Neto priliv stranih direktnih investicija u taj sektor bio je 1,2 miliona evra.\n„Farmaceutska industrija je u potpunosti uspela da odgovori na sve zahteve zdravstvenog sistema Srbije u uslovima otežanog snabdevanja sirovinama i organizovanja proizvodnje, zdravstvene ustanove svih nivoa su pravovremeno dobijale neophodne lekove i medicinska sredstva. Svi učesnici u lancu snabdevanja, od proizvođača preko veledrogerija pa do apoteka, su veoma brzo uskladili svoje aktivnosti sa povećanim i promenjenim potrebama zdravstvenog sistema“, rekla je za „B&F“ Mirjana Vučićević, sekretar Udruženja za farmaciju i medicinsku delatnost PKS.\nIstakla je da su veledrogerije sa svojim celokupnim resursima bile na raspolaganju zdravstvenim ustanovama – kliničko bolničkim centrima, klinikama, institutima, bolnicama, apotekama, kao i Republički fond za zdravstveno osiguranje (RFZO) za realizaciju isporuka 24 časa dnevno, svih sedam dana u nedelji.\nNa pitanje da li postoje dugovi države prema veledrogerijama za isporučene lekove, ona je podsetila da je Zaključkom Vlade iz februara 2019. godine data saglasnost RFZO da izmiruje obaveze zdravstvenih ustanova u javnoj svojini, prema dobavljačima za isporučene lekove i medicinska sredstva po osnovu sprovedenih centralizovanih javnih nabavki.\nCilj je bio, kako je objasnila, da se obustavi procesa dugogodišnjeg dugovanja zdravstvenih ustanova za nabavljene lekove i bolje kontrolišu troškovi lečenja osiguranih lica.\n„Država je prepoznala poteškoće veledrogerija u njihovom redovnom funkcionisanju i pronašla način da se veledrogerijama za isporučene lekove plati veći deo višegodišnjeg duga. Rebalansom budžeta u 2020. godini opredeljena su sredstva kojim su izmirena dugovanja za lekove nastala pre uvođenja direktnog plaćanja preko RFZO i to u iznosu od 1,077 milijardi dinara“, navela je Vučićević.\nDugovi države prema veledrogerijama su 2019. iznosili 12 milijardi dinara. Što se tiče dugovanja javnih apoteka, čiji su osnivači jedinice lokalne samouprave, Zakonom o zdravstvenoj zaštiti predviđena je obaveza lokalnih samouprava da kao solidarni dužnici plate dug, najkasnije do 31. decembra 2021. Taj dug je oko 2,6 milijardi dinara, od čega je 1,6 milijardi pokriveno protokolima i reprogramima.\nRedovne isporuke inovativnih lekova\nU dve pandemijske godine i snabdevanje inovativni lekovima je bilo za pohvalu, iako sa puno izazova za tu industriju.\n„Inovativni lekovi su specifični utoliko što se proizvode na jednom mestu za čitav svet, što znači da se kompletan portfolio mora uvoziti u našu zemlju gde ne postoje proizvodni kapaciteti za visoko sofisticirane inovativne lekove, pogotovo iz reda biotehnoloških proizvoda. Zbog toga je glavni izazov predstavljalo obezbediti nesmetan promet inovativnih lekova u pandemijskim uslovima smanjenih transportnih kapaciteta, novouvedenih granica i dodatnih kontrolnih pregleda. Zahvaljujući izuzetnim naporima i neophodnoj fleksibilnosti u pravljenju planova, uspeli smo da na ove izazove odgovorimo na adekvatan način, pa od početka pandemije ni u jednom trenutku nije došlo do ugrožavanja redovnog snabdevanja naše zemlje inovativnim lekovima“, rekao je za „B&F“ Bojan Trkulja, predsednik Udruženja proizvođača inovativnih lekova „Inovia“.\nProšle godine je na Listu lekova uvedeno 16 novih inovativnih terapija, a Trkulja očekuje da će se do kraja ove godine desiti najveće proširenje Liste inovativnim lekovima u poslednjih nekoliko godina, budući da je RFZO obezbedio čak 5,8 milijardi dinara za nove inovativne terapije.\n„Kada je u pitanju primena inovativnih lekova koji su već na Listi lekova, glavni problem predstavlja opterećenost zdravstvenog sistema posledicama pandemije, usled čega je tokom velikog dela godine jedan broj bolnica prebačen u kovid sistem, čime se umanjuje kapacitet za dijagnostičke ali i kontrolne preglede. Iako lekova ima dovoljno, ograničena dostupnost zdravstvenih kapaciteta koji se bore sa pandemijom rezultira suboptimalnim lečenjem, čije posledice će biti bolje poznate tek po izlasku iz trenutne pandemije“, ukazao je Trkulja.\nPrema inovativnoj farmaceutskoj industriji, po njegovim rečima ne postoje dugovi za isporučene lekove i svi računi se plaćaju u rokovima koji su u skladu sa uobičajenom praksom.\n„To jeste veoma važno i jedan od garanta redovnosti isporuka lekova na našem tržištu i država zaslužuje pohvalu zbog toga što redovnost plaćanja čak ni u pandemijskim uslovima nije bila ugrožena“, ocenio je Trkulja.\n„Kompanija danas u Srbiji zapošljava 380 ljudi. Proizvodni pogon u Kovinu prostire se na 8.400 kvadratnih metara i vredno radi u tri smene. Izuzetno smo ponosni na 40 godina uspešnog poslovanja u Srbiji. Želeo bih da se zahvalim svim članovima tima na ogromnom trudu koji svakodnevno ulažu kako bi isporučili visokokvalitetne komponente i usluge našim klijentima koji čine boljim živote pacijenata širom sveta. Mi smo deo evropske mreže proizvodnih lokacija kompanije West i blisko sarađujemo sa kolegama u Nemačkoj, Francuskoj i Irskoj, kako bismo obezbedili najbolje proizvode za naše kupce. Tim u Srbiji nastavlja da raste i radujemo se još većem broju uspešnih godina ovde u Kovinu”, izjavio je Milan Anđelković, direktor poslovnih operacija u kompaniji West Pharmaceutical Services.\nIstorija kompanije u Srbiji datira od 1981. godine, od zajedničkog ulaganja nemačke kompanije Pharma-Gummi i farmaceutske kompanije Galenika Holding. Do 1992. godine Kovin je bio mali, ali uspešan objekat. Dugoročni, postepeni program proširenja pokrenut je 2004. godine, čime su povećani kapaciteti fabrike da zadovolji povećanu potražnju na tržištu Rusije i zemalja Istočne Evrope.\nOve godine je za inovativne lekove bilo planirano pet milijardi dinara, a pre početka pandemije na listu je ušlo 16 novih lekova vrednosti oko 2,7 milijardi dinara. Predstavnici države pružili su uveravanja da će ostatak predviđenog novca u iznosu od 2,3 milijarde dinara, koji nije iskorišćen zbog izbijanja pandemije, biti prebačen u 2021. godinu. Ta suma će biti dodata na 3,5 milijarde dinara planiranih za ulazak inovativnih lekova na listu u sledećoj godini, kažu u Udruženju proizvođača inovativnih lekova, Inovia.\nNajveće svetske farmaceutske kompanije okupljene u Udruženju proizvođača inovativnih lekova Inovia od početka pandemije COVID-19 pokazale su se kao pouzdan partner zdravstvenog sistema u Srbiji neprekidno pružajući bezrezervnu podršku pacijentima, zdravstvenim radnicima i državi tokom ove nezapamćene zdravstvene krize.\nUprkos svim logističkim izazovima, održana je stabilnost u snabdevanju naše zemlje inovativnim terapijama i taj zadatak će ostati prioritet. Istovremeno, inovativne kompanije, uz podršku istraživača širom sveta, ulažu velike napore da bi razvile bezbedne i efikasne vakcine, lekove i testove protiv COVID-19 infekcije, sumira proteklu godinu dr Bojan Trkulja, direktor Udruženja proizvođača inovativnih lekova, Inovia.\nOva kriza pokazala da je zdravstveni sistem prioritet\nPodrška inovativnih kompanija i njihovih zaposlenih ogledala se i u donacijama novca, lekova, zaštitne opreme, medicinskih uređaja, pružanju tehničke podrške zdravstvenim ustanovama, organizaciji transporta, IT podrške, pomoći udruženjima pacijenata, ali i volontiranju lekara i farmaceuta zaposlenih u farmaceutskim kompanijama.\n„Ova kriza najbolje pokazuje da zdravstveni sistem Srbije mora da ostane prioritet zajednice. Uprkos velikim ulaganjima u infrastrukturu, poboljšanje materijalnog statusa zdravstvenih radnika, dodatno zapošljavanje, testove, medicinsku i zaštitnu opremu, mora se nastaviti i sa ulaganjem u inovativne lekove jer će zbog smanjene dostupnosti zdravstvene zaštite usled pandemije potrebe hroničnih bolesnika u narednom periodu biti još veće“, ističe direktor Udruženja Inovia.\nNove terapije i nova regulativa\nOve godine je za inovativne lekove bilo planirano pet milijardi dinara a pre početka pandemije na Listu lekova je ušlo 16 novih lekova vrednosti oko 2,7 milijardi dinara. Predstavnici države, kaže Trkulja, pružili su uveravanja da će ostatak predviđenog novca u iznosu od 2,3 milijarde dinara, koji nije iskorišćen zbog izbijanja pandemije, biti prebačen u 2021. godinu. Ta suma će biti dodata na 3,5 milijarde dinara planiranih za ulazak inovativnih lekova na listu u sledećoj godini.\nUdruženje Inovia ocenjuje trenutnu saradnju sa RFZO i ostalim institucijama sistema kao odličnu i očekuje da će tokom 2021. godine biti načinjeni novi koraci koji bi povećali pristup pacijenata najefikasnijim terapijama. Planirano uvođenje novih modela Posebnih ugovora bi trebalo da olakša taj proces.\nUdruženje proizvođača inovativnih lekova Inovia ocekuje da će u 2021. konačno biti donet novi Zakon o lekovima koji će omogućiti kompletno usaglašavanje našeg zakonodavstva sa direktivama EU i tako doprineti većoj konkurentnosti, ubrzanju procedura registracije lekova i određivanja njihovih cena, kao i poboljšanja u procesu evaluacije i ulaska lekova na Listu lekova.\nTehnološki gigant Amazon ušao je i na farmaceutsko tržište pa svojim korisnicima sada nudi i dostavu lekova, čak i onih na recept.\nAmazon je tokom pandemije zabeležio ogroman rast poslovanja, što se videlo i po njegovom profitu koji je u trećem kvartalu 2020. godine bio gotovo trostruko veći nego u istom periodu lane.\nTehnološki gigant se međutim na tome nije zaustavio već je odlučio da nastavi sa širenjem asortimana. Zato je u svoju ponudu za američko tržište uvrstio i lekove.\nKompanija je naime kreirala farmaceutsku onlajn prodavnicu preko koje će njeni korisnici moći da pazare lekove bez izlaska iz kuće.\nKako piše Biznis Insajder, oni koji uzimaju lekove preko recepta moraće Amazonu da ostave podatke o svom zdravstvenom osiguranju a oni koji ih plaćaju će to činiti kako njima odgovara.\nZa svoje najvernije članove kompanija je osmislila i velike popuste, do 80 odsto za generičke lekove i do 40 odsto za ostale. Pretpostavlja se da će pojedincima čak biti jeftinije da kupuju lekove na ovim popustima nego preko recepata koji zahtevaju i doplatu.\nTa ponuda međutim ne važi samo za korisnike lekova već i za lekare, koji mogu, na zahtev pacijenata, direktno Amazonu slati recepte za lekove koje će kompanija potom isporučivati na kućne adrese.\nJoš uvek nema vesti o tome kako na ovu saradnju, a posebno na tako velike popuste, gledaju proizvođači lekova.


Setre u specijalnoj seriji - u čast šezdesetogodišnjice - KAMIONI.NET\nSetre u specijalnoj seriji – u čast šezdesetogodišnjice\nU ovoj godini jedan od najpoznatijih proizvođača autobusa u Evropi (ali i svetu), nemačka Setra, obeležava šest decenija od kako se na tržištu pojavio prvi autobus sa tim imenom – S8. U čast jubileja, fabrika iz Novog Ulma će povlašćenim kupcima ponuditi 60 specijalno označenih i opremljenih autobusa iz svih familija: od najmanjeg vozila S 411 HD, do gorostasa – dabl-dekera (autobusa „na sprat“) S 431 DT.\nJubilarne Setre će se od serijskih razlikovati po jasnim spoljnim obeležjima (na bočnim stranama, retrovizorima, prednjem delu ispod vetrobrana, pozadi), boji, ali i po izuzetno luksuznoj, posebno opremljenoj unutrašnjosti u kojoj su na mnogo mesta prigodne oznake. Sva vozila iz ove ograničene serije će imati i serijski ugrađen USB priključak u audio-video sistemu, biće posebno numerisana, a svaki kupac će dobiti i specijalnu plaketu proizvođača.\nZa one koji još ne znaju, Setre su dobile ime od nemačkih reči koje označavaju samonoseću (Selbsttragend) karoseriju. Setra je u vreme nastanka prvog autobusa ovakve konstrukcije poslovala u okviru kompanije Kezborer (Kässbohrer). Od 1995. je u sastavu Mercedes-Benzove (sada Daimlerove) divizije EvoBus.\nKAMIONI.NET > Autobusi > Setre u specijalnoj seriji – u čast šezdesetogodišnjice


NVO: Ponašanje nadležnih vlasti za osudu | Autonomija\nNVO: Ponašanje nadležnih vlasti za osudu\nŽivotna sredina je prepoznata kao jedna od najproblematičnijih oblasti u procesu pristupanja Evropskoj uniji\nNevladina organizacija Centar modernih veština osudila je danas ponašanje nadležnih vlasti koje je, kako su naveli, dovelo da je životna sredina prepoznata kao jedna od najproblematičnijih oblasti u procesu pristupanja Evropskoj uniji.\n„Ova situacija je kulminirala lošim izveštajem Evropske komisije o napretku koji je predstavljen predsedniku Vlade Aleksandru Vučiću, a koji je tom prilikom izjavio da u izveštaju ima pet crvenih oblasti, a jedna je posebno crvena, to je životna sredina, gde ništa nije u skladu sa EU“, navodi se u saopštenju Centra.\nOni su naveli da životna sredina u mandatu prethodne Vlade Srbije „skoro da nije bila vidljiva“, a da se nadležni nisu oglašavali povodom apela civilnog sektora.\n„Time što se sektor životne sredine premeštao od ministarstva do ministarstva, bez adekvatne posvećenosti izvršne vlasti, došlo je do zaustavljanja procesa unapređenja zakona i zaustavljanja javne rasprave po oblastima“, saopšteno je.\nIz Centra su istakli da je ova oblast važna i sa aspekta pridruživanja Srbije EU, jer se započinjanje pregovora oko poglavlja 27 koje obuhvata životnu sredinu i klimatske pregovore očekuje uskoro.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić kazao je ranije da u izveštaju o napretku Srbije ima pet crvenih oblasti, a da je jedna posebno crvena – to je životna sredina, gde ništa nije u skladu sa EU.


Sutra biciklisti, po treći put, kreću u odbranu Savskog nasipa – Balkanekspresrb.rs\nSutra biciklisti, po treći put, kreću u odbranu Savskog nasipa\n27/05/2016 Off By\nGrad Beograd je odlučio da postavi na tom delu nasipa i dvadeset četvoro časovno obezbeđenje, ali ono što bicikliste i građane blokova zbunjuje su izjave gradskih čelnika da će JVP „Beograd vode“ izdavati dozvole za prolazak vozila i „određivati prioritete“. Trenutno, čuvar u kućici propušta vozila na nasip, i svima daje telefon JVP „Beograd voda“, da se jave za dozvolu prolaska, dok je rampa podignuta\nJOŠ jednom biciklisti staju u odbranu Savskog nasipa! Sutra, 28.maja će se ka nasipu uputiti tradicionalna Kritična masa, biciklistička vožnja koja se održava svakog meseca.\nBiciklisti na Savski nasip idu po treći put, ovaj put da „odbrane“ rampu i saobraćajni znak zabrane saobraćaja u oba smera. Podsećamo, ovo je treći saobraćajni znak i druga rampa po redu u 2016. godini, jer su bahati vlasnici divljih vikendica u forlendu Save sve prethodne porušili.\nGrad Beograd je odlučio da postavi na tom delu nasipa i dvadeset četvoro časovno obezbeđenje, ali ono što bicikliste i građane blokova zbunjuje su izjave gradskih čelnika da će JVP „Beograd vode“ izdavati dozvole za prolazak vozila i „određivati prioritete“. Trenutno, čuvar u kućici propušta vozila na nasip, i svima daje telefon JVP „Beograd voda“, da se jave za dozvolu prolaska, dok je rampa podignuta.\nBiciklisti podsećaju po ko zna koji put da je Savski nasip objekat za zaštitu od poplava, a ne visoko frekventna saobraćajnica. Na njemu je po Zakonu o vodama (član 133) zabranjen saobraćaj motornim vozilima i dozvoljen saobraćaj samo servisnim službama, a ne privatnim automobilima, dostavnim i teretnim vozilima.\nBiciklisti i građani sa pravom postavljaju pitanje u čemu je svrha postavljanja obezbeđenja na tom delu nasipa? Da li je cilj da se nasip i korito reke zaštite od saobraćaja i divlje gradnje, ili da se na taj način obezbedi „zabranjeni grad“ u kome će se u svojoj privatnosti baškariti lokalni moćnici? Ako se džogeri, šetači i biciklsti i usude da taj deo nasipa koriste, ko im garantuje da se na njih neće zaletati vozači audija, mercedesa i BMW-a kojima se žuri u vikendice i koji su do protesta i doveli?\nBiciklisti i građani pozdravljaju postavljanje obezbeđenja, ali traže da Grad bude dosledan, da zaštiti ugrožene kategorije i stane na put divljoj gradnji, nasipanju korita Save i ugrožavanju prve zone zaštite vodoizvorišta. Zbog toga ćemo u subotu predveče i blokirati rampu koja je otvorena, i pokazati nadležnima da postoje i alternativni putevi, kao i načini da se rampa zaobiđe i da se vozila ponovo popnu na nasip.\nOkupljamo se Trgu Republike u subotu u 16,30 časova, a u vožnju krećemo u 17 časova.♦\nTagsBiciklisti Savski nasip\nUkrajina spustila graničnu rampu za Gorbačova\nBečej: policija zaplenila 54 kilograma marihuane\nUhapšeno osam osoba zbog više krivičnih dela


Anri brani Vengera - Sportske.net\nAnri brani Vengera\nBivši igrač Arsenala, Tijeri Anri, brani menadžera Arsenala, Arsena Vengera, od kritika sa kojima se iskusni menadžer susreće ove sezone.\nAnri je kritikovao kratko pamćenje ljudi koji kritikuju Vengera, iako Arsenal nije osvojio trofej već osam godina.\nOve sezone Arsenal se i dalje nalazi u FA kupu gde će se u okviru pete runde susresti sa Blekburnom, ali su u Liga kupu ispali od Bredforda, a u Premijer ligi za vodećim Mančester Junajtedom zaostaju 21 bod.\nU okviru Lige šampiona, Arsenalu sledeće nedelje gostuje Bajern.\nAnri poziva kritičare da sagledaju širu sliku, i da se prisete šta je sve Venger uradio za ovaj klub.\n"Kada ne pobeđujete ljudi će uvek da preispituju vaš rad. Znam šta je Venger učinio za klub i za mene će on uvek biti menadžer Arsenala", izjavio je Anri.\n"Ljudi uvek osuđuju na osnovu poslednjeg meča, ili onoga što činite u nekom trenutku, ali kritike Arsena nisu na mestu kada znate šta je on sve učinio za klub. Pogledajte kako klub igra sada, a kako je igrao pre njega i sve će vam biti jasno", dodao je Anri.


Konvencijom sprečiti nasilje nad ženama – Nadlanu.com\nKonvencijom sprečiti nasilje nad ženama\nObjavljeno 24. nov 2012. / 09:40:50\nZaštitnik građana Saša Janković zatražio je u subotu da Srbija ratifikuje Konvenciju Saveta Evrope o prevenciji i borbi protiv nasilja u porodici i time započne uskladjivanje krivičnog zakonodavstva sa standardima u tom dokumentu.\nU saopštenju povodom početka kampanje “16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama” (od 25. novembra do 10. decembra), Janković je podsetio da je nedavno ponovo u Ministarstvu pravde pokrenuo inicijativu za ratifikaciju te konvencije.\n“Državni organi moraju da budu odlučniji, organizovaniji i odgovorniji u suzbijanju nasilja nad ženama. U Srbiji je i dalje izražen manjak saradnje državnih organa i službi u fazama u kojima je nasilje nas ženom moglo da bude predupredjeno”, ocenio je Janković.\nOn je u saopštenju naveo da bi u svim državnim resorima trebalo da budu usvojeni i primenjeni posebni protokoli o postupanju i saradnji sa drugim ustanovama, organima i organizacijama u situacijama nasilja nad ženama u porodici i u partnerskim odnosima.\n“Nezamenljivu ulogu u podršci ženama žrtvama nasilja imaju organizacije civilnog društva, čiji pionirski rad na postavljanju i održavanju ove teme na javnoj agendi i dalje ima ogroman značaj”, rekao je Janković.\nUhapšen bivši ministar Saša Dragin i još sedam osoba\nPosle osam dana sukoba u Gazi, učenici ponovo u školama\nOmbudsman Janković: Cenzura neustavna, svako ima pravo kritike


Visoke doze vitamina C čini efikasnije lečenje karcinoma - Život je čudo\nVisoke doze vitamina C čini efikasnije lečenje karcinoma\nUobičajene opcije lečenja kancera, kao što su hemioterapija i zračna terapija, mogu biti skupe i ponekad neefikasne. Međutim, nova klinička ispitivanja koja su testirala efekat visokih doza vitamina C u kombinaciji sa standardnim tretmanom na zdravstvene rezultate kod pacijenata sa kancerom, pokazuje da visoke doze vitamina C mogu poboljšati zdravstvene rezultate kod pacijenta koji su podvrgnuti konvencionalnom lečenju karcinoma, ali i drugim bolesnim stanjima kao što su razne infekcije posebno virusnog tipa.\nOd tada, dalja istraživanja na životinjama i kulturama ćelija raka sugerirala su da visoka koncentracija askorbinske kiseline može sprečiti i lečiti rak.\nNovije studije ispitale su kombinovani efekat visokih doza vitamina C i konvencionalnog tretmana karcinoma. Neke od ovih istraživanja su pokazale da pacijenti koji su primili kombinovani tretman imali su sporije progresiju bolesti, dok su drugi predložili da su neželjeni efekti hemioterapije bili manje izraženi među onima koji su uzimali i visoke doze vitamina C.\nNovo kliničko ispitivanje proučava efekat davanja između 800 i 1.000 veće dnevno preporučene doze vitamina C pacijentima sa rakom mozga i pluća.\nNaša iskustva su pokazala da su pacijenti koji su koristili visoke doze ampuliranog Vitamina C u kombinaciji sa drugim antioksidantima imali smanjene nuspojave HT i do 80%, što mi smatramo fascinantnim, prim aut. Ovo je terapija koja mora da se sprovede pod stručnim nadzorom lekara jer su količine ampuliranog vitamina C izuzetno velike. Obrati te se Poliklinici Naturalia za dodatna obaveštenja\nVitamin C je prošao sve bezbednosne probe kod pacijenata. U sklopu ispitivanja ljudske bezbednosti tj da li ima nuspojava kod terapije visokim dozama Vitamina C, 11 pacijenata sa rakom mozga koji su bili podvrgnuti standardnoj hemioterapiji i radioterapiji davane sui tri puta nedeljno intravenozne infuzije vitamina C tokom 2 meseca, a zatim dvo nedeljne infuzije tokom 7 meseci.\nOvaj bezbednosni test je prva faza serije kliničkih ispitivanja koja će istražiti da li visoke doze vitamina C mogu efikasno povećati životni vek i kvalitet života pacijenata koji se leče hemoterapijom i radioterapijom.\nZa sada podaci iz faze i evaluacije pokazuju da su pacijenti sa glioblastom preživeli 4 do 6 meseci duže od prosečnog vremena preživljavanja primećenog kod pacijenata koji su samo podvrgnuti konvencionalnom lečenju. Konkretno, pacijenti koji su primali visoke doze askorbinske kiseline preživeli su od 18 do 22 meseca u poređenju sa 14 do 16 meseci, što je tipična stopa preživljavanja za glioblastom posle klasične terapije bez visokih doza Vitamina C.\nKako vitamin C slabi ćelije raka\nMehanizam koji bi mogao objasniti potencijalnu efikasnost vitamina C u lečenju karcinoma pluća i mozga odnosi se na metabolizam ćelija karcinoma.\nKao posledica pogrešnog metabolizma koji se javlja unutar mitohondrije ćelija karcinoma, ove ćelije proizvode abnormalno visoke nivoe tzv. molekula redoks-aktivnih gvožđa. Ovi molekuli reaguju sa vitaminom C i formiraju slobodne radikale iz vodonik-peroksida i vodonik-peroksid.\nNaučnici smatraju da ovi slobodni radikali izazivaju ćelijsku smrt oštećujući DNK ćelije. Smatra se da slobodni radikali takođe slabe ćelije raka i čine ih još ranjivijim na zračenje i hemoterapiju. Stoga je veoma bitno sprovesti još neki vid detoksikacije organizma kako bi se uklonilo što je moguće više slobodnih radikala posebno teški metali.\n“Ovaj rad otkriva metaboličku krhkost u ćelijama karcinoma koji se zasniva na sopstvenoj proizvodnji oksidacionih sredstava koja nam omogućava da iskoristimo postojeća redoksna aktivna jedinjenja, kao što je vitamin C, glutation, da senzitišemo ćelije raka za zračne terapije i hemioterapije.”\n“Ovo je značajan primer kako poznavanje detalja o potencijalnim mehanizmima i osnove u nauci redoksnih aktivnih jedinjenja kod kancera u odnosu na normalne ćelije može klinički da se koriste u terapiji karcinoma”, objašnjava on. “Ovde smo ubedljivo verifikovali da je povećani redoks aktivnih metalnih jona u ćelijama karcinoma odgovoran za ovu diferencijalnu osjetljivost raka u odnosu na normalne ćelije na vrlo visoke doze vitamina C.”\nZašto su visoke doze Vitamina C dokazano efikasne\nPrevious Antioksidanti i rak\nNext Četvrto agregatno stanje vode i kvantna medicina


Performance Management – Kormilo uspešnog biznisa - Assert\nPerformance Management – Kormilo uspešnog biznisa\nAktuelna situacija na tržištu rada, praćena periodičnim oscilacijama, utiče na dinamiku poslovanja kompanija. Posledično, postizanje i održavanje uspešnosti poslovanja i konkurentnosti na savremenom tržištu zahteva reviziju postojećih metoda i perspektiva. U savremeni biznis uvode se inovativna rešenja i prakse koje na adekvatan način mogu da isprate aktuelne promene.\nJedna od perspektiva koja omogućava praćenje pozicije kompanije na tržištu, a koja je pretrpela značajne promene jeste procena uspešnosti – kako celokupne organizacije, tako i zaposlenih. Tradicionalan vid procene uspešnosti, u smislu jednogodišnjih razgovora sa menadžerom, za zaposlene je u određenoj meri postala neefikasna, a pojedincima čak i demotivišuć način evaluacije njihovog rada.\nPoslodavci se nalaze pred izazovom da osmisle kreativno rešenje za praćenje uspešnosti kompanije kroz praćenje performansi svojih zaposlenih. Performance Management, ili upravljanje performansama predstavlja jedan od alata pomoću kog je moguće ispratiti uspeh i razvoj, ne samo pojedinca već i cele organizacije. Performance Management je proces koji suštinski podrazumeva holistički pristup u upravljanju. Njime su obuhvaćeni svi aspekti organizacije od procene individualnih rezultata do kompanijske kulture. Ono što razlikuje ovaj način monitoringa od konzervativne procene postignuća je pre svega kontinuitet. Uspostavljanje pomenutog načina praćenja rezultata podrazumeva nekoliko segmenata.\nStrategija – od temelja do vrha\nIako većina kompanija u početnim fazama razvoja kreira strateške ciljeve koje želi da dostigne, oni često nisu u skladu sa poslovnom praksom i mogućnostima kompanije, a velikom broju zaposlenih su čak i nepoznati. S druge strane, strategija koja je kompleksna i dostupna svim zaposlenima može sadržati nedovoljno definisane ciljeve. Stoga, neophodno je kreirati jednostavnu strategiju sa jasno definisanim ciljevima i učiniti je dostupnom svim zaposlenima. Transparentno komuniciranje zajedničkih interesa i ciljeva je ključno za za njihovo ostvarenje. Strategija nam omogućava da se fokusiramo na uspeh.\nKPI – indikatori dobrog rada\nOdavno je već poznat pojam ključnih indikatora performansi zaposlenih. Njihova primena je široko rasprostranjena, a koriste se kao vodiči do željenog cilja u različitim segmentima poslovanja. Ključni indikatori, koji proističu iz prethodno postavljene strategije, pružiće nam jasniju sliku o tome kako postići željene rezultate. Glavna odlika dobro postavljenih KPI-jeva jeste mogućnost njihovog merenja i kontinuiranog praćenja. Pomoć u kreiranju relevantnih KPI-jeva mogu nam pružiti tzv. KPQ – key performance questions. Postavljanje pitanja o tome „koje podatke je neophodno prikupiti“ olakšaće nam kreiranje adekvatnih KPI-jeva. Pitanja vezana za definisane ciljeve, pružiće nam odgovor šta nam je to od podataka potrebno, i na koji način ih možemo prikupiti. Objektivan način monitoringa trenutnog stanja organizacije, sektora, projekta ili pojedinca dozvoliće nam da donosimo pravilne odluke o daljem radu. Osim toga, razvojni proces biće olakšan iskustvima koje smo percipirali, evaluirali i evidentirali u toku našeg rada. Adekvatni KPI-jevi će nam poslužiti kao navigacioni sistem – pokazaće nam gde nam je biznis trenutno i gde treba da bude.\nFeedback – prečica do vrha\nPrilikom evaluacije postignutih rezultata i procene „gde smo i kuda dalje“, neophodno je da zaposleni, menadžeri i drugi stakeholderi dobiju tačne i precizne povratne informacije. Svaki od učesnika u poslovanju organizacije doprinosi njenom uspehu. Izuzetno je važno informisati učesnike o uticaju njihovog rada na napredak kompanije – bio on pozitivan ili negativan. Procena i predlozi za razvoj i unapređenje kod svakog pojedinca uvek treba da se nađe uz samu ocenu kvaliteta rada. Cilj feedback-a jeste pre svega informisanje o postignuću, ali suštinska vrednost se nalazi u korišćenju dobijenih informacija za dalji razvoj veština i sposobnosti zaposlenih, metodologije rada, procesa i svih aspekata koji utiču na biznis. Ovo je jedna od ključnih razlika između Performance Management-a i tradicionalne procene uspešnosti. Uvremenjen i precizan feedback utiče na motivaciju i postignuće zaposlenih, a nadalje dovodi do napretka u svim sferama organizacije.\nRevizija – uspeh zahteva promene\nVeć nekoliko puta pomenut značaj promena na tržištu rada, ali uvremenjenost poslovnih aktivnosti koji određuju kvalitet rada i mogućnost napretka. Performance Management nam omogućava da vršimo monitoring i ispratimo sve promene koje nam se dešavaju. Pravovremena reakcija u vidu revizije KPI-jeva, a nekad i samih strateških ciljeva, je ključ uspeha u savremenom poslovanju. Savet je da se revidiraju svi procesi, metode i ciljevi rada ukoliko organizacija naiđe na izazov – bilo da je u pitanju promena na nivou lokalnog ili globalnog tržišta.\nUpravljanje performansama je alat koji se u praksi, iz dana u dan, usavršava. Multinacionalne kompanije, koje koriste pomenuti sistem, konstantno rade na njegovom unapređenju i povećanju fleksibilnosti njegove primene u različitim industrijama i delatnostima poslovanja. Vrlo ekonomičan i prilagodljiv, koncept dostupan svakoj organizaciji – ključ za njegovu efikasnost je pre svega posvećenost zaposlenih, i istrajnost u praćenju koraka koje nam postavlja.


Antiruski stav SAD o posmatračima, zapamtićemo im to...\nAntiruski stav SAD o posmatračima, zapamtićemo im to…\nM. K. 22. oktobra 2016. 17:02\nMoskva je danas dodatno pojačala sporenja sa Vašingtonom oko pokušaja Rusije da pošalje posmatrače na američke predsedničke izbore, optuživši SAD da su zauzele „antiruski“ stav.\nRusija je objavila da pokušava sa pošalje svoje posmatrače u više američkih država kako bi nadgledali glasanje koje se održava 8. novembra, ali da je im do sada odbijana akreditacija, navodi AFP. Zamenik ministra spoljnih poslova Rusije Sergej Rjabkov je u izjavi za državnu agenciju RIA Novosti optužio zvaničnike SAD da se pitanjem posmatrača bave u „apsolutno antiruskom tonu“.\n„Ukoliko smo lišeni ove mogućnosti (slanja posmatrača) iz političkih razloga, mi će doneti sopstvene zaključke. Naše američke kolege ne bi trebalo da računaju da ćemo mi jednostavno na to zaboraviti“, rekao je Rjabkov, optuživši ametičku stranu da je iznosila „neprihvatljive izjave“.\nAFP podseća da je portparol Stejt departmenta Džon Kirbi juče opužio Moskvu za „PR trik“ i negirao da postoje bilo kakvi federalni propisi zbog kojih bi ruski posmareači bili odbijeni. Kiribi je istakao da Rusija nije želela da pristupi posmatračkoj misiji Organizacije za bezbednost i saradnju u Evropi (OEBS).\nantiruski stavposmatračipredsednicki izbori


Čadež: Danas u Beogradu najveći do sada Poslovni forum Srbija-Slovenija - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Čadež: Danas u Beogradu najveći do sada Poslovni forum Srbija-Slovenija\n0Piše: Beta 28. januara 2019. 10.05\nČadež je za RTS rekao da na će na forumu učestvovati kompanije iz prehrabrene, metalne industrije, a da je najviše kompanija iz IT sektora i turizma.\n„Ovaj put vidimo da su kompanije iz tehnološko-inovativnog sektora i pogotovo iz turizma veoma zainteresovane za saradnju i da postoji ogroman prostor za saradnju“, istakao je Čadež.\nNapomenuo je i da su Slovenija i Srbija jedna drugoj medju 10 najvažnijih privrednih partnera i podsetio da su slovenačke investicije u Srbiju veće od milijardu evra.\nDodalo je i da se slovenačka ekonomija otvara i za srpske privrednike i podsetio na „Кomtrejd“ u Sloveniji koji zapošljava više od 600 IT inženjera.\nPrema njegovim rečima, u 2018. godini izvoz iz Srbije za Sloveniju iznosio je 572 miliona evra.\n„Ukupna robna razmera, koja je dosta izbalansirana i uravnotežena, iz godine u godinu raste, a ovo je druga godina da smo prešli milijardu evra ukupne robne razmere. Sam izvoz je porasto od 2017. godine za 15 odsto“, istakao je predsednik PKS.\nPodsetio je i na različiti proizvodi koje Srbija izvozi – od mašina, čelika, aluminijuma, plastičnih delova, prehrabrene industirje i ocenio da je Slovenija za Srbiju dobro i vredno tržište.\n„Nama je važno da se su predsednici Borut Pahor i Aleksandar Vučić spremini da kroz razgovore ohrabre privrednike i stvore što bolje uslove za njihove poslovanje“, kazao je Čadež.\nOcenio je kao važno i to što kompanije iz Slovanije, koje već posluju u Srbiji, reinvestiraju, ulažu ono što zarade u nova postrojenja, tako da profit ostaje u Srbiji i zapošljava se više ljudi.\nNapominuo je i da slovenačke kompanije traže srpske partnere u različitim sektorima, a najviše u IT industriji, prave zajedničke komapnije ili dogovore i tako nastupaju na zajedničkom tržištu.\nPrema analizama PKS, značajne su mogućnosti za povećanje izvoza industrijskih proizvoda kao što su: plastika i proizvodi od plastike, nameštaj i delovi za nameštaj, aluminijum i proizvodi od aluminijuma, olovo i proizvodi od olova, mlečni proizvodi, voće, povrće, konditorski proizvodi i životinjska hrana.\nmarko cadez, pks, poslovni forum, privredaBeograd


05-12-2019 20:01 Srbija Politika\nPredsednik Srpske radikalne stranke prof. dr Vojislav Šešelj izjavio je danas da Srpska radikalna stranka podržava povratak Krima i Sevastopolja u sastav Rusije, navodeći da je ta oblast stara ruska zemlja.\nSrpska radikalna stranka želi da Srbija prizna Krim (Foto: SRS)\nOn je posle sastanka sa članovima delegacije iz Ruske Federacije i Republike Krim izjavio da Srpska radikalna stranka smatra da će Krim zauvek ostati ruski.\nNeprekidno vršimo pritisak na režim u Beogradu da tu nepromenjivu činjenicu prizna, kazao je dr Šešelj novinarima u Skupštini Srbije.\nZamenik predsednika Saveta ministara Republike Krim Georgij Muradov je da je zajednički zaključak razgovora sa predstavnicima Srpske radikalne stranke da je Kosovo Srbija, a Krim Rusija.\nSa rukovodstvom Srpske radikalne stranke imamo slične poglede na međunarodnu sitauciju, imamo slične zaključke da javnost i političari u Evropi treba da se uključe u naš pokret za uspostavljanje mira, kazao je Muradov.\nOn je dodao da je delegacija Krim doputovala u Beograd na konferenciju pod nazivom Beogradski dijalog koja je po njegovim rečima, usmerena na uspostavljanje konstruktivnih odnosa sa Rusijom i na priznanje volje stanovnika Krima za prisajedinjenje Rusiji.\nZa nas je Beograd posebno mesto jer se upravo ovde stvarao sistem bezbednosnih struktura i saradnje u evropskim okvirima. Želimo da se upravo ovde obnovi dijalog o miru jer imamo velike pretnje miru, pretnje da se obnovi trka u naoružanju i zato je važno da se odavde čuje glas mira naglasio je Georgij Muradov.\nZamenik predsednika Odbora za spoljne poslove ruske Dume i bivši tužilac Krima Natalija Poklonska izrazila je zahvalnost Srpskoj radikalnoj stranci na hrabroj podršci i poštovanju volje stanovnika Krima.\nKrim danas napreduje u svim oblastima. Po Ustavu Rusije, štiti se pravo svih žitelja Krima da govore na jednom od tri zvanična jezika - ruskom, ukrajinskom ili jeziku krimskih Tatara, kazala je Natalija Poklonska.\nOna je optužila vlasti u Kijevu za kršenje ljudskih prava stanovnika Krima s obzirom da kako je rekla, i danas sprovode blokadu u oblastima energetike, transporta, industrije, pa čak i prehrane, jer se nisu složili sa stavom građana Krima iskazanim na referendumu 2014. godine.\nPosle masovnih protesta u Kijevu koji su doveli do svrgavanja tadašnjeg predsednika Ukrajine Viktora Janukoviča, na Krimu je održan referendum o otcepljenju od Ukrajine i pripajanju Rusiji što je podržalo više od 90 odsto izašlih birača.\nKrim je posle Oktobarske revolucije 1917. godine proglašen autonomnom Republikom u sastavu sovjetske Federativne Republike Rusije ali je odlukom komunističkih vlasti iz 1954. godine, postao deo Ukrajine.\nKako je prošlo ročište suđenja Šešelju za povredu ugleda i časti Jelene Milić, pročitajte OVDE.


Tag / Nijagara / Vesti online\nČuvari srpskog jezika i istorije\nPodelom diploma đacima, završena je školska godina u srpskoj školi "Nikola Tesla" u Nijagari. Ove godine u jedinoj srpskoj školi u regionu Nijagara Folsa nastavu su pohađali učenici od...\nSpustio se niz Nijagarine vodopade bez ikakve zaštite\nJedan od posetilaca, zadivljujućih, Nijagarinih vodopada šokirao je sve prisutne, kada je samo u odeći odlučio da se spusti niz jedan od najvećih vodopada na svetu.\nVek i po Kanade: Jerići simbol poslovnosti\nIako u dubokoj starosti (rođen je 1930. godine u Nijagara Folsu), Đorđe Jerić, jedan od najpoznatijih i najimućnijih Srba u Kanadi, i dalje se sa zadovoljstvom i radošću susreće i druži sa...\nDobrotvor sa Nijagare: Zavičaj zlatom okovao\nNe može čovek ništa bolje u životu da napravi nego da za nekoga nešto uradi... Ovo je moto kojim se celog života rukovodio Milomir Glavčić (92), poznati dobrotvor sa Nijagare. A on je,...\nSrpski klub krste po Glavčiću\nPlanovi za izgradnju novog crkvenog doma na imanju crkve Svetog Đorđa u Nijagari i zvanično su usvojeni u na sednici crkvenoškolske opštine "Sveti Đorđe" i "Arhangel Mihail".\nAmerika planira da isuši Nijagarine vodopade\nVIDEO: Potpuno drugačiji snimak Nijagarinih vodopada\nNismo zaboravili korene\nJubilarni 70. Srpski dan i Vidovdanski sabor, tradicionalna dvodnevna manifestacija kojom se već sedam decenija obeležava Vidovdan i čuva srpska tradicija održana je i ove godine na imanju crkve...


Zečević: 'Nema dokaza da se koronavirus prenosi s majke na plod'\nIzvor: B92, 26.Mar.2020, 17:06\nProfesor Zečević, gostujući na TV B92 naglasio je da su trudnice uvek zaštićena kategorija, a posebno u ovakvim uslovima. Naveo je da nema naučnih studija da žene u drugom stanju, a koje su pozitivne na koronavirus mogu da dožive pobačaj, niti da se virus može preneti na plod.\nNaglašava da je u slučaju bebe stare 28 dana koja je pozitivna na ovaj virus nije zaražena preko majke, nego da je zaraza došla spolja.\nNa pitanje da li trudnice treba da ostanu u samoizolaciji, Zečević napominje da je on veliki pobornik aktivne trudnoće, i da i u ovim situacijama treba da izađu da se prošetaju, ali da i tada preduzimaju posebne mere zaštite koje su preporučene.\nUkoliko trudnice osete nelagodu dok traje policijski čas, Zečević naglašava da za takve slučajeve policijski čas ne važi i da će takvim slučajevima biti dozvoljeno da se dovezu do bolnice. U pratnji smeju da imaju jednu osobu, a Zečević podseća da su porođaji u prisustvu oca za sada ukinuti, a i da po bebu i majku može da dođe samo jedna osoba nakon porođaja.\nU današnjem izdanju emisije Osvrt na TV B92 gostovali su profesor Nebojsa Zečević, načelnik odeljenja za prijem i zbrinjavanje urgentnih stanja GAK Narodni front i Lidija Sović, dermatološkinja.


Mađarski muslimani zabrinuti zbog referenduma | Autonomija\nMađarski muslimani zabrinuti zbog referenduma\nBlizu 30 ljudi učestvovalo je u šetačkoj turi 'muslimani žive među nama' u mađarskoj prijestolnici Budimpešti\nMuslimani u Mađarskoj kažu da su oprezni po pitanju vladinog antimigrantskog referenduma, za koji tvrde da je pojačao ksenofobna osjećanja.\nPitanje na referendumu glasi: “Da li se slažete sa time da Evropska unija može naložiti obavezujuće naseljavanje nemađarskih državljana u Mađarskoj, čak i bez odobrenja Parlamenta?”.\nAgencija Associated Press navodi da je mađarski premijer Viktor Orban izjavio da Mađari “nemaju problema” sa lokalnom muslimanskom zajednicom, ali da bi bilo kakve obavezujuće EU kvote za preseljenje azilanata, uključujući mnogo muslimana, uništilo kršćanski identitet i kulturu Mađarske.\nAP navodi da se Orban nada da će odbacivanje kvota Evropske unije na referendumu koji se održava u nedjelju natjerati Brisel da preispita svoje planove.\nAgencija dodaje da, dok su Mađari bili “bombardirani” vladinom antimigrantskom kampanjom, 30-tak ljudi je učestvovalo u šetnji “muslimani žive među nama” u jednom od kvartova Budimpešte kako bi pokazali “humano lice” tamošnje zajednice.\n“Počinjem osjećati kao da me vlastita otadžbina odbacuje”, rekla je Timea Nađ, mađarska muslimanka koja je učestvovala u trosatnoj turi.\nEvropsko vijeće je prošle godine pozvalo Mađarsku da prihvati blizu 1.300 izbjeglica od ukupno 160.000 tražitelja azila u Evropskoj uniji. Program relokacije se odnosi na izbjeglice iz Sirije, Iraka i Eritreje.\nProšle godine je kroz Mađarsku prošlo gotovo 400.000 izbjeglica, koji su nastavili put dalje ka zapadnoj Evropi.\nPosljednji popis stanovnika, održan 2011. godine, pokazao je da u Mađarskoj živi 5.600 muslimana.


Pašalić: Prava dece ulice su višestruko ugrožena - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Pašalić: Prava dece ulice su višestruko ugrožena\nZaštitnig građana povodom 12.aprila Međunarodnog dana dece koja žive i rade na ulici\nPašalić: Prava dece ulice su višestruko ugrožena\n„Deca ulice najranjiviji su i pravno nevidljiv deo našeg društva, a njihova prava su višestruko ugrožena – počev od bezbednosti do prava na obrazovanje i zdravstvenu zaštitu“, izjavio je zaštitnik građana Zoran Pašalić.\n0Piše: Danas Online 11. aprila 2018. 16.11\n„U rešavanje tih problema, koji su za decu ulice egzistencijalno važni, mora se uključiti čitavo društvo, jer je to jedini način da za njih izgradimo bezbedno i humano okruženje, istakao je Pašalić u saopštenju povodom 12. aprila, Međunarodnog dana dece koja žive i rade na ulici.\nIzveštaji, koje je Zaštitnik građana izradio u prethodnom periodu, pokazuju da su deca, uključena u život i rad na ulici, često seksualno i radno eksploatisana, žrtve su nasilja i diskriminacije, najčešće žive u ekstremnom siromaštvu, u neformalnim naseljima, često bez pristupa tekućoj vodi i struji, u velikom broju slučajeva bez ličnih dokumenata i pristupa institucijama.\n“Deca ulice isključena su iz sistema obrazovanja ili im je otežan pristup školovanju, nemaju pristup uslugama i merama zdravstvene i socijalne zaštite i zaštite od nasilja, zlostavljanja, zanemarivanja i eksploatacije”, navodi se u saopštenju.\nTakođe se dodaje da Zakon o javnom redu i miru ne prepoznaje decu koja su gurnuta u dečje prosjačenje, dečju prostituciju i najgore oblike dečjeg rada kao žrtve zlostavljanja i iskorišćavanja, već ih tretira kao počinioce prekršaja i propisuje njihovu odgovornost ukoliko su dostigli uzrast prekršajne odgovornosti.\nZaštitnik građana poručio je da se problemi dece ulice mogu rešiti samo odgovarajućom međusektorskom saradnjom nadležnih državnih organa i institucija i poziva nadležne da tom problemu posvete posebnu pažnju i obezbede da i deca ulice, kao i sva deca, imaju mogućnost da ostvare prava grantovana Ustavom i zakonima.


Vakcinisano oko 16.000 Novopazaraca – Sandzaklive.rs\nDirektor Zavoda za javno zdravlje Šefadil Spahić rekao je danas da je u Novom Pazaru do sada vakcinisano oko 16.000 građana, a revakcinisano blizu 12.000.\nOn je radiju Sto plus rekao da su u prethodna dva dana dnevno vakcinisali oko 250 Novopazaraca, što je znatno više u odnosu na ranije kada su davali između 150 i 200 doza vakcina.\n“Raduje nas podatak da se povećava broj vakcinisanih, a verujem da će se ovako nastaviti i tokom narednog meseca. Ohrabrujući su i parametri koje pratimo, smanjuje se broj hospitalizovanih pacijenata, a trenutno ih ima 34”, rekao je Spahić.\nPodsećamo, da će svi građani stariji od 16 godina koji do ponedeljka, 31. maja, prime bar jednu dozu vakcine moći da se prijave za pomoć od 3.000 dinara od 1. do 15. juna, a novac će dobiti do 20. juna.


Čeka se Kusturica | NDNV\nSmenjeni generalni direktor preduzeća “Politika novine i magazini” (PNM) Darko Ribnikar izjavio je da još obavlja tu funkciju, jer odluka Upravnog odbora (UO) Politike AD o njegovom razrešenju “nije konačna”. “UO PNM treba da se sastane tokom narednih nedelja, kada će tražiti obrazloženje zašto sam smenjen”, rekao je Ribnikar novinarima prilikom potpisivanja Protokola o poslovno-tehničkoj saradnji Fonda “Ribnikar” i Privredne komore Srbije (PKS). Ribnikar je rekao da do sada nije dobio nikakvo objašnjenje odluke UO Politike AD o njegovom razrešenju i imenovanju Srđana Janićijevića za novog generalnog direktora PNM. “Ne postoji ni zvanična odluka o tome, koju bi trebalo da potpiše novi predsednik UO Politike AD Emir Kusturica”, rekao je Ribnikar. Prema njegovim rečima, odgovornost za njegovu smenu sada je na UO PNM, koji po pola čine predstavnici Politike AD i nemačkog partnera VAC (WAZ).


Star Master | Gasovod i merno regulacione stanice\nSTAR MASTER video security sistem se primenjuje na svim lokacijama gde nije moguće ili je ne isplativo obezbeđenje sa ljudstvom, poput GASOVODA I MERNO REGULACIONIH STANICA na slici i svih ostalih infrastukturnih sistema koji rade na čuvanom objektu.\nPružanjem usluge videoobezbeđenja dajemo Vam mogućnost stvaranja bezbednog okruženja zaposlenih .Preventivnim delovanjem sprečavamo i štetu od iskakanja iz upotrebe sistema gasovoda, jasno Vam je da ta šteta često prevazilazi direktnu štetu nastalu usled krađe.\nTakođe obezbeđujemo pomenuti prostor od nedozvoljenih aktivnosti i izvan radnog vremena. Definisanjem dozvoljenih i nedozvoljenih dešavanja, videoobezbeđenje aktivno i momentalno reaguje i na taj način obezbeđuje red i bezbednost na čuvanom prostoru. Zahvaljujući kompletnoj kompatibilnosti tehnike i ljudstva sprečavaju se neželjeni događaji.\nTehnički sistemi zaštite su pojedinačno ili funkcionalno povezani video sistemi koji se sa mesta nadgledanja bežičnim putem ili internetom prenose u monitoring centar za obradu i arhiviranje vanrednih događaja.\nZahvaljujući kompletnoj kompatibilnosti tehnike i ljudstva sprečavaju se neželjeni događaji. Bez obzira na izazove različitih uslova osvetljenosti,kvalitet slike je ono po čemu je Sony najbolji.\nSa preko 40 godina iskustva u razvoju CCD I CMOS senzora , naš partner , Sony moze prikazati izuzetan kvalitet slike i kod najtežih uslova koristeći tehnologije kao što su View- DR,XDNR, Advanced IR I Real Colour White Balance. Usluge video monitoring centra podrazumevaju menadžment iz kontrolnog centra 24h – 365 dana u godini, i upravljanje zaštitno-nadzornim centrom kao i stalni fizički nadzor nad ugrađenim kamerama u skladu sa propisima i utvrđenim standardima.\nIskustvo govori da se maksimalnim isključivanjem ljudskog faktora, a uz primenu videoobezbeđenja ostvaruje velika ušteda na troškovima obezbeđenja,pri čemu se samo obezbeđenje podiže i do 100% uz osiguranje sve imovine u kadru kamere (100 m-pod uglom od 90 stepeni).\nBrigu o bezbednom poslovanju kao i brigu o bezbednosti radnika ,objekata i zaposlenih prepustite nama.


Usvojen izvještaj o radu gradonačelnika i Gradske uprave | Palelive.com\nPočetna Novosti Grad Istočno Sarajevo Usvojen izvještaj o radu gradonačelnika i Gradske uprave\nOdbornici Skupštine grada Istočno Sarajevo usvojili su danas izvještaj o radu gradonačelnika i Gradske uprave u prošloj godini, izvještaje o radu i finansijskom poslovanju preduzeća i ustanova čiji je osnivač Grad, te plan poslovanja za ovu godinu.\nOdbornici su razmatrali rad Matične biblioteke Istočno Sarajevo, Gradske razvojne agencije i Turističke organizacije Istočno Sarajevo.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Vuković izrazio je zadovoljstvo što je 18 odbornika prihvatilo izvještaj o radu gradonačelnika i Gradske uprave u prošloj godini, dok je samo devet bilo protiv, a dva uzdržana.\n„U prošloj godini smo postigli i nastavili finansijsku stabilnost grada Istočno Sarajevo. Finansijska stabilnost grada nije samo dobit za Istočno Sarajevo, već i za sve opštine, jer Gradska uprava obavlja određene aktivnosti koje su od koristi za sve gradske opštine“, rekao je Vuković novinarima u Istočnom Sarajevu.\nOn je naveo da su preduzeća koja posluju u sastavu grada dala značajan doprinos ukupnom izgledu Istočnog Sarajeva, te da je Turistička organizacija ovog grada napravila novi korak kada je riječ o marketingu i promociji turističkih potencijala.\n„Drago mi je što ljudi iz Turističke organizacije prepoznaju i druge turističke potencijale i promovišu ih sa istom snagom i energijom kao što promovišu Jahorinu“, istakao je Vuković.\nOn je kao najveći politički uspjeh Gradske uprave u prošloj godini istakao posjetu predsjednika Srbije Aleksandra Vučića, ali i to što se ostvaruje saradnja sa svim načelnicima opština u Srpskoj, bez obzira kojoj političkoj partiji pripadaju.\nKomentarišući inicijativu za osnivanje Muzeja odbrambeno-otadžbinskog rata, Vuković je naglasio da Istočno Sarajevo zaslužuje da ta ustanova bude na području ovog grada, a posebno Pale, „kao rodno mjesto Republike Srpske“.\n„Grad je u budžetu izdvojio sredstva za izradu projektne dokumentacije za Muzej, kako bismo stvorili mogućnost da tražimo novac od Republike Srpske i sagradimo jedan takav objekat“, kaže Vuković.\nOn je dodao da je gradnja muzeja obaveza Republike Srpske, ali da će i grad Istočno Sarajevo učiniti sve što je u njegovoj nadležnosti.\nOdbornik SNSD-a Nebojša Šešlija rekao je da ova stranka nije mogla da podrži izvještaj o radu gradonačelnika jer smatra da Vuković nije donio potrebne promjene u funkcionisanju grada.\nŠešlija je naveo da je Vuković obećavao da će biti osnovan gradski radio, ali da je do sada samo imenovan direktor, a frekvencija nije odobrena.\n„Kada je riječ o radu preduzeća, SNSD smatra da Turistička organizacija nije zastupljena u medijima, odnosno da ne prezentuje dovoljno potencijale Istočnog Sarajeva. Smatramo da su se bazirali samo na Jahorinu, koja već ima reklamu jer je olimpijska planina“, istakao je Šešlija.\nOn je naglasio da zaposleni u Gradskoj razvojnoj agenciji nemaju jasnu viziju o razvoju i napretku grada.\nOdbornik DNS-a Aleksandar Glavaš kaže da ova stranka nije mogla da podrži izvještaj o radu gradonačelnika i Gradske uprave jer nije podržala ni budžet grada.\n„DNS nije zadovoljan nekim aktivnostima Gradske uprave. Smatramo da nije dovoljno pažnje posvećeno Univerzitetu u Istočnom Sarajevu, nema dovoljno podrške privredi, a nije riješen ni problem regionalne deponije koja je najveći aktuelni problem građana Istočnog Sarajeva, a nismo vidjeli pomake ni u rješavanju problema ambulante na Jahorini“, rekao je Glavaš.\nOn je naveo da je Gradska razvojna agencija „sve, samo ne ono što bi trebalo da bude“, istakavši da godišnje troše 200.000 KM, a ne postižu gotovo nikakve rezultate.\nGlavaš je pohvalio rad Turističke organizacije grada, za koju smatra da je napravila pozitivne pomake u prošloj godini i da je dijelom zaslužna što je ova zimska sezona na Jahorini bila jedna od najuspješnijih.\nOn je naglasio da DNS podržava izgradnju Muzeja odbrambeno-otadžbinskog rata, ali predlaže da lokacija muzeja, umjesto na Palama, bude u Istočnoj Ilidži.\nOdbornik SDS-a Goran Šehovac predložio je da se u narednom periodu razmotri otvaranje Muzeja u prostorijama opštine Istočno Novo Sarajevo jer se tokom rata tamo nalazio Glavni štab Sarajevsko-romanijskog korpusa Vojske Republike Srpske.\nOn je dodao da je SDS podržao izvještaje o radu gradonačelnika i preduzeća čiji je osnivač grad.\nNa dnevnom redu sjednice bile su i odluka o razrješenju članova Odbora za žalbe Gradske uprave Istočno Sarajevo, te odluka o imenovanju vršilaca dužnosti članova Odbora za žalbe Gradske uprave Istočno Sarajevo.\nOdbornici su razmatrali i informaciju o izdatim ekološkim dozvolama na području grada Istočno Sarajevo za prošlu godinu.\nPrethodni članakSmanjena isporuka gasa zbog radova na ventilima\nNaredni članakJedna ulica na Sokocu da dobije ime po Zoranu Cvijetiću


Većina ljudi bila je u parku u kom je završena današnja šetnja, ali je grupa radikalnijih demonstranata zauzela glavnu ulicu bacajući po njoj bambusovu trsku i postavljajući narančaste i bele saobraćajne barijere i čunjeve kako bi ometali policiju.\nDemonstranti su na kraju odlučili da se povuku.\nTelevizijski snimci prikazivali su da je top vode ispaljen jednom, ali se pretpostavlja da je to bio test jer nije dosegao do demonstranata.\nDemonstracije se održavaju u Hongkongu više od dva meseca. Među pet zahteva demonstranata su demokratski izbori u toj kineskoj autonomnoj teritoriji i istraga o policijskoj upotrebi sile radi suzbijanja protesta.


Mihajlović: Međunarodnim pristaništem u Zemunu vraćamo Srbiju na mapu vodnih koridora - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mihajlović: Međunarodnim pristaništem u Zemunu vraćamo Srbiju na mapu vodnih koridora\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović, održala je danas sastanak sa predsednikom opštine Zemun Dejanom Matićem, i sa njim razgovarala o realizaciji projekta izgradnje međunarodnog pristaništa u Zemunu.\n6Piše: Danas Online 20. februara 2020. 15.41 Izmenjeno: 15.44\nSastanku su prisustvovali gradska sekretarka za inspekciju Sonja Božović i direktori Agencije za luke i JVP „Beogradvode“, saopšteno je iz kabineta Zorane Mihajlović.\nMihajlovićeva je istakla da je međunarodno pristanište u Zemunu izuzetno važan projekat za Srbiju jer će doprineti sve većem broju putnika i kruzera koji pristaju u našu zemlju.\n„Država poslednjih godina mnogo investira u vodni saobraćaj i ta ulaganja iznose oko 350 miliona evra. Naš cilj je da Srbiju vratimo na mapu vodnih koridora i završetkom ovog projekta tome ćemo doprineti. Ministarstvo je tu da pruži svu neophodnu podršku i pomoć“, rekla je ona.\nDejan Matić je zahvalio potpredsednici Mihajlović i Ministarstvu na pomoći, podsetivši da se na ovaj projekat čekalo decenijama i da će Zemun njegovim završetkom ojačati svoje potencijale u turističkom smislu.\nluka, zemun, Zorana MihajlovićBeograd\n20. februara 2020. u 20.06\nPrestanite vec jednom da navodite prof.dr. ovoj osobi jer ona ne radi u svojoj struci i kao ministarka nije na Univerzitetu a ako tamo jos uopste nesto predaje to je druga stvar. Ogranicite se na sustinu a ne na formu!\n21. februara 2020. u 07.44\nGosp. ministarka bi trebalo da pročita šta piše na građevinskoj tabli na gradilištu, rokovi za završetak radova su istekli pre tri meseca! Na gradilištu su mesecima samo čuvari… Da li je opet u pitnju viša sila?\nPera Marković kaže:\n21. februara 2020. u 10.34\nPristanište u Zemunu je projektovano za brodove do 110 metara.Najmanji rečni kruzer novije generacije je dužine 130 metara.Biće jako zanimljivo gledati kako će brodovi pristajati.\n21. februara 2020. u 16.22\nDa li je nekome uopšte bitno što će pristanište biti na najlepšem delu šetališta, pored Kapetanije.Graditi na tom mestu je potpuno van zdravog razuma.Na samom keju je uvek velika gužva, posebna je priča što ne možete nigde da se parkirate niti da prođete normalno ulicom.Umesto da se taj problem reši, na ionako skučenom prostoru se gradi pristanište.Ovde kao da se uvek radi da bude gore, gore po građane.Stubovi koji su postavljeni odudaraju od svega na Zemunskom keju, a kad sve bude gotovo, na žalost imaćemo jedan objekat potpuno neprilagođen celokupnom okruženju.Malo po malo, ostasmo bez najlepših delova kako Beograd tako i Zemuna,\n23. februara 2020. u 02.20\nKada putnici siđu sa kruzera, kako će da odu u Srbiju? Mogu samo do restorana i kafića na keju, jer nema ni gradskih linija, ni mesta za autobuse da ih pokupe i odvezu bilo gde,\n23. februara 2020. u 03.09\nSega-mega diplomica Megatrenda glumi ministra građevinske industrije i saobraćajne infrastrukture.Žena ne zna ama baš ništa o poslu koji bi trebalo da obavlja.


Austrijske investicije premašile tri milijarde evra :: emg.rs:: Sve najnovije ekonomske vesti i vesti dana - Srbija region svet, 2010\n24. mart 2012. | 10:31\nGovoreći o bilateralnim odnosima, Fišer je ocenio da su oni vrlo dobri i da se intenzivno razvijaju za šta "postoje dobri temelji, kako u političkom, tako i u ekonomskom smislu". Fišer je istakao da su austrijske investicije već sada premašile tri milijarde evra.\n"Austrija je duži niz godina najveći investitor u Srbiji. Mi želimo da budu ispunjeni uslovi za još bolju saradnju, a to su pravna sigurnost i borba protiv korupcije. Rezultati u tome su već vidljivi", rekao je Fišer.\nOn je podsetio da veliki broj Srba živi u Austriji, posebno u Beču "koji je treći po veličini srpski grad".\nTeme: Investicije, Evrointegracije\nLičnosti: Boris Tadić, Hajnc Fišer


Sa aspekta investicija i realizovanih planova 2021. uspešna za javna preduzeća u Pirotu, ocenjeno na kolegijumu direktora i gradonačelnika | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/Sa aspekta investicija i realizovanih planova 2021. uspešna za javna preduzeća u Pirotu, ocenjeno na kolegijumu direktora i gradonačelnika\nOsnovni cilj redovnih kolegijuma gradonačelnika Pirota, Vladana Vasića, i direktora javnih preduzeća u gradu jeste presek stanja realizovanih aktivnosti i sagledavanje predstojećih poslova. Govoreći o građevinskoj sezoni, na današnjem sastanku, Vasić je rekao da očekuje da ona u potpunosti bude realizovana. Ono što je dobro sva preduzeća bez ikakvih problema pružaju građanima komunalne usluge.\nS obzirom da je počela grejna sezona gradonačelnik, Vasić, je rekao da se uprkos nekim najavljenim problemima, pre svega oko cene gasa, odvija uredno. Takođe, uredno je i vodosnabdevanje, a razgovaralo se i o planovima za narednu godinu.\n“Još uvek imamo nejasnoća oko politike cena komunalnih usluga u odnosu na cene energenata koje utiču na realizaciju komunalnih usluga, kao što je cena gasa, ili električne energije. Očekuju se instrukcije od Ministarstva finansija kakva je situacija sa masom zarada i sa povećanjem plata u javnom sektoru, tako da ćemo o ovim pitanjima opet govoriti u nekom narednom periodu. Želim da istaknem da naša javna preduzeća rade kvalitetno i dobro, da imaju investicije i visok nivo investicionog održavanja. Svi ovi problemi koje imamo jesu problemi za nas i direktore da ih rešavamo” – kazao je Vasić.\nU narednoj godini počeće primarna selekcija komunalnog otpada što će iziskivati kupovinu nove opreme, vozila i upošljavanje nove radne snage, dodao je Vasić. Na Regionalnoj deponiji biće otvorena linija za sekundarnu separaciju komunalnog otpada i očekuje da će 2022. godina biti dobra, s obzirom da tekuću godinu, sa aspekta investicija i realizovanih radova, ocenjuje kao veoma uspešnu za sva javna preduzeća.\nU "Komunalcu" održan kolegijum direktora javnih preduzeća,…\nVladan Vasić po peti put izabran za gradonačelnika Pirota,…\nistaknuto kolegijum direktora javnih preduzeća vladan vasic vodovod i kanalizacija\nPrezentovan projekat “Poslovna infrastruktura-deo logističkog centra Pirot”


Abbas odbija novac od poreza nakon poteza Izraela – Minber\ntra. 29, 2019 at 11:28 pm\nPalestinski predsjednik Mahmoud Abbas ponovio je da Palestinci odbijaju da prime novac od poreza koje u njihovo ime ubire Izrael, sve dok ta zemlja smanjuje iznos za milione dolara zbog spora u vezi isplate zatvorenicima.\n“Naš stav je kao što je bio: mi nećemo primati novac od Izraela ako je nekompletan”, rekao je Abbas na sjednici svoje vlade u Ramallahu na Zapadnoj obali, dodavši da je to nešto što Palestinci neće prihvatiti ni po koju cijenu, prenosi France Presse.\nIzrael ubire gotovo 190 miliona dolara mjesečno od carina i poreza na robu koja stiže preko njegove teritorije, a namijenjena je palestinskom tržištu, i tada transferira novac Palestinskoj upravi, prenosi Beta.\nU februaru je Izrael odlučio da umanji tu sumu za iznos od deset miliona dolara, koliko Palestinska uprava, prema tvrdnji izraelske strane, daje porodicama palestinskih zatvorenika ili direktno zatvorenicima koji služe kaznu u izraelskim zatvorima.\nIzraelski mediji su objavili da je mjesečna suma, umanjena za deset miliona dolara, nedavno transferirana na bankovne račune Palestinske uprave u nadi da će ga ona primiti.


Do kraja godine ugasiće se kancelarija OHR-a\nKancelarija visokog predstavnika /OHR/ u BiH uskoro će biti zatvorena, a posljednjih dana i zvaničnici EU i američka administracija sve češće postavljaju pitanje koja je svrha postojanja ove institucije za koju se godišnje izdvaja čak osam miliona KM, piše “Pres Republika Srpska”.\nList piše da zvaničnici EU i američka administracija smatraju da je ta cijena previsoka u odnosu na ulogu i uticaj OHR-a, ali da se planovima Brisela i Vašingtona da do kraja godine bude ugašena ova kancelarija, a pozicija visokog predstavnika izmještena van BiH, žestoko protivi veliki dio OHR-ovih zvaničnika, prvenstveno, zbog ličnih interesa i fantastičnih plata.\n“U naporima da izdejstvuju produženje mandata službenici OHR-a podršku pronalaze u vodećim bošnjačkim političarima, koji u OHR-u još vide snažnog saveznika. Tako međunarodni činovnici pod patronatom Valentina Incka rade na strategiji ‘proizvodnje problema’, koji koče dijalog domaćih političara i udaljavaju BiH od evropskih integracija”, piše “Pres”.\nIzvori lista iz kancelarije EU u Sarajevu tvrde da su zvaničnici OHR-a početkom godine pokušali da problematizuju donošenje budžeta zajedničkih institucija za 2011. godinu, kao i da nastoje da sličnu situaciju kreiraju i u vezi sa donošenjem izmjena zakona o izborima u Srebrenici.\n“Imajući na umu da su Amerikanci posebno osjetljivi na pitanje Srebrenice, zvaničnici OHR-a i SDA kreirali su ovaj problem s ciljem da visoki predstavnik dobije odobrenje da nametne izmjene Izbornog zakona u vezi sa pravom glasanja u toj opštini”, navodi isti izvor.\nOn dodaje da je čelnicima SDA čak sugerisano da ovim pitanjem uslove saglasnost na dogovor o parcijalnoj primjeni odluke u slučaju “Sejdić – Finci”, čime bi bili ugroženi napori zvaničnika BiH da sredinom godine upute Briselu zahtjev za dobijanje kandidatskog statusa.\n“Za nas iz EU ovakvi potezi OHR-a potpuno su neprihvatljivi i mi smo o tome obavijestili i Valentina Incka i zvaničnike SAD”, ističe sagovornik “Presa” i dodaje da je propao i pokušaj zvaničnika OHR-a da za septembar odgode donošenje odluke PIK-a o ukidanju međunarodne suprevizije u Brčko distriktu.\nSagovornik ovog lista napominje da je u OHR-u, uz razne izgovore, traženo da se sjednica Upravnog odbora PIK-a pomjeri za pet mjeseci, ali da prijedlog nije usvojen, te će sjednica PIK-a biti održana krajem maja, kako je i planirano.\n“Na sjednici biće donesena odluka o okončanju supervizije, zatvaranju kancelarije supervizora u Brčkom i otvaranju biroa EU za taj distrikt. U Briselu, a takvom stavu je blizu i Vašington, očekujemo da bi PIK odluku o zatvaranju OHR-a mogao donijeti u decembru, čime bi konačno bili stvoreni uslovi za nesmetano djelovanje ambasadora Petera Sorensena, ali i dogovaranje domaćih političara na putu ka EU i NATO”, ističe sagovornik “Presa”.


Projektni tim projekta "Podrška lokalnim partnerstvima za zapošljavanje" u Bosni i Hercegovini (BiH) čine stručnjaci koji imaju dugogodišnje iskustvo o pitanjima jačanja kapaciteta koja se odnose na definiranje potreba tržišta rada, izgradnje institucionalnih mehanizama koje omogućavaju zapošljavanje, promoviranje samoodrživih, partnerski vođenih aktivnosti u okvirima tržišta rada na lokalnom nivou itd.\nAmra Selesković posjeduje 25 stručnog iskustva koje je stekla radeći sa međunarodnim i domaćim organizacijama u Bosni i Hercegovini na realizaciji brojnih projekata, počev od razrade projektne ideje, razvoja projektnih prijedloga do upravljanja i izvještavanja. Posjeduje izvanredno iskustvo u upravljanju projektima i servisnim ugovorima od kojih je 26 finansirano od strane Europske unije u cilju unaprjeđenja procesa europskih integracija u Bosni i Hercegovini. Dugogodišnja je trenerica za organizacioni razvoj i upravljanje projektnim ciklusom. Posjeduje stručno znanje o strukturama i funkcioniranju Evropske unije, tehnikama vrednovanja i ocjenjivanja, organizacije i metodologije kao i o EU standardima nabave (PRAG). Amra Selesković je diplominari inžinjer elektrotehnike i trenutno radi na pripremi magistarskog rada na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu, smjer Europske integracije. Tečno govori bosanski / hrvatski / srpski i engleski jezik.\nIrma Bejdić je diplomirala i magistrirala na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu iz oblasti Finansijski Menadžment, Bankarstvo i Osiguranje. Nakon toga je završila magistarski studij iz oblasti Međunarodni Odnosi i Diplomatija na Fakultetu Političkih nauka u Sarajevu. Prva stručna iskustva je stekla tokom studija, radom u internacionalnoj organizaciji mladih, AIESEC gdje je bila član Državnog odbora AIESEC Bosne i Hercegovine. Profesionalnu karijeru je nastavila u British Council-u gdje je radila na projektima podržanih od strane Evropske Unije u oblasti kulture i obrazovanja. U Međunarodnoj organizaciji rada je radila na regionalnom projektu ''Inkluzivna rješenja na tržištu rada u zemljama Zapadnog Balkana''. Tečno govori engleski, španjolski i njemački jezik.


Poboljšanje imidža stručnog obrazovanja među učenicima i roditeljima | British Council\nOpšte je prepoznato da tehničko i stručno obrazovanje (TVET) i stručna praksa nemaju uvek isti pozitivan imidž u javnosti kao fakultetsko obrazovanje. U velikom broju zemalja širom Evrope, ovaj nedostatak reputacije pomaže da se proširi jaz u pogledu veština koji je prisutan u velikom broju sektora, i to tako što doprinosi nedostatku kvalifikovanih diplomaca koji treba da preuzmu ključne uloge.\nNevladina organizacija iz Velike Britanije, Edge Foundation, radi na preokretanju ovog trenda kroz promenu percepcije, posebno među učenicima i roditeljima, o vrednosti tehničkog i stručnog obrazovanja i stručne prakse. Ovde, Edge Foundation govori o najuspešnijim načinima promovisanja TVET kao delotvornog puta do zaposlenja.\nVrednost stručne prakse i TVET ne može se dovoljno naglasiti. U Britaniji stručna praksa ima bogatu istoriju i način je za obezbeđivanje lagodnog življenja još od vremena srednjevekovnih zanatskih gildi, a stručno obrazovanje istovremeno je centralni faktor postignuća velikog broja naših najvećih pronalazača, inženjera i naučnika.\nIpak, još uvek je prisutna činjenica da roditelji i učenici i dalje nedovoljno cene TVET i stručne prakse kao održiv put do zaposlenja, naročito u poređenju sa akademskim obrazovanjem koje se stiče na fakultetima. U Edge Foundation, nezavisnoj nevladinoj organizaciji koja sprovodi istraživanja i kampanje za vršenje uticaja na obrazovnu politiku, verujemo da nešto mora da se promeni ako želimo da obučimo novu generaciju profesionalaca koji će popuniti sve veći jaz nedostajućih veština i time odgovorimo na izazove digitalne revolucije.\nPoslednjih pet godina radimo na tranformaciji percepcija javnosti u vezi sa stručnom praksom kao načinom podrške cilju koji je definisala Vlada Velike Britanije za dostizanje tri miliona započinjanja stručne prakse do 2020. godine. Iako smo svedoci velike promene kada je reč o percepciji stručne prakse, dosta toga tek treba da se uradi. Ovde predstavljamo neke od ključnih oblasti koje su pomogle u promociji stručne prakse kao vodećeg programa za podizanje svesti o širim mogućnostima koje TVET pruža.\nIako se ovaj pristup zasniva na istraživanju sprovedenom u Engleskoj koje je obuhvatalo razgovore sa roditeljima o tome šta bi ih navelo da promene svoje stanovište u vezi sa stručnim praksama, izazovi sa kojima se TVET suočava predstavljaju problem u celoj Evropi, te stoga verujemo da bi inicijative koje ovde predstavljamo mogle da budu uspešno replicirane i u drugim zemljama.\nKljučna oblast koja je identifikovana u okviru istraživanja bila je potreba za povećanjem vidljivosti širine dostupnih stručnih praksi- dakle, ne samo u tradicionalnim zanatima, već i u oblastima kao što su razvoj softvera, pravo i finansijske usluge.\nJedno od najdelotvornijih sredstava za podizanje svesti javnosti o stručnoj praksi u Engleskoj je Nacionalna nedelja stručne prakse (National Apprenticeship Week), putem koje se svim zainteresovanim stranama, uključujući i vladin sektor, organizatore obuka i individualne korisnike stručne prakse, omogućava da svoja iskustva podele sa širom javnošću. Različitim temama svake godine, ova inicijativa podstiče zainteresovane strane da realizuju čitav niz aktivnosti podizanja svesti, od događaja na nacionalnom nivou do dana otvorenih vrata na lokalu, postova na društvenim mrežama i takmičenja- što su maštovitiji i neobičniji oblici komunikacije, to bolje. Nacionalna nedelja stručne prakse za 2018. godinu se uveliko planira, i trebalo bi da bude veća nego ikad.\nJoš jedno lice rada na podizanju svesti javnosti o vrednosti stručne prakse bilo je predstavljanje primera stručne prakse u dobropoznatim kompanijama kao pomoć ljudima u udruživanju sa vodećim brendovima. Jedna od ključnih aktivnosti bila je i nacionalna reklamna kampanja u okviru koje su pričane priče o mladim ljudima koji su uspeli u svojim karijerama zahvaljujući visokom kvalitetu stručne prakse. U okviru kampanje korišćene su televizijske reklame i posteri namenjeni roditeljima, i reklame na društvenim mrežama usmerene na buduće korisnike stručne prakse.\nIstraživanje je takođe istaklo potrebu za razmenom i slavljenjem uspešnih priča o stručnoj praksi kako bi se roditeljima i učenicima omogućilo da prepoznaju realne mogućnosti koje stručne prakse mogu da ponude.\nUspostavljanje sistema nagrada za stručne prakse može biti odličan način da se proslave uspesi TVET, a u 2018. godini obeležava se 15 godina Nacionalnih nagrada za stručnu praksu ("National Apprenticeship Awards") u Engleskoj. Ovaj događaj obuhvata kategorije koje se odnose na postignuća kako korisnika stručne prakse, tako i poslodavaca, pri čemu su kategorije poslodavaca dalje podeljene prema veličinama preduzeća kako bi se obezbedila pravična zastupljenost. Ova takmičenja se održavaju na lokalnom, regionalnom i nacionalnom nivou u cilju obezbeđivanja maksimalnog publiciteta na svim nivoima.\nMožda su najjači zagovornici stručne prakse upravo učenici koji pohađaju stručne prakse i same firme, tako da bi ambasadori trebalo da budu važan deo bilo koje komunikacione strategije za promovisanje stručne prakse. Mreža ambasadora stručne prakse ("Apprenticeship Ambassadors Network") je odličan forum za izgradnju mreža poslodavaca i unapređenje komunikacije između firmi koje trenutno realizuju stručnu praksu i onih koje bi to radile u budućnosti. Ova mreža kontinuirano pomaže da se poveća broj dostupnih prilika za stručnu praksu privlačenjem novih poslodavaca koji će se uključiti u realizaciju programa stručne prakse.\nUčenici koji su pohađali stručnu praksu su moćni zagovornici jer pomažu mladima da razmotre alternativne puteve do uspeha. Naš program Career Footsteps podržava škole koje organizuju karijerne događaje na kojima volonteri koji su završili tehničke i stručne škole razmenjuju svoja iskustva o njihovim ulogama i putevima učenja. Ovaj program se realizuje u okviru inicijative Inspiring the Future, koju je pokrenula nevladina organizacija Education and Employers.\nSaznajte više o "Edge Foundation"


Putin će imati veliku ulogu na parlamentarnim izborima u decembru\nRuski predsednik Vladimir Putin čiji mandat ističe u martu, najavio je da će igrati veliku ulogu na parlamentarnim izborima zakazanim za decembar. Predsednik Putin je na sastanku stranke Ujedinjena Rusija, koja je naklonjena Kremlju, rekao da će biti na čelu liste te političke organizacije na parlamentarnim izborima u decembru. On je nagovestio da bi mogao da prihvati i položaj premijera, dodavši da je takav scenario potpuno realan. Analitičari navode da je ovo najjasniji nagoveštaj političke uloge koju bi Putin voleo da preuzme posle isteka svog predsedničkog mandata narednog marta, s obzirom da mu ruski Ustav ne omogućuje da se kandiduje treći put uzastopce. Ruski predsednik je stalno govorio kako ne planira da promeni Ustav da bi mogao da se kandiduje za treći mandat. Dejl Herspring, ekspert za Rusiju na državnom Univerzitetu u Kanzasu, kaže da je Putin čovek koji ima misiju.\n”Milsim da je on uveren da ne postoji niko drugi ko bi bio sposoban da održi zemlju u celini dok ne postane značajan, institucionalizovan, stabilan sistem. Mislim da Putin takodje smatra da je vreme da se Duma pretvori u važno telo - a njegova kandidatura za položaj premijera je jedan od načina da se to postigne.“\nHerspring dodaje da Putin želi da garantuje politički i ekonomski zdravu zemlju i ne želi da se Rusija vrati u nestabilnost iz ere Borisa Jeljcina.\n”Njegova osnovna odluka kada je došao na vlast je bila - u redu Borise, odradio si sjajan posao tokom revolucije, ali sada vlada anarhija. Moramo da počnemo da uvodimo stabilnost u sistem. On je to shvatio i Rusija je daleko stabilnija nego 2000. godine. Medjutim, pretpostavljam da se sada pita da li će Rusi ponovo postati anarhisti, ako se povuče iz političkog života.“\nAnalitičari ukazuju da je uvodjenje stabilnosti u Rusiji imalo svoju cenu, jer je Putin centralizovao vlast, oslabio nezavisne političke stranke i zauzdao nacionalne medije. On je takodje pooštrio izborne zakone u korist provladinih stranaka uoči decembarskih parlamentarnih izbora i predsedničkih izbora 2008. Maršal Goldman, stručnjak za Rusiju na Harvardskom univerzitetu kaže da Putin sa 54 godine još može da igra značajnu političku ulogu.\n”On je očigledno premlad za penziju i još popularan medju Rusima zbog toga što je zaveo red i mir.“\nAnalitičari smatraju da postoji velika šansa da Putin postane premijer, jer je stranka Ujedinjena Rusija politički najjača u ruskom parlamentu i da će - ako predsednik bude na čelu liste kandidata na izborima 2. decembra - verovatno dobiti veći broj mesta u Dumi. Endru Kučins, stručnjak za Rusiju u Centru za medjunarodne i strateške studije ovde u Vašingtonu, kaže da će - ako Putin postane premijer - to izmeniti politički milje u Rusiji i pomeriti, uz pomoć nekog novog zakona u Dumi, ravnotežu moći sa predsednika na premijera. Stručnjaci pak ističu da će Rusija, u tom slučaju, više ličiti na nemački parlamentarni sistem u kojem je premijerska uloga veoma jaka, dok predsednik praktično ima ceremonijalni značaj. Analitičari takodje ističu da bi Putin, posle premijerskog mandata, mogao ponovo da se kandiduje za predsednika. Time bi se u Rusiji ponovo pomerila ravnoteža moći, ovog puta u obrnutom smeru, odnosno naglasak bi ponovo bio na položaju predsednika.


Srbija: Mala ulaganja u nauku | Nauka i tehnologija | Al Jazeera Balkans\nSrbija: Mala ulaganja u nauku\nUlaganja u nauku još su minimalna, pa naučnicima i istraživačima u Srbiji i dalje ostaje pojačan lični angažman.\nSrbija: Neophodna veća ulaganja u nauku - Al Jazeera Balkans\nI ove godine Srbija za nauku izdvaja znatno manje novca od većine zemalja Evrope. Istraživali smo u kakvim uslovima rade naučnici u Srbiji, ali i koliko se ulaže u promociju nauke.\nUpotreba lasera u hirurgiji na nivou ćelije, budućnost je medicine čijem razvoju doprinose i naučnici iz Srbije. Aleksandar Krmpot u Insitutu za fiziku eksperimente radi sa kvalitetnom opremom, ali, kaže, zbog nedostatka sredstava često se dešava da istraživači ne mogu da iskoriste njen potencijal.\n'Mercedes bez guma'\n„Dešava se i kod nas i na drugim institutima da se dobije skupa oprema koja ne može da se koristi zbog nedostatka, pod znacima navoda, neke sitnije opreme“, kaže Aleksandar Krmpot, stručni saradnik Instituta za fiziku.\n„To vam je kao da vam neko pokloni Mercedes bez guma, pa onda vi ne možete da kupite gume i vozite taj Mercedes.“\nDa su sredstva koja se ulažu u nauku nedovoljna, ali i da je neophodna bolja raspodjela novca, slažu se i u Ministarstvu prosvete i nauke.\n„Mislim da u narednom periodu moramo raditi, ne samo na povećanju sredstava, već na promišljenijem investiranju u nauku, a to je da istraživanja budu usmerena ka inovacijama, da ono što se investira ima rezultat“, navodi Radivoje Mitrović, Ministarstvo prosvete i nauke.\nSrbija će za nauku ove godine izdvojiti 108 miliona eura.\nDodatna pomoć biće kredit EU-a od 200 miliona eura. To zajedno iznosi blizu 0, 5 posto bruto domaćeg proizvoda, što je opet daleko manje od prosjeka u evropskim zemljama, gdje se za nauku izdvaja i do pet posto BDP-a.\n„Istraživači se slažu u oceni kako nova saznanja moraju više da se promovišu. Zbog toga je država i osnovala Centar za promociju nauke, koji za nauku pokušava da zainteresuje što veći broj građana“, javila je reporterka Al Jazeere Jelena Milutinović.\nIzložbe i predavanja namijenjena su prije svih mladima, potencijalnim budućim istraživačima, a pravi je uspjeh kada se za nove tehnologije zainteresuju i stariji.\n„Volim da dođem na te izložbe, e sad, neke nisu baš za mene, a neke su baš što ja volim da posetim, i da razmišljam, i da negde posle i neki iskaz dadnem“, kazuje posjetilac Spasa Ilić.\n„Reakcija građana na to što mi radimo je prevazišla sva naša očekivanja“, veli Slobodan Bubnjević, Centar za promociju nauke. „Mada je to očekivano, jer je potpuno uobičajeno je da centri nauke imaju milionske posete tokom godine.“\nKao što je važna promocija nauke u javnosti, bitno je, kaže Aleksandar, i domaću nauku promovisati u stručnim krugovima među kolegama iz inostranstva.\n„Postoje sporadični slučajevi da je neko uspeo da dovede nekog, recimo postdoktoranta ili iskusnogt istraživača na neki naš institut, ali to je sporadičan slučaj gdje su se ljudi sami dovijali na razne načine kako da finansiraju te ljude iz inostranstva“, ističe Aleksandar Krmpot, Institut za fiziku.\nUlaganja u nauku još su minimalna, pa naučnicima i istraživačima u Srbiji i dalje ostaje pojačan lični angažman i sredstva za držanje koraka sa svjetskim standardima.\nNobelova nagrada za istraživanje matičnih ćelija - Al Jazeera Balkans\nNobelova nagrada za istraživanje matičnih ćelija\nKontekst: Matične ćelije - Al Jazeera Balkans\nKontekst: Matične ćelije\nGradovi se ravnaju sa zemljom, a civili bez milosti ubijaju pod krinkom 'borbe protiv terorista'...


Ministarstvo za KiM traži pomoć EULEKS-a\nMinistarstvo za Kosovo i Metohiju zatražilo je od predstavnika EU i EULEKS-a preciznu informaciju o razlozima hapšenja 13 vozača od strane kosovske policije i da se angažuju na njihovom oslobađanju.\nMinistarstvo za Kosovo i Metohiju, “zbog sumnje u pristrasnost kosovskih vlasti’, traži od EULEKS-a da preuzme slučaj procesuiranja uhapšenih vozača. ’Naše sumnje u pristrasnost i montiranje ovog slučaja od strane Prištine, potvrđuje i činjenica da su uhapšeni vozači protekelih dana i nedelja bez problema obavljali svoj posao, a da to kosovskim vlastima nije uopšte smetalo’, navodi se saopštenju ministarstva za KiM dostavljenom KIM radiju. Ministarstvo za Kosovo i Metohiju upozorava predstavnike međunarodne zajednice i EULEKS da Priština nastavlja i nema nameru da prestane sa provokacijama koje samo dodatno pogoršavaju i onako složenu situaciju i stvaraju veće tenzije.\n01.12.2021 Od 3. januara na Kosovo samo uz dokaz o potpunoj vakcinaciji (772)\n01.12.2021 Apliciranje za dečiji dodatak u posebnim slučajevima preko platforme eKosova (202)\n01.12.2021 "Posledice psihološkog nasilja traju najduže" (128)\n01.12.2021 Krizni štab Gračanice: Za pet dana 12 inficiranih (126)\n01.12.2021 Izložba ’’Vek i po srpske škole glume’’ (96)\nDecembar 2021 11 (21)


Dabović: Promjenama ćemo vratiti stari sjaj Herceg Novog kao prepoznatog grada kulture – Borba\nOn je podsjetio da su tokom dugog istorijskog trajanja stvarani rafinirani slojevi i temelji kulture Herceg Novog, građene su vrijednosti u koje vjerujemo i čuvane uspomene na umne i hrabre ljude iz naše prošlosti.\nPoštujući prošlost i tradiciju, svjesni svojih korijena, nadahnuti idejama slobodarstva i antifašizma, gradimo sadašnju i kreiramo buduću kulturnu scenu Novog. Okosnicu budućeg razvoja kulture grada činiće institucije čiji je osnivač Opština. Dodatnim angažovanjem afirmisanih stručnjaka povećaćemo učešće u međunarodnim projektima, najavio je Dabović.\nObezbijedićemo podršku festivalima, razvoju kreativnih industrija, većem angažovanju stručnog, kreativnog i mladog kadra, i sadržajima namijenjenim djeci i omladini. “E-platforme” u oblasti kulture biće inovativan i savremen način povezivanja građana i aktivnosti svih institucija u ovoj oblasti,objasnio je Dabović.\nPovećaćemo broj manifestacija i programa koji su visoko kotirani na regionalnoj mapi kulturnih događaja. Festivali su doprinijeli većoj prepoznatljivost Herceg Novog. Obnovićemo najvažnije i pokrenuti nove: “Praznik mimoze”, “Zimski salon”, “Fimski festival”, “Aprilske pozorišne svečanosti”, “Trg od knjige”, “Dani muzike”, “Guitar Art Summer Fest” i drugi uticaće na produženje sezone na cijelu godinu. Čvršće ćemo uvezati kulturne aktivnosti i turizam, rekao je Dabović.\nObogatićemo njihove sadržaje i pretvoriti ih u oazu za okupljanja, edukaciju i druženja građana svih uzrasta. U našem fokusu biće muzej „Mirko Komnenović“, galerija „Josip Bepo Benković“ i Gradska biblioteka i čitaona. Obezbijećemo bolje uslove za rad društava koja se bave kulturno-umjetničkim stvaralaštvom, zaključio je Dabović.\nInstitut za javno zdravlje: 151 novi slučaj, šest osoba preminulo od posledica koronavirusa\nOd korone u Srbiji preminule 32 osobe, registrovano 2.068 novih slučajeva\nPosmatrac komentariše 2 sedmice ago\nPa ko mu je unistio sjaj no vi olosu.\nKo je ovaj DPS jarac štetni\nTopla HN komentariše 2 sedmice ago\nAko Novome ova olos treba vrati stari sjaj, ne bilo ga.


Stalne članice Saveta bezbednosti UN različito o rešenju kosovskog pitanja i mandatu Unmika | Novinska agencija Beta\nSVET | 01.11.2019 09:00 > 01.11 10:04\nStalne članice Saveta bezbednosti UN različito o rešenju kosovskog pitanja i mandatu Unmika\nPredstavnici stalnih članica Saveta bezbednosti UN izneli su u Njujorku, na sednici o Kosovu različite stavove o rešenju kosovskog pitanja i potrebi nastavka postojanja Misije UN na Kosovu (Unmik).\nDok su diplomate SAD i Velike Britanije pozvale Prištinu i Beograd da otklone prepreke za nastavak dijaloga u cilju normalizacije odnosa, predstavnici Rusije i Kine su ponovili da rešenje treba tražiti na osnovu Rezolucije SB UN 1244 od 10. juna 1999. godine.\nPredstavnici zapadnih zemalja pohvalili su proces parlamentarnih izbora na Kosovu, održanih 6. oktobra, a kao jedini veći problem naveli zastrašivanje birača u pojedinim zajednicama sa srpskom većinom tokom predizborne kampanje.\nPredstavnik SAD u UN rekao je da taksa Kosova na uvoz robe iz Srbije pogoršava atmosferu, dok kampanja Srbije za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova podstiče nepotrebne tenzije.\n"Srbija treba da odustane od provokacija i prekine kampanju za povlačenje priznanja Kosova, a Kosovo treba da ukine takse", kazao je predstavnik SAD.\nDodao je da "svi znaju šta je potrebno": da Srbija i Kosovo moraju postići sveobuhvatni sporazum o normalizaciji odnosa.\nAmerički diplomata je kazao i da je svaki od ciljeva Rezolucije 1244 ili ostvaren, ili je "postao nebitan", te je "došlo vreme da SB UN to prizna".\nNaveo je da SAD ponavljaju poziv da se Unmik ili ukine ili reformiše, jer smatraju da misija UN više nije potrebna na Kosovu.\nDodao je da SAD "veoma podržavaju" Vladu Kosova u borbi protiv organizovanog kriminala, da izražavaju zabrinutost zbog napada na osoblje UN, ali i da je incident od 28. maja, kada je kosovska policija uhapsila dva pripadnika Unmika, mogao biti izbegnut, da je mandat te misije ranije promenjen.\nPredstavnik Velike Britanije u UN je izjavio da London poziva "obe strane da otklone prepreke za nastavak dijaloga": da Kosovo ukine takse na uvoz robe iz Srbije, a da Srbija odustane od kampanje za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova.\nOn je kazao da prioriteti nove vlade Kosova treba da budu dijalog s Beogradom i učvršćivanje vladavine prava i bezbednosti.\nPozdravio je, kako je rekao, "važan rad" Misije UN na Kosovu (Unmik), a povodom hapšenja dva pripadnika te misije od kosovske policije 28. maja kazao da je važno da se poštuje medjunarodno pravo.\nBritanski diplomata je ocenio da su izbori na Kosovu 6. oktobra bili mirni i transparentni, ali je dodao da je Velika Britanija zabrinuta zbog izveštaja o zastrašivanju birača tokom predizborne kampanje u nekim zajednicama s većinski srpskim stanovništvom.\nPredstavnica Francuske u UN je izjavila da je Pariz uveren u evropsku budućnost i Srbije i Kosova, da obe zemlje treba da sprovedu potrebne reforme radi jačanja vladavine prava, ali i da je potpuna normalizacija odnosa Beograda i Prištine neophodan uslov za njihovu evropsku budućnost.\nPodsetila je da je francuski predsednik Emanuel Makron tokom julske posete Beogradu pozvao dve strane da traže kompromis, i dodala da je prvi korak u tome nastavak dijaloga.\nKazala je da Unmik doprinosi stabilnosti i bezbednosti na Kosovu i navela da Francuska "veoma pozdravlja" rad Unmika na približavanju tamošnjih zajednica.\nNavela je da incident od 28. maja kada su dva pripadnika Unmika uhapšena, "nije prihvatljiv" i da treba primeniti adekvatne mehanizme da se to ne bi ponovilo.\nOcenila je da su izbori 6. oktobra bili važni za demokratski život na Kosovu, ali je dodala da je "bilo zastrašivanja u nekim oblastima".\nAmbasador Rusije pri UN, Vasilij Nebenzja, izjavio je da na Kosovu nema nikakvog poboljšanja bezbednosti ili položaja srpske zajednice.\n"Naša pozicija je jasna: Beograd i Priština treba da dodju do obostrano prihvatljivog rešenja, u skladu s Rezolucijom 1244", naveo je ruski ambasador.\nOn je kazao da EU nije ništa uradila da bi se dijalog Beograda i Prištine nastavio, niti za formiranje Zajednice srpskih opština, ni za ukidanja kosovskih taksi, i izneo da Rusija očekuje da će nova Evropska komisija biti produktivnija.\nNebenzja je rekao da napori Kosova za formiranje oružanih snaga predstavljaju "veliko kršenje" Rezolucije 1244 i "pretnju regionalnoj bezbednosti" koju ugrožava i povratak bivših boraca Islamske države s Bliskog istoka na Kosovo.\nOsudio je hapšenje dva pripadnika Unmika 28. maja, od kojih je jedan ruski državljanin, i ocenio da je kosovska policija u tom slučaju pokazala "potpuno zanemarivanje" normi medjunarodnog prava.\n"Istraga je utvrdila da je naš državljanin, pripadnik Unmika, u potpunosti vršio dužnost u skladu s Rezolucijom 1244, imao je legitimaciju i predstavio se na engleskom. Nije smelo da bude uhapšen, a izvučen je iz kola, udaren u glavu, potom još par puta, a zatim su ga ugurali nazad u njegova kola i nastavili da ga tuku. Imao je potres mozga, višestruke frakture", naveo je ruski ambasador.\nOn je dodao da "sve što je pomenuo" pokazuje da su zahtevi za ukidanje Unmika neosnovani.\nPredstavnik Kine je izjavio da je Rezolucija 1244 važna osnova za rešenje kosovskog problema.\nOn je kazao da Kina poštuje suverenitet i teritorijalni integritet Srbije i dodao da Priština treba da ukine takse, sprovede Briselski sporazum i omogući nastavak dijaloga.\nIzrazio je nadu da će se sve strane uzdržati od poteza koji mogu da dovedu do eskalacije situacije.\nDodao je da Unmik igra važnu ulogu na Kosovu i izrazio veliku zabrinutost zbog incidenta od 28. maja, navodeći da Misiji UN na Kosovu treba omogućiti da nesmetano obavlja svoju funkciju.\nPredstavnik Nemačke u UN izjavio je da nova Vlada Kosova treba da bude posvećena nastavku dijaloga s Beogradom i jačanju vladavine prava i pozvao je da ukine takse na robu iz Srbije.\nOn je rekao da kosovske vlasti treba da imaju poštovanja prema Unmiku i da saradjuju s tom misijom, i dodao da je poštovanje medjunarodnog humanitarnog prava nužno.\nKazao je da su izbori 6. oktobra bili slobodni i pošteni, i da je jedini problem postojao u oblastima sa srpskom većinom, gde je bilo zastrašivanja kandidata i birača koji nisu za Srpsku listu.\nOn je naveo da zna da ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić "voli da putuje na Karibe", ali da novac srpskih poreskih obveznika može bolje da bude potrošen nego na kampanju za povlačenje priznanja Kosova.\nDačić: Na ovoj sednici niko nije pozvao druge zemlje da priznaju Kosovo, a to se nikad do sad nije desilo\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je da je posle sednice Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija (SB UN) da je osnovna poruka tog skupa vezana za izveštaj Unmika o incidentu od 28. maja kada je kosovska policija uhapsila dvojicu službenika misije UN, kao i da se do danas nije desilo da na jednoj sednici SB UN niko ne uputi poziv drugim zemljama da priznaju Kosovo.\nNa sednici SB UN smo iskoristili priliku da iznesemo sve primere oko kršenja ljudskih prava Srba na KiM, da predočimo laži kojima se Priština služi počev od priče o dekolonizaciji, potom da nisu imali pravo na korišćenje svog jezika i pisma u Srbiji i Jugoslaviji, i na kraju ovaj pokušaj navodnog trovanja članova izborne komisije prilikom prebrojavanja srpskih glasova.\n"Pozvao sam medjunarodnu zajednicu da se izjasni o tome, ali i da se izjasni o stavovima (kandidata za premijera i pobednika kosovskih izbora Aljbina) Kurtija koji govori da će Briselski sporazum biti mrtvo slovo na papiru. Šta to treba da znaci? Zašto smo uopšte pregovarali?", upitao je Dačić.


Vesti online / Vesti / Svet / I Ameri pripretili Pjongjangu zbog nuklearne probe\nI Ameri pripretili Pjongjangu zbog nuklearne probe\nPredsednik SAD Barak Obama osudio je nuklearnu probu Severne Koreje kao "ozbiljnu pretnju" regionalnoj bezbednosti i međunarodnom miru i rekao da će sarađivati sa američkim partnerima na uvođenju ovih sankcija Pjongjangu.\nPonašanje Severne Koreje predstavlja ozbiljnu pretnju: Barak Obama\n- Da bude jasno, SAD ne prihvataju, nikada nisu, niti će prihvatiti Severnu Koreju kao nuklearnu državu - navodi se u Obaminom saopštenju.\nOn je dodao da će raditi na tome da se preduzmu "dodatni značajni koraci, uključujući nove sankcije, da bi se Severnoj Koreji pokazalo da njeni nezakoniti i opasni postupci imaju posledice".\nSeverna Koreja je izvršila svoju petu atomsku probu, a njena državna televizija prenela je da je Pjongjang u stanju da puni balističke rakete nuklearnim bojevim glavama.\nSaopšteno je da prilikom nove probe nije bilo curenja nuklearnog materijala niti negativnog uticaja na životnu sredinu.\nSeverna Koreja testirala novu bombu, izazvan zemljotres - ceo svet na nogama!\nSVET Čitač sa usana otkriva: Šta je Tramp poručio Kimu?\nSVET Tramp: Rusija zaobilazi embargo, mnogo toga šalje u Severnu Koreju


Kako pobediti prolećni umor - Zdrava i prava\nVioleta Nedeljković 14.04.2018. Kako pobediti prolećni umor2018-04-14T09:27:33+00:00 Klasična medicina, SLAJD No Comment\nSvetska istraživanja pokazala su da svaki drugi čovek u proleće oseća simptome prolećnog umora, fiziološke promene na koju bi trebalo pripremiti organizam. Evo kako da pobedite prolećni umor.\n„Naše telo se u proleće suočava sa prilagođavanjem novim uslovima, a promene najviše osećaju hronični bolesnici i meteoropate. Takve promene često se nazivaju prolećnim umorom, čiji simptomi nisu opasni, ali potrebno je obratiti pažnju“, kaže načelnica Centra za higijenu i humanu ekologiju u Institutu za javno zdravlje Batut Zorica Jovanovski.\n„Prvo treba prilagoditi oblačenje u skladu sa vremenskim uslovima – jer tu postoje najkritičniji uslovi da dođe do prehlade i upala“, ukazala je Jovanovski.\n„Važno je da vidimo da li postoji još neki uzrok umora, kao i da legnemo na vreme, jer bi svaki čovek trebalo da spava do 12 sati“, preporuke su načelnice Centra za higijenu i humanu ekologiju.\nProleće je pravo vreme i za čišćenje organizma, a načelnica u Batutu poručila je da bi za organizam bilo najbolje da se pije dosta čajeva i uvede ‘voćni dan’, kako bi se odstranili toksini.\n„Umerenost i raznovrsnost je ključ, to nam pomaže i kod ishrane i fizičke aktivnosti“, istakla je Jovanovski.\n„Prilagodili smo se onda kada se završe promene vremena ‘iz toplog u hladno’. Ipak, ako neko ima problema sa krvnom slikom potrebno je da se time dodatno pozabavi“, kaže načelnica iz Batuta.\nJovanovski smatra da bi te osobe trebalo da unose dodatne količine vitamina, minerala i dijetskih suplemenata, a poželjno je i da pređu na hranu našeg podneblja – rotkvice, zelenu salata, mladi krompir..\n„Pored hrane važno je uvek unositi dovoljnu količinu tečnosti, jedan i po do dva litra vode dnevno. Dok bi flašicu vode uvek trebalo da nosite sa sobom“, poručila je načelnica Centra za higijenu i humanu ekologiju u Batutu.\nKako pobediti prolećni umor, načelnica Centra za higijenu i humanu ekologiju u Institutu za javno zdravlje Batut Zorica Jovanovski, Proleće je pravo vreme i za čišćenje organizma, unositi dovoljnu količinu tečnosti\n« Sokoterapija: Zdravlje se krije u čaši svežeg soka\nTri šolje kafe dnevno za duži život, ali evo u čemu je caka »


Tomas Bernhard: Ako odem - Impuls\nObjavljeno: Četvrtak, 05 Novembar 2015 22:00\nOdlazim iz zemlje, rekao sam sebi u tvrdoj fotelji, u kojoj su takozvane divlje zveri postale jedini uzor.\nIdem, rekao sam sebi u tvrdoj fotelji, iz zemlje u kojoj je prognano, uništeno, izbrisano sve što je takozvanom čoveku duha ikad pružalo zadovoljstvo, a ako ne zadovoljstvo, onda bar mogućnost da sledi svoju egzistenciju, iz zemlje u kojoj izgleda vlada još samo najprimitivniji od svih nagona, onaj za održanjem, i u kojoj se i najmanji zahtev takozvanog čoveka duha u začetku guši. U kojoj korumpirana država i isto tako korumpirana Crkva zajedno vuku onaj beskrajan konopac koji su pre više vekova s najvećom bezobzirnošću i u isto vreme sasvim prećutno obavili oko vrata tog slepog i odista glupog naroda koji su njegovi vladari zbilja zatočili u njegovoj gluposti. U kojoj se istina gazi, a laž sa svih zvaničnih mesta uzdiže kao jedino moguće sredstvo za sve ciljeve.\nOdlomak iz knjige "Beton"


Rekordni prihodi UIO: Prikupljeno 8,4 milijardi KM poreza – Biznis.ba\nobjavljeno 19. jan 2022. u 11:57\nOd uspostave Uprave za indirektno oporezivanje prikupljeni su rekordni prihodi od indirektnih poreza.\nPrihodi od indirektnih poreza u 2021. godini iznosili su 8 milijardi i 445 miliona KM i veći su za 1 milijardu i 216 miliona KM ili 16,8 % u odnosu na 2020. godinu kada su iznosili 7 milijardi i 229 miliona KM.\nUIO je u 2021. godini privredi vratila 1 milijardu i 526 milion KM što je za 227 miliona KM više u odnosu na isti period prošle godine.\nNeto prikupljeni prihodi koji su otišli u raspodjelu korisnicima u 2021. godini, a to su država, entiteti i Distrikt Brčko, iznosili su 6 milijardi i 920 miliona KM i veći su za 990 miliona KM u odnosu na prihode koje su sa Jedinstvenog računa korisnici dobili u istom periodu 2020. godine.\nVIŠAK PRIHODA ZAVRŠIO KOD ENTITETA I BRČKO DISTRIKTA\nDržavne institucije svake godine sa jedinstvenog računa UIO dobiju isti iznos sredstava, pa je tako i u 2021. godini za finansiranje institucija BiH raspoređen iznos od 780 miliona KM.\nU 2021. godini Federaciji BiH je ukupno rapoređeno 3 milijarde i 794 miliona KM, Republici Srpskoj 2 milijarde i 93 miliona KM i Brčko distriktu 210 miliona KM.\nU tablici ispod dajemo prikaz ukupno raspoređenih sredstava entitetima i Distriktu Brčko BiH sa pripadajućim spoljnim dugom za period januar – decembar 2021. godine u poređenju sa istim periodom prošle godine. Svi iznosi su iskazani u milionima KM.\nPored raspoređenih prihoda u tabeli iznad, a po osnovu posebne putarine za izgradnju autoputeva i izgradnju i rekonstrukciju drugih puteva (0,25 KM), Federacija BiH je dobila dodatnih 216 miliona KM, Republika Srpska 142,8 miliona KM i Distrikt Brčko 7,3 miliona KM. Razlika predstavlja rezervu na posebnom računu za putarinu u iznosu od 0,25 KM.