Bosna i Hercegovina je uspostavila diplomatske odnose prije Srbije sa državama poput Sjeverne Koreje, Laosa, Mauritanije, Mongolije, Zambije...\nPolitika | 16.07.2021.\nJedna zanimljiva činjenica vezana je za uspostavljanje diplomatskih odnosa sa susjednom Srbijom. Naime, Bosna i Hercegovina sa ovom zemljom uspostavlja diplomatske veze tek 15. decembra 2000. godine. Primjera radi, Bosna i Hercegovina je prije Srbije, uspostavila diplomatske odnose sa mnogobrojnim zemljama, uključujući čak i Sjevernu Koreju sa kojom "diplomatska priča" započinje 15. decembra 1996. godine.Također, neke od država sa kojima je Bosna i Hercegovina uspostavila diplomatske odnose prije Srbije su i Laos, Mauritanija, Mongolija, Panama, Zambia, Vietnam i drugi.\nPrema podacima Ministarstva vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, naša država uspostavila je diplomatske odnose sa 177 država koje su članice UN-a.\nJoš tokom 1991. godine prošloga stoljeća, mladi bosanskohercegovački tim predvođen prvim predsjednikom Predsjedništva Republike Bosne i Hercegovine Alijom Izetbegovićem, krenulo je u diplomatsku "ofanzivu" koja je bila usmjerena prema dobivanju priznanja Bosne i Hercegovine kao nezavisne države.\nMeđu prvim državama koje su priznale nezavisnost Bosne i Hercegovine bile su Bugarska, Turska, Španija, Liban i Iran. Nedugo nakon njih, Bosnu i Hercegovinu su priznale sve evropske zemlje predvođene Njemačkom, ali i Sjedinjene Američke Države.\nPrvu ambasadu u Sarajevu otvorila je Republika Francuska, još u januaru 1993. godine. Zanimljivo jeste da Bosnu i Hercegovinu značajan broj država priznaje u prve dvije godine od sticanja nezavisnosti, a tek nakon toga počinje sa uspostavljanjem potupunih diplomatskih odnosa.\nJedna zanimljiva činjenica vezana je za uspostavljanje diplomatskih odnosa sa susjednom Srbijom. Naime, Bosna i Hercegovina sa ovom zemljom uspostavlja diplomatske veze tek 15. decembra 2000. godine.\nPrimjera radi, Bosna i Hercegovina je prije Srbije, uspostavila diplomatske odnose sa mnogobrojnim zemljama, uključujući čak i Sjevernu Koreju sa kojom "diplomatska priča" započinje 15. decembra 1996. godine.\nTakođer, neke od država sa kojima je Bosna i Hercegovina uspostavila diplomatske odnose prije Srbije su i Laos, Mauritanija, Mongolija, Panama, Zambia, Vietnam i drugi.\nDiplomatski odnosiDiplomatijaPriznanjeBosna i Hercegovina


Montevideo je bio domaćin prvog svjetskog prvenstva u fudbalu\nU finalu su se sastale dvije južnoameričke reprezentacije, domaćin Urugvaj i susjedna Argentina. Nakon izuzetno zanimljivog meča, pobjednik prvog Svjetskog prvenstvo bio je Urugvaj, koji je rezultatom 4:2 savladao svoje rivale.\nNa današnji dan prije devedest i jednu godinu u Montevideu je održano prvo Svjetsko prvenstvo u fudbalu. Izbor urugvajskog glavnog grada za domaćina smotre najboljih fudbalskih selekcija izazvao je otpor među većinom reprezentacija, koje su se žalile da je odlazak u Montevideo izuzetno skup i neisplativ poduhvat.\nReprezentacije, posebno one sa starog kontinenta dovele su u pitanje cjelokupno održavanje prvenstva, jer njihovim izostankom prvenstvo ne bi imalo smisla.\nFIFA, kao krovna kuća svjetskog fudbala "nagovarala" je evropske reprezentacije da dođu u Montevideu, a u tom smjeru činile su razne aktivnosti. U konačnici, potrudili su se da sufinansiraju dolazak reprezentacija, ali ni to nije dovoljno da se na smotri najboljih pojave sve reprezentacije.\nPonudu FIFA-e od evropskih selekcija prihvatile su u konačnici samo Rumunija, Francuska, Belgija, Jugoslavija i Bugarska. Za razliku od prve četiri koje su došle do Urugvaja, Bugarska se morala vratiti kući, jer su vremenske prilike bile izuzetno nepovoljne.\nOsim navedenih selekcija sa starog kontinenta na prvom Svjetskom prvenstvu nastupile su još i selekcije Argentine, Čilea, Meksika, Brazila, Bolivije, Urugvaja, Perua, SAD-a i Paragvaja.\nOd tada pa sve do danas održavaju se svjetska prvenstva koja su u periodu između dva svjetska rata bila pod utjecajem različitih ideologija i političkih propagandi.\nViše o temi: Utjecaj ideologije na svjetska nogometna prvenstva: Montevideo, Mussolini i spasitelj Antal Szabo


Vesti online / Sport / / Džordan: Harden ili Vestbruk? Šest titula (VIDEO)\n15:51 >> 15:51h\nNajbolji košarkaš svih vremena Majkl Džordan je između rekordnih nizova Rasela Vestbruka od 10 utakmica sa tripl-dablom i trideset mečeva preko 30 poena Džejsma Hardena izabrao treće.\nMJ with the friendly reminder why he's the GOAT pic.twitter.com/WCixQzrBgQ — SportsCenter (@SportsCenter) 12. фебруар 2019.\n- Šta je teže? Šest titula - izjavio je vlasnik Šarlot Hornetsa.\n"Er" Džordan ime perfektnih šest od šest u NBA finalima. Svaki put je ikona Čikago Bulsa proglašavana MVP-em finala, zanimljivo je da rivali nisu nijednom uspeli da izbore ni "majstoricu".\nKOŠARKA NBA: Fantastični Vestbruk bolji od odličnog Hardena, Klipersi i Seltiksi vratili brejk (VIDEO)\nNBA Ratnici nastavljaju da "melju", Tanderi strahuju zbog povrede Vestbruka


ANĐUŠIĆ I KALINIĆ NOVI ŠERIFI: Dvojica Srba među sedmoricom košarkaša koji su obeležili prva dva kola Evrolige\n12. 10. 2021. u 14:34\nSPECIJALIZOVANI košarkaški portal Jurohups, u tekstu pod naslovom "Evroliga: Novi šerifi u gradu", izdvojio je sedmoricu košarkaša koji su obeležili prva dva kola u Evroligi, a među njima su i srpski igrači Danilo Anđušić i Nikola Kalinić.\nU obrazloženju se navodi da je Anđušić sjajno počeo sezonu u Monaku, u kojem je kao debitant zabeležio dve pobede na startu Evrolige, uz podsećanje da srpskom igraču ovo nije prvo učešće u najelitnijem klupskom takmičenju.\n- Nekadašnji igrač Partizana prvi je strelac ekipe sa prosekom od 13,5 poena, uz sjajan procenat šuta za tri poena od 57 posto. Izaziva pažnju, baš kao i njegov novi tim - navodi se u tekstu Jurohupsa.\nReči hvale ovaj portal imao je i za Kalinića, povratnika u crveno-bele redove.\n- Crvena zvezda je u dva teška gostovanja protiv Fenerbahčea i Makabija zabeležila po jednu pobedu i poraz, a ulogu lidera u timu desetkovanom povredama očekivano je preuzeo Nikola Kalinić - ističe specijalizovani košarkaški portal.\n- On je demonstrirao sjajnu igru u odbrani, efikasnu u napadu i zasluženo se našao među najboljim igračima na startu Evrolige uz prosek od 14 poena, 7 skokova i 3 asistencije - navodi se u obrazloženju za Kalinića.\nMeđu najzapaženijim igračima na početku sezone su i bivši košarkaš Crvene zvezde, sada prvi strelac Zenita, DŽordan Lojd, kao i igrač Bajerna Dešon Tomas, krilo Uniksa Mario Hezonja, bek Žalgirisa Janis Strelnijeks i plejmejker Asvela Kris DŽons.\nOTKAZ POSLE SAMO DVE UTAKMICE: Bivši košarkaš Zvezde napustio šampionsku ekipu\n12. 10. 2021. u 12:36\nDRAMA BALOTELIJEVE BIVŠE: Fani Neguša vezana gledala kako naoružani pljačkaši pustoše kuću Kanginog saigrača (FOTO)\n12. 10. 2021. u 09:50\nNIKOLA JOKIĆ PODRŠKA MLADIM IGRAČIMA: "Prišao mi je jer je video da se loše osećam, mnogo mi znači ono što mi je rekao"\n12. 10. 2021. u 09:17\nkošarka Evroliga Sport Nikola Kalinić Danilo Anđušić


U protekla 24 časa primljeno devet, otpušteno 20 kovid pacijenata – GM Press\nRadni tim, Čačak\nU protekla 24 časa primljeno devet, otpušteno 20 kovid pacijenata\nNa svim kovid odeljenjima Opšte bolnice u Čačku trenutno je hospitalizovano ukupno 149 pacijenata, saopštio je danas Radni tim za praćenje širenja korona virusa.\n“U protekla 24 časa primljeno je devet pacijenata, a u respiratornom centru gde su hospitalizovani pacijenti sa teškom kliničkom slikom smešteno je 13 pacijenata, od kojih je 12 priključeno na respiratore”, navodi se u saopštenju Radnog tima.\nZa poslednja 24 časa u prijemno – trijažnoj ambulanti Opšte bolnice, sa simptomima i znacima kovid infekcije pregledano je 87 osoba, a iz kovid odeljenja otpušteno je 20 pacijenata.\n“Ono što stručnjaci predviđaju jeste da će biti sve manji broj hospitalizovanih, ali i dalje ne smemo da se opuštamo. Ono što je dobro jeste da nismo imali nijedan fatalni ishod u prethodnom danu, dakle bez smrtnih posledica”, izjavio je gradonačelnik Čačka Milun Todorović.\nPrema njegovim rečima, još uvek je dosta pacijenata u bolnici i sve više iz Ivanjice u starijoj životnoj dobi sa teškom kliničkom slikom.\n“Mislim da su mere koje smo doneli, pre svega uvođenje vanredne situacije 3. jula, dale rezultat, ali i da su naši građani, zaista to vidimo na svakom koraku, sve više i više odgovorni. Sve odgovorniji. Pored zabrane masovnih okupljanja, mislim na rođendane, slavlja, razne žurke, na svakom koraku možemo da vidimo da su građani Čačka disciplinovani”, ocenio je gradonačelnik Čačka.\nTodorović je naveo da je u Opštoj bolnici u kovid paviljonima na raspolaganju još sto postelja, kao i da je sportska hala “Mladost” u Atenici sa 150 ležajeva u potpunsoti spremna da primi pacijente sa srednje teškom kliničkom slikom.\nUpozorio je da strepnja još uvek postoji od mogućih incidenata u velikim kolektivima, fabrikama, Domu za stare i Okružnom zatvoru.\nTags: korona virus, milun todorovic, opšta bolnica Čačak, radni tim Čačak\nJoš četiri potvrđeno pozitivna slučaja, ukupno 82\nAsfaltiran Starčića put u Brusnici


Vlada Republike Srbije trebalo bi do kraja 2015. godine da usvoji Predlog zakona o rodnoj ravnopravnosti, najavila je predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost, Zorana Mihajlović, dodajući da je Nacrt zakona o rodnoj ravnopravnosti prošao javnu raspravu.\nMihajlović, koja je predstavila nacrte nove Nacionalne strategije za rodnu ravnopravnost 2016-2020. i Akcionog plan za sprovođenje strategije, rekla je u Privrednoj komori Srbije da poslodavci više neće moći da postavljaju lična pitanja ženama na razgovoru za posao.\n"Poslodavac više neće imati pravo da traži sliku kada se žena javi na konkurs, kao ni da u razgovoru pita da li ste udati ili niste, da li planirate decu i mnoga druga lična pitanja koja se danas postavljaju", rekla je ministarka građevine, saobraćaja i infrastrukture, Zorana Mihajlović.\nMihajlović je naglasila da je 2015. godina bila godina prekretnica u toj oblasti u Srbiji i istakla da je pripremljen zakonodavni okvir.\n"Nacrt zakon će biti do kraja 2015. godine na sednici Vlade, a naša je obaveza da nakon toga, u narednih nekoliko meseci, pripremimo podzakonska akta i jedan deo njih će se ticati zapošljavanja", navela je Mihajlović.\nOna je rekla da su žene po Ustavu Republike Srbije("Sl. glasnik RS", br. 98/2006) izjednačene sa muškarcima, ali da svi znamo da to nije tako u realnom životu.\nMihajlović je naglasila da nova Nacionalna strategija i akcioni plan predviđaju veće ekonomsko osnaživanje žena i pospešivanje njihovog većeg uključivanja u politički život i postavljanje na rukovodeća mesta u organima vlasti na lokalnom i republičkom nivou.\nOna je rekla da je, takođe, cilj da se dostigne nulta tolerancija na nasilje nad ženama i to već do kraja 2016. godine, bolja koordinacija pravosuđa, socijalnih službi, policije i lokalnih samouprava, kao i izmena Krivičnog zakonika("Sl. glasnik RS", br. 85/2005, 88/2005 - ispr., 107/2005 - ispr., 72/2009, 111/2009, 121/2012, 104/2013 i 108/2014) u tom smislu i uskoro će biti uveden nacionalni SOS telefon.\nOna je dodala da će 2016. godine biti predstavljen i Indeks rodne ravnopravnosti u Srbiji.\nMihajlović je naglasila da je i budžet za 2016. rodno senzitivan odnosno da se vodilo računa o potrebama žena.\nPredsednik Privredne komore Srbije, Marko Čadež, rekao je da PKS snažno podržava ekonomsko osnaživanje žena.\n"Iako su žene danas vidljivije nego ranije, kako u politici tako i u poslovnom svetu, zabluda je da su u biznisu izjednačene sa muškarcima i da kada i dobiju posao, imaju isti tretman i iste šanse za napredovanje kao muškarci", rekao je Čadež.\nČadež je upozorio da žene čine čak 74 odsto izdržavanih osoba, da je zaposleno manje od 40 odsto radno sposobnih žena u godinama kada najviše mogu da pruže, da je trećina nezaposlena, kao i da se zaposlene žene primaju u proseku 25 odsto nižu platu od muških kolega, a u nekim sektorima imaju i do 70 odsto nižu zaradu.\nČadež je naglasio da se one koje se odluče na sopstveni biznis suočavaju sa gomilom barijera koje muškarci ne moraju da preskaču i da preduzetnice danas čine tek četvrtinu ukupnog broja privrednika u Srbiji, dok ih je u samostalnom biznisu upola manje nego muškaraca - svega 15 odsto.\nIzvor: Vebsajt Tanjug, 18.12.2015.


7. Februara 2019. – Visegradlive.com\nDaily Archives: 7. Februara 2019.\nPoziv za upis na kurs za muzičke instrumente\nJU „Dom kulture“ u Višegradu poziva svu zainteresovanu djecu koja žele pohađati kurs za muzičke instrumente, da se prijave u prostorijama ove ustanove svakim radnim danom u vremenu od 08.00 do 14.00 časova, radi evidentiranja i dogovora. Glavni pokrovitelj ovog projekta je opština Višegrad koja je obezbijedila svu …\nZABRANA POSJETA U UNIVERZITETSKOJ BOLNICI FOČA ZBOG ŠIRENJA GRIPA\n2 sedmice ago\tFoča\nU petoj nedelji 2019. godine u Univerzitetskoj bolnici Foča hospitalizovano je 9 pacijenata pod sumnjom na grip,od toga 8 mlađe životne dobi i jedno srednje životne dobi. Kod dvoje pacijenata je potvrđen virus gripa A H1N1. Zbog širenja gripa od 04.02.2019. je zabranjena posjeta u Univerzitetskoj bolnici Foča. bolnicafoca.com\n2 sedmice ago\tUžice\nPosle smrti dvoje pacijenata u užičkoj Opštoj bolnici, muškarca iz Sjenice starog 35 i žene iz Užica stare 70 godina, još četvoro pacijenata smeštenih na Odeljenju intenzivne nege u gradu na Đetinji – životno su ugrožena zbog komplikacija izazvanih virusom gripa. Zbog povećanja broja obolelih proglašena je epidemija a …\nAuto-put ka Srbiji i gasovod na istoj trasi\nUkoliko trasa gasovoda “Turski tok” bude prolazila kroz Srbiju, gotovo je izvjesno da će jedan krak ići i kroz Republiku Srpsku, tvrdi direktor preduzeća “Gas-Res” Slavko Mitrović. Prema njegovim riječima, Republika Srpska nikada nije odustala od projekta gradnje gasovoda na svojoj teritoriji, te se samo čekaju pozitivne vijesti iz …\nUkus Mačve: Naše selo, naša zemlja, naša rakija\nNema ko nije čuo za selo Salaš Noćajski , koje se nalazi u Mačvi, pripada opštini Sremska Mitrovica. Prilikom posete tom selu upoznali smo Aleksandra Čelikovića, diplomiranog ekonomistu koji radi za jednu inostranu transportnu kompaniju. Međutim Aleksandar se odlučio da se bavi i poljoprivredom. ,, Ideja kojom sam vođen …\n2 sedmice ago\tKošarka\nSvijet se nalazi usred onoga što će vjerovatno biti najtoplijih 10 godina od kada se vode podaci, a to je 1850. godina, saopštila je londonska Meteorološka kancelarija. Predviđa se da će temperature za svaku od narednih pet godina biti za stepen više, a možda još veće u poređenju …\nDanas se u BiH očekuje pretežno sunčano vrijeme. Vjetar slab sjevernog i sjeveroistočnog smjera. Najniža jutarnja temperatura vazduha uglavnom između 3 i 1°C, na jugu zemlje i do 8°C. Najviša dnevna temperatura vazduha između 2 i 6°C, na jugu zemlje od 10 do 14 stepeni Celzijusa. Prognoza …\nAkcija kontrole učesnika u saobraćaju\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske organizuje u periodu od 07. do 10. februara akciju „Pojačane kontrole učesnika u saobraćaju sa akcentom na kontrolu vozača pod dejstvom alkohola, opojnih droga ili lijekova koji se ne smiju upotrebljavati za vrijeme vožnje“. Policijski službenici organizovaće kontrole učesnika u saobraćaju širom Republike …\n2 sedmice ago\tRegion, Srbija, Svijet\nSjednica Savjeta bezbednosti Ujedinjenih nacija o Kosovu i Metohiji biće održana danas u Njujorku, objavljeno je na sajtu UN. Kako je navedeno u programu rada Savjeta bezbjednosti UN za današnji dan, sjednica na kojoj će se raspravljati o novom tromjesečnom izvještaju o radu Unmika zakazana je za 15.00 časova po …


Šešelj: Nismo u naprednjačkoj i Vučićevoj orbiti\nIzvor: Beta Video, 14.Sep.2017, 13:44\nBEOGRAD - „Ova kampanja je smišljena. Ona želi da Srpsku radikalnu stranku smesti u orbitu vlasti. Srpski radikali nisu u orbiti vladajuće partije, u orbiti naprednjaka, u Vučićevoj orbiti, već su izrazito opoziciona politička partija”, istakao je predsednik Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj. (CH3)\nRTS: Šešelj: Nismo u naprednjačkoj i Vučićevoj orbiti\nŠešelj: Nismo u naprednjačkoj i Vučićevoj orbiti!\nIzvor: Vesti-online.com, 14.Sep.2017\nNa današnjoj konferenciji za medije prisutnim novinarima obratio se predsednik Srpske radikalne stranke prof. dr Vojislav Šešelj...On je izjavio da se protiv Srpske radikalne stranke vodi orkestrirana kampanja, u kojoj se srpski radikalni optužuju da se nisu izjasnili povodom ulaska srpskih poslanika...\n14.Sep.2017: Beta Video


Živi zid - Nikola Samardžić - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Nikola Samardžić » Živi zid\nSamit EU u Sofiji potvrdio je krizu evropskog političkog liderstva i odsustvo strateške vizije. „Integracija Zapadnog Balkana“ je bezbednosni prioritet, ne samo opšte konceptualni.\n2Piše: Nikola Samardžić 25. maja 2018. 14.15\nPodela Ukrajine i nova podela BiH inicirali su domino efekat koji potvrđuje politička regresija Višegradske grupe. Tumačenja uspona radikalne desnice koja pristižu iz evropskih intelektualnih krugova u osnovi su pogrešna: novi ekstremizmi su negacije evropskih sloboda, a ne posledica njihove primene (iskazana u socijalnim i nacionalističkim nezadovoljstvima). I desni i levi ekstremisti su ista ona ruska klijentela koja je zasad poražena u Makedoniji i Crnoj Gori, ali podiže glavu u Italiji i Hrvatskoj (Živi zid). Stoga je upitno zašto bi Makedonija ili Crna Gora za EU bile manje vredne, pod tolikim pritiscima, od bilo koje druge evropske klimave demokratije. Zvanična spoljna i bezbednosna politika (Mogerini) je EU srozala do sramne slabosti pred Rusijom, Kinom i Turskom.\nEU štaviše ostaje „meka“ prema svim zapadnobalkanskim liderima koji zastupaju antievropske kvislinške politike. „Tvrda“ u odnosu prema sirotinji kojoj, umesto liderima, preti novim ograničenjima sloboda, time i šansi. Kad je, nakon huškačkih i mrziteljskih izjava, Hrvatska proglasila nepoželjnim ovdašnjeg ministra odbrane otvorena su dva važna pitanja. Prvo, da li će se sankcije širiti na sve slične, ili će se ponovo primenjivati kolektivno. Drugo, kad će taj da leti iz vlade (poznato je, kako se „devedesete“ završavaju).\nNije lako voditi pro-EU politiku i zbog same EU, dok klijentele Rusije, Kine i Turske sve agresivnije razaraju evropsko političko jedinstvo, demokratske norme, slobode i tržište. Štaviše je termin Zapadni Balkan (EU samit u Solunu 2003) uvredljiv i diskriminatorski. Pojam Balkana jedna je od najpogrdnijih kulturnih diskvalifikacija. Zato je potrebno da i države koje su u procesu pregovaranja ukažu na prioritete strateškog širenja i one rekonstrukcije na koju poziva francuski predsednik. To su upravo učinile Makedonija i Crna Gora u proteklih godinu i po, stabilizacijom prioriteta i NATO opredeljenjem. Upravo je NATO jedino funkcionalno svrstavanje u bezbednosnoj krizi u kojoj EU se zatekla u odsustvu jasnih opredeljenja, ili izdajom pojedinih lidera. Podrazumevajući posredničku ulogu Brisela, odnosi Srbije s Crnom Gorom i Kosovom, i odnos Grčke prema Makedoniji, postaju mikroparadigme evropske budućnosti.\nCentralno ex-YU pitanje nije Kosovo, čiji je državni status politički stav albanske većine (tema je liberalna demokratija koja mora postati ambicija te većine). Strateško razmeštanje Rusije i Turske u BiH može učiniti nemogućim pokušaj svake regionalne integracije, u EU okvirima, ili inokosne, u slučaju EU neuspeha. Svejedno. Evropske slobode su za ex-YU, i za pro-YU, prioritet bez obzira na negativna iskustva, i bez obzira na sudbinu sveta. BiH narodi lišavaju se potrebe i prava na celovitu teritoriju, na demokratsko partnerstvo, na slobodne, efikasne institucije. Odnos Banjaluke prema Rusiji, ne više ni prema Srbiji, postaje odnos Sarajeva prema Turskoj, živi zid tuđih diktatora i diktatura.\n25. maja 2018. u 17.11\nBože nas sačuvaj od ovakvih analitičara.. Smušen tekst, bez glave i repa. Šta je pisac hteo reći, ostaje nepoznato.\n26. maja 2018. u 00.07\nSamardžić sjajno, kao i uvek.


BalkanMagazin :: Nemačka: za i protiv besplatnog javnog saobraćaja\nDa li se Evropa priprema za "rat"?\npetak, 23. februar 2018 11:42\nIdeja vlade da se, radi smanjivanja štetnih emisija u atmosferi, uvede besplatan gradski i prigradski prevoz nailazi zasad na više protivnika nego pristalica\n(foto, saobraćajna gužva u Frakfurtu)\nNemačka vlada je, na oštro upozorenje Evropske komisije da je u mnogim nemačkim gradovima zagađenost atmosfere iznad dozvoljenih limita, reagovala najavom da bi zbog toga mogao biti uveden besplatni gradski i lokalni prevoz. To bi, kako se tvrdi, izbacilo iz saobraćaja veliki deo privatnih automobila i, suštinski, rešilo problem prevelike zagađenosti u gradovima.\nLokalne vlasti koje, uglavnom, nemaju para za ovakvu meru, kako piše agencija DPA, odbacuju ovakvu najavu. Ali, protiv je i dobar deo ekonomista. Oni koji su protiv, ukazuju da najviše treba da plate za zagađivanje vazduha upravo vozači čija vozila najviše zagađuju vazduh. I to najviše u vreme saobraćajnih špiceva.\nTramvajska stanica u gradu Karlsrue\nNaplata putarine na ulicama?\nEkonomista iz Kelna na Rajni Aksel Okenfels (Axel Ockenfels) tvrdi da besplatni javni prevoz sasvim sigurno neće rešiti problem zagađivanja vazduha.\n"Ako uvedete besplatni javni prevoz da biste smanjili individualni prevoz, to bi isto bilo kao kad biste dotirali cene koka-kole kako biste smanjili upotrebu alkohola", izjavio je on dnevniku Frankfurter alemajne cajtung (FAZ – Allgemeine Zeitung). A i kada bi ljudi zaista počeli više da koriste javni saobraćaj, to ne znači da bi se prorcionalno smanjilo koriścenje privatnih automobila.\nAko javni prevoz bude besplatan to može imati sasvim suprotne efekte od očekivanih. Preopterećen javni prevoz navešće, na primer, mnoge da ujutro ranije sednu u svoja auta i iskoriste prazne i poluprazne soabraćajnice. I eto opet velike zagađenosti i izvan špiceva.\nPrema ovom ekonomisti, "problem je u tome što vozači ne uzimaju u obzir svoj udeo u zagađivanju vazduha i stvaranju saobraćajnih čepova na određenom mestu i u određeno vreme". Sadašnji sistem korišćenja saobraćajnica je neefikasan i, istovremeno, nepravedan prema onima koji ne koriste auto za vožnju u gradu. Sadašnja moderna tehnlogija je već sposobna da izračuna pravednu cenu za korišćenje neke ulice ili saobraćajnice u određeno vreme i na određenom mestu. Takvo rešenje bi odmah, prema Okenfelsu, dovelo do poboljšanju vazduha na lokacijama u gradovima u kojima je saobraćaj najgušći.\nProbe besplatnog prevoza u manjim gradovima\nInicijativa vlade za uvođenje besplatnog javnog prevoza naišla je na negativno regovanje većine gradova koji za to, kako tvrde, nemaju para. Nemački savez gradskih prevoznika (VDV) saopštio je da ove firme inkasiraju godišnje od putnika oko 12 milijardi evra. Toliko još dobijaju i iz javnih budžeta. A ukoliko bi javni prevoz bio besplatan, to bi zahtevalo da se znatno poveća broj linija i vozila što bi zahtevalo i dodatne javne nove dotacije iznad 24 milijarde evra.\nNemački klub za saobraćaj VCD (eko-varijanta autokluba ADAC) upozorava ovim povodom da bi bez sumnje mnogi ljudi koji sada koriste bicikle i idu peške po gradu, prešli na korišćenje besplatnog javnog prevoza. I gužva bi bila mnogom veća, odnosno trebalo bi jos više vozila i javnih para.\nVlada Nemačke je, kako bi umirila evropskog komesara za životnu sredinu Karmena Velu (Vellaú), obećala pilot projekte besplatnog javnog prevoza u Bonu, Esenu, Herenbergu, Reutlingenu i Manhajmu.\nU svakom slučaju, jasno je da će se o ovome tek diskutovati...


Zbirni kontejnerski transport - model za optimalan lanac snabdevanja - Pluton Logistics\n13/12/2017 marko Bogdan Gavrilović, LCL, transport robe iz Kine, transport robe sa Dalekog istoka, transport vangabaritnog tereta, transport zbirne robe iz Kine, uvoz iz Kine, World Transport Overseas, WTO\nOtvaranjem svoje četrnaeste direktne pomorske zbirne linije iz Azije za Balkan, međunarodna kompanija „World Transport Overseas“ (WTO) je nastavila realizaciju svoje strategije širenja kao jedan od lidera na tržištu Centralne i Istočne Evrope i misije da klijentima u Srbiji i širem regionu ponudi mogućnost povoljnijeg i bržeg lanca snabdevanja robom sa Dalekog istoka.\nKao posebna oblast i veoma efikasno rešenje prilikom uvoza robe sa Dalekog istoka, WTO Serbia nudi zbirni kontejnerski transport (LCL) koji uključuje direktan servis iz luke utovara do luke istovara čime se skraćuje vreme plovidbe i ukupno vreme putovanja pošiljke u poređenju sa pomorskim zbirnim pošiljkama koje se sabiraju u pretovarnim lukama, i nakon pretovara upućuju do luke istovara.\nSa zadovoljstvom možemo konstatovati da smo, zahvaljujući našem stručnom timu i međunarodnoj mreži partnera, uspeli da ostvarimo zacrtan cilj –potpunu pokrivenost azijskog tržišta preko svih glavnih utovarnih luka sa direktnim sedmičnim zbirnim linijama ka našem tržištu. To najčešće uključuje organizaciju zbirnog transporta „od vrata do vrata“ za sve vrste generalnog tereta, kao i organizaciju prevoza kontejnerskog, vangabaritnog i specijalnog tereta – navodi Bogdan Gavrilović, menadžer prodaje „World Transport Overseas“ u Srbiji.\nOno što bismo napomenuli kao dodatnu prednost, jeste mogućnost ugovaranja nepromenljivih cena za duže periode nabavke. Uz sve navedene prednosti zbirnog servisa, u mogućnosti smo da ponudimo približno isto vreme putovanja kao i za pojedinačne pošiljke – objašnjava Gavrilović i dodaje da je to razlog što sve više kompanija bira ovaj vid transporta kao svoj lanac snabdevanja robom sa Dalekog istoka.\nU korak sa savremenim logističkim rešenjima, WTO je dodatno optimizovao i prilagodio uslugu potrebama klijenata. U saradnji sa partnerima u Aziji razvili su veoma efikasan sistem preuzimanja i dostave pošiljki „od vrata do vrata“ sa razvijenom mrežom čvorišta i skladišnih centara u unutrašnjosti Azijskog kontinenta. Na primer, samo u regiji oko Šangaja, klijentima je na raspolaganju 16 najsavremenijih čvorišta i skladišnih centara gde se vrši konsolidacija robe, tako da se optimalna transportna ruta i transportni trošak po jedinici znatno smanjuju.\n– Uz sve navedene prednosti, očigledno je zašto ovaj vid transporta beleži veliki rast u poslednjih desetak godina, kako u svetu, tako i u regionu – pre svega, na korist lokalnih uvoznika – dodaje sagovornik.\nSvesni su da u današnjem međunarodnom poslovanju i saobraćaju postoji niz izazova za koje imaju spremna logistička rešenja koja čine poslovanje predvidljivijim i pouzdanijim.\n– Svojim pristupom i sagledavanjem potreba klijenata pojednostavili smo i optimizovali sam proces uvoza robe sa Dalekog istoka – zaključuje Gavrilović.\n← Igor Hribar, direktor prodaje u kompaniji DB Cargo za Austriju i JIE – Tražimo partnere u Srbiji\nIzvoz u 35 zemalja – „Henkel“ ulaže 25 mil EUR u proširenje kapaciteta u 2018. →


Istraživanje: Većina građana za vraćanje vojnog roka, ističu se dva razloga - Sputnjik Srbija\n04:13 22 Jun 2021\n14:44 24.11.2020 Preuzmite kraći link\nPodaci pokazuju da je poverenje u institucije bezbednosti stabilno i ponovo je na prvom mestu Vojska Srbije kojoj veruje 65 odsto građana, koji takođe smatraju da u vojsci ima najmanje korupcije, rekla je istraživačica BCBP Marija Ignjatović i dodala da građani veruju da Vojska može da zaštiti zemlju.\nKada je reč o bezbednosnim pretnjama, građani smatraju da najveće pretnje dolaze iznutra - 73 odsto građana kao bezbednosnu pretnju vidi belu kugu i narkomaniju (69 odsto), a kao najveće spoljne pretnje vidi migrante (20 odsto), velike sile (18 odsto), SAD (17 odsto) i kosovsko pitanje (15 odsto).\nNa pitanje u šta treba ulagati, građani na prvo mesto zbog korona virusa stavljaju zdravstvo, zatim nabavku oružja, smanjenje zagađenja, povećanje plata za vojsku i policiju, ulaganje u odbranu od poplava i drugih prirodnih nepogoda i u opremanje policije.\nIgnjatović je istakla da se iz toga vidi da su stavovi građana donekle oprečni, jer misle da najveće pretnje dolaze iznutra, a da treba jačati tvrdu moć i ulagati u vojsku i policiju.\nPosle Vojske Srbije i Srpske pravoslavne crkve, na trećem mestu građani veruju medijima.\nIstraživačica BCBP Marija Pavlović rekla je da se građani u Srbiji osećaju bezbedno i to pre svega u svom domu, ali da ne misle da državni organi doprinose njihovom osećaju bezbednosti.\nKada je reč o epidemiji, Pavlović je rekla da je istraživanje sprovedeno krajem septembra i početkom oktobra i da se tada 63 odsto građana osećalo bezbedno, prenosi portal 021.\nbezbednost, istraživanje, vojni rok, Vojska Srbije, vojska


U Blumbergu među top deset po indeksu bede, u srpskim medijima lideri u regionu - Raskrikavanje\nIzvorni članak je objavljen 23.04.2019. (Srbija danas)\n24.04.2019. Vesna Radojević Foto: Pixabay / alexsrbija\n„Ekonomija u našoj državi je nakon teških i rigoroznih reformi došla među vodeće zemlje u regionu po stepenu ekonomskog rasta koji beleži poslednjih par godina. Nezaposlenost se prepolovila od 2012. godine i trenutno iznosi malo više od 12 procenata“, piše između ostalog portal Srbija danas.\nMeđutim, kako se može videti iz izveštaja Svetske banke, Srbija već nekoliko godina unazad kaska sa zemljama Zapadne Evrope - veći rast BDP-a u 2018. su od nas imali Albanija, Bosna i Hercegovina, ali i Kosovo*.\nJedini izvor u članku Srbija danasa je predsednik Srbije Aleksandar Vučić koji je kako su naveli izjavio da je samo jedna zemlja u regionu bolja od nas - Crna Gora.\n„Ta zemlja nam je bežala 120 evra po prosečnoj plati, a danas nam beži oko 50 evra, odnosno ima 512 evra. Mi i to pristižemo polako, ali sigurno“, citira Srbija danas srpskog predsednika.\nMeđutim, prema podacima iz prošle godine samo su Albanija i Makedonija imale niže plate od Srbije.\nMeđutim, u analizi Fiskalnog saveta iz aprila 2019. godine navodi se da su zemlje Centralne i Istočne Evrope u prethodnoj deceniji imale osetno brži privredni rast u odnosu na Srbiju. Kako navode u pozadini niskog privrednog rasta Srbije su zapravo visoka korupcija, zaostajanje po pitanju vladavine prava, nizak nivo državnih i privatnih investicija i loš kvalitet obrazovnog sistema.\nU izveštaju Fiskalnog saveta se navodi da različite analize nedvosmisleno ukazuju na isti zaključak - da postoje problemi u zvaničnom statističkom praćenju kretanja zaposlenosti, odnosno da Anketa o radnoj snazi još uvek nije pouzdana.\n„Visok rast zaposlenosti uz nizak rast proizvodnje nije u skladu sa osnovnim i nebrojeno puta dokazanim ekonomskim teorijama koje definišu vezu zaposlenosti i proizvodnje“, navodi Fiskalni savet.\n„Na nepouzdanost podataka iz ARS-a za Srbiju dodatno ukazuje i široka rasprostranjenost povećanja zaposlenosti po različitim poslovima i u formalnom i u neformalnom sektoru, kao i visok rast fonda časova rada – do čega ne može da dođe uz nizak rast proizvodnje“, navodi Fiskalni savet i zaključuje da uz sve to, snažan rast zaposlenosti koji se navodno dešava u Srbiji nije u skladu ni sa stagnacijom životnog standarda stanovnika, nije u skladu s naplaćenim doprinosima od obaveznog socijalnog osiguranja, a ne podržavaju ga ni administrativni podaci o kretanju registrovane zaposlenosti dobijeni iz nezavisnog izvora (CROSO).\nVlasnica portala Srbijadanas.com, Aleksandra Martinović, nekadašnja je suvlasnica firme Prointer Solutions u većinskom vlasništvu Slobodana Kvrgića. Kako tvrde opozicione partije Kvrgić je blizak vladajućoj stranci. KRIK je otkrio i da je supruga predsednika Srbije Aleksandra Vučića kupila stan u “Belvilu” upravo od Kvrgića, ali je Vučić u intervjuu za KRIK tvrdio da ne poznaje ovog biznismena. Kvrgićeve firme su česti pobednici na državnim tenderima od kada je SNS na vlasti.\nKako pokazuju podaci iz baze Kešformisanje Srbija danas je u 2017. i 2018. godini inkasirao blizu 28 miliona dinara.


Ukoliko gradske vlasti ne pomognu, radnici "Zenicatransa" stupaju u štrajk glađu\nUkoliko gradske vlasti ne pomognu, radnici “Zenicatransa” stupaju u štrajk glađu\nOn je rekao da su radnici primili dio plate za oktobar, u iznosu od 300 maraka\nJavno preduzeće “Zenicatrans – prevoz putnika” 31. decembra obustavilo je rad. Tada je blokirana i autobuska stanica u Zenici, a to zapravo znači da u, po veličini, četvrtom gradu u Bosni i Hercegovini ne postoji javni gradski prevoz.\nPredsjednik Sindikata “Zenicatransa” Huso Sarvan kazao je za BHRT kako se radi o kulminaciji problema koji niz godina potresaju to preduzeće.\n“Trenutno je blokiran račun od strane Poreske uprave na iznos koji mi ne možemo isplatiti, nemamo dovoljno novaca, tako da smo došli u situaciju da ne možemo nabaviti ni gorivo za javni gradski prevoz”, kazao je Sarvan.\nOn je rekao da su radnici primili dio plate za oktobar, u iznosu od 300 maraka.\nPrema njegovim riječima, uposleni su u posljednje dvije godine pokušavali riješiti problem javnog gradskog prevoza u Zenici, čak su gradonačelniku i gradskoj upravi upućivali prijedloge kako to učiniti na što bezbolniji način, bez opterećenja gradskog budžeta.\n“Rješenje ovog problema je da gradonačelnik i gradska uprava izmire obaveze prema Poreskoj upravi i da se izmire obaveze prema radnicima, tako da ne bi bili oštećeni ni radnici ni država”, smatra Sarvan.\nNa pitanje novinara da li je izmirivanje dugova obaveza grada ili menadžmenta preduzeća, Sarvan je odgovorio da je odgovornost na menadžmentu, ali i da je gradska uprava ta koja njime upravlja.\n“Koliko god odgovornim smatramo bivši menadžment i direktore, tako smatramo da su krivi i u gradskoj upravi, i bivši i sadašnji gradonačelnik. Trebalo je reagovati prije, da ne dođe do ovoga”, navodi Sarvan.\nPrema njegovim riječima, postoji mogućnost da sutra bude održana vanredna tematska sjednica Gradskog vijeća u Zenici, na kojoj bi se razgovaralo o stanju u tom preduzeću.\n“Radnici će, ukoliko pitanje “Zenicatransa” na sutrašnjoj sjednici ne bude riješeno, preduzeti radikalnije mjere. Odlučili smo da četvrtog januara krenemo u štrajk glađu”, rekao je Sarvan.


U Grčkoj radnike sada isplaćuju "na ruke"\nU Grčkoj radnike sada isplaćuju “na ruke”\nM. D.\t 7. jula 2015. 21:00\nNajmanje tri kompanije u Grčkoj, međi kojima je i najveći prodajni lanac elektronskih uređaja isplaćuju zarade zaposlenima u gotovini, nakon što je u toj zemlji prošle nedelje uvedeno ograničenje podizanja novca iz banaka, kako bi se sprečio mogući kolaps bankarskog sistema.\nOvakvi potezi grčkog “Kostovolosa”, koji je u sastavu britanske kompanije “Diksons karfon”, i druga dva preduzeća odraz su domaće finansijske krize, pošto je Grčka zatvorila banke i ograničila iznos novca koji može da se podigne na bankomatima na 60 evra (66 dolara) dnevno, piše Rojters.\nKontrola kapitala je, kako navodi britanska agencija, počela da uzima svoj danak u budžetima grčkih domaćinstva i da guši normalne tokove poslovanja mnogim preduzećima.\nČetiri bankarska izvora nagovestila su juče da će grčke banke ostati zatvorene najmanje do petka.\nČašicu viskija platio 9.000 evra!\nPortparolka Diksonsa kaže da je “Kotsovolos” prošle nedelje zaposlene platio “na ruke” i da iščekuje da vidi šta će biti ove sedmice.\nJoš dve velike kompanije koje posluju u Grčkoj takođe su deo ili cele plate zaposlenima isplatili u “kešu”, dok treća razmatra da zaposlenima ponudi sličnu opciju za sledeću isplatu krajem meseca, rekli su za Rojters izvori upoznati sa situacijom koji su želeli da ostanu anonimni.


Trikovi Malog Siniše: stalno planira manje prihode da bi se posle hvalio suficitom – Gerila\nGerila > Politika > Trikovi Malog Siniše: stalno planira manje prihode da bi se posle hvalio suficitom\nobjavljeno na Feb. 06, 2019 u 3:40 pm 06/02/2019\n„Za januar je bio planiran suficit od oko 7,8 milijardi dinara, a rezultat je tri puta bolji“, saopštio je slavodobitno ministar finansija Siniša Mali poslednjeg dana januara, obećavajući povećanje plata i penzija, jer je njihov rast vezan za stanje u državnoj kasi.\nOvo svakako deluje kao dobra vest, ali ipak ukazuje na jedan trend koji traje već godinama i koji se ne može nazvati pozitivnim. Naime, brojnim ministrima finansija Srbije nikako ne uspeva da se budžet na kraju godine realizuje onako kako je planirano krajem prethodne.\nPROČITAJTE JOŠ: “ZBOG IZGRADNJE MHE GRAĐANI PETROVCA NA MLAVI MOGU DA OSTANU BEZ PIJAĆE VODE”\nU ovom slučaju, januarski bilans je omašen za tri puta ili petnaestak milijardi dinara, a recimo prošle godine planeri su omašili za 60 milijardi dinara ili celih 500 miliona evra. I to planiran je deficit, a na kraju smo imali suficit. Slično je bilo i u 2017. kada je razlika između planiranog deficita (na nivou države) od 43,5 milijardi dinara i ostvarenog suficita od 32 milijarde, bila celih 75 milijardi dinara. I tako iz godine u godinu.\nOvo nije karakteristika samo ovih poslednjih vlada, mada se od 2015. godine u državnoj kasi nađe ili manji deficit ili čak višak iako je planiram manjak. Ranije je redovna pojava bio rebalans budžeta pre kraj godine gde bi se zakonski pokrivala veća državna potrošnja od planirane.\nO razlozima lošeg planiranja najvažnijeg instrumenta fiskalne politike stručnjaci imaju različita mišljenja.\nJurij Bajec, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu, ističe da kada se pogreši u planiranju budžeta, to ima posledice.\n„Ako se pretera sa rashodima, onda je to na primer inflacija, a ako se ostvari višak, za koji neki misle da je dobra stvar, to znači da je poresko opterećenje preveliko ili da se opterećuju neki sektori koji ne bi trebalo. Recimo javna preduzeća moraju da uplaćuju dividende državi, a mnoga su podinvestirana. Takođe to ukazuje da država nije u stanju da potroši sve što je prikupila“, objašnjava Bajec i ističe da političari posebno vole da se hvale rezultatima u budžetu.\nBajec ukazuje na još jednu posledicu neplaniranog viška u budžetskoj kasi, a to je povećanje diskrecione moći vlade.\n„Kroz zakon o budžetu su utvrđeni prihodi i rashodi i on obuhvata 70 odsto ukupnih rashoda države. Kada se pojavi neplanirani višak krajem godine, onda političari gledaju da potroše te pare, pa često i u projekte koji se čine politički korisnim, ali ekonomski nisu“, napominje Bajec.\nPROČITAJTE JOŠ: “NEKA BUDE ŠTO VIŠE SPOTOVA SNS, DOPRINEĆE RAZVOJU PROTESTA”\nSa ovim se slaže i ekonomista Milan Kovačević, koji smatra da političari namerno loše planiraju budžet da bi se na kraju pokazao višak tamo gde je planiran manjak, da bi se mogli hvaliti.\nOn ukazuje i da postoji tendencija sve veće i veće diskrecione potrošnje državnih para, kao i da prilikom pravljenja budžeta nema javne rasprave, a ne poštuje se ni kalendar iz Zakona o budžetskom sistemu.\n„Imamo subvencije u budžetu koje nisu specificirane, već date na gomili. Imate sve veću budžetsku rezervu. Prošle godine je penzionerima dato po 3.000 dinara iako to nije predviđeno nijednim zakonom zato što je ostvaren suficit veći od planiranog. Neplanirani suficit je posebno prijatan za vlast koja može da ga troši po nahođenju“, smatra Kovačević.\nVišak ne treba\nMilojko Arsić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, upozorava da se ne može ocenjivati izvršenje budžeta na osnovu jednog meseca.\n„Januar je inače sezonski mnogo budžetski bolji od ostalih meseci i ne može se ocenjivati na osnovu njega pa čak i ako je tri puta bolji od planiranog. I ako bi se pojavio fiskalni prostor ove godine, ne bi ga trebalo koristiti za povećanje plata i penzija, već za smanjenje poreza i povećanje investicija. Kao prvo već smo imali relativno veliko povećanje plata i penzija pre samo mesec dana koje privreda teško može da izdrži. Drugo, evropska privreda usporava i ako tako nastavi, sigurno će se odraziti i na našu ekonomiju. Nije dobro formirati takva očekivanja, mada se to i ranije radilo. U januaru najave povećanje plata i penzija i cele godine o tome pričaju, a onda povećanje bude u decembru“, napominje Arsić. On objašnjava i da je razlog za konzervativnije planiranje budžeta u prethodnim godinama bio i sporazum sa MMF-om koji nije dozvoljavao da se planira bolja naplata poreza.\n„A to se dešavalo, siva ekonomija je smanjivana i rasla naplata poreza, pa otud i veći suficit nego što je planirano“, kaže Arsić.\nPROČITAJTE JOŠ: BRNABIĆ POKUŠALA DA PONIZI PROFESORE, PA UNIZILA SAMU SEBE\nTagoviana brnabićekomonijafinansijeministarstvo finansijanaprednjaciprevarasiniša malisnssrpska napredna strankasuficitsuficit u budžetutrikvarka\nČemu ovo služi, a uz to i ne radi: Beograd za 460.000 evra kupio sistem kontrole ulaska očitavanjem vena sa dlana?!?\nPANIKA U SNS: Ne mogu da ispune kvote za miting, naređenje za Vranje – 9.000 ljudi!


Jovanović: Saobraćajnu nesreću je trebalo srečiti, a ne sada "gasiti požar"\nPočetak/Politika/Jovanović: Saobraćajnu nesreću je trebalo srečiti, a ne sada „gasiti požar“\n„Gospodo Beograđani, suviše ste preterali! Uzeli ste sve i niški aerodrom i Jugoistok i Privrednu komoru i Aik banku i Nišku televiziju, pa ste nam tako navukli medijski mrak. Popločavate nam Trg Kralja Milana i mostove. Radite nam ulice, Naučno tehnološki park, postavljate kadrove, hapsite po nlogu iz Beograda. Gradite zgradu Kliničkog centra, a uzeli ste nam Dom zdravlja i tako redom. Sada pokušavate da nam uzmete i zdrav razum i da kažete da smo bahati zbog 1700 saobraćajnih prekršaja, da ne znamo ništa, pa ni da vozimo, kao odgovor na dva ubistva na Bulevaru Medijana, a ubica iz Beograda, sve po uzoru na sina Željka Mitrovića. E pa neće moći, ako smo ljudi zakažite hitnu sednicu Skupštine Grada koju smo već tražili i stavite van snage Strategiju o bezbednosti saobraćaja koju smo, gospodo iz Beograda, takođe 2018. godine platili vama, platili su vaši čelnici blizu tri miliona dinara“,kaže Branislav Jovanović, odbornik koalicije „Niš, moj grad“ u Skupštini Grada Niša.\nJovanović kaže i da umesto tom strategijom, gradski čelnici obezbede crne tačke za saobraćajne nesreće u Nišu, a ne sada da ih traže, njima je strategija služila kao pokriće za nabacivanje posla, za nabavku sedišta za decu i kamere na raskrsnicama gde se inače ne dešavaju tragedije.\n„Mi smo vam o tome govorili u više navrata, u vreme dok je zgrada Gradonačelnika bila zatrpana sedištima za decu. Trebalo je tada da ulažete novac koji ste imali u problematična mesta za saobraćaj. Uradili smo vam bulevare i mostove i predložili na vreme kako da ih obezbedite elastičnim ogradama, a vi ste gledali lične interese. Trebalo je da sprečite sve ovo, a ne sada da „gasite požar“, zaključuje Jovanović i dodaje na kraju: „Tražimo odgovornost i za čelnike Grada koji, evo, već devet godina ništa ne rade već samo kukaju kako vraćaju dugove drugih, a primaju i plate i penzije, voze džipove i žive u prestižnim vilama.“\nBranislav Jovanović Niš moj grad saobraćajna nesreća saopštenje za javnost\n17. januara 2021. u 14:57\nU Nišu nije ugrožena samo bezbednost u saobraćaju, već i opšta bezbednost imovine, žitelja, privrednih stambenih i kulturnih objekata itd. Građani osećaju opštu ugroženost i buntom pokušavaju da obezbede sigurnost.\n18. januara 2021. u 12:55\nBane je naglasio „Odgovornost čelnika Grada“ – Odlazi Leptirica, koju nam zlobno ubaciše Beograđani.


MEI - Aktuelnosti - Joksimović i Fabrici: Izveštaj o napretku i ekonomski paket u važnom trenutku\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici uručio je danas u Vladi Srbije ministru za evropske integracije Jadranki Joksimović godišnji izveštaj Evropske komisije o Srbiji za 2020. godinu, kao i Ekonomsko-investicioni plan za Zapadni Balkan, koje je Evropska komisija danas usvojila.\nOvogodišnje predstavljanje Izveštaja o napretku praćeno je uporednim predstavljanjem najavljenog Ekonomsko-investicionog plana, koji je pripremljen s namerom da osigura održiv i stabilan razvoj regiona, u okolnostima unapređene metodologije proširenja i krize koja je nastala kao posledica aktuelne pandemije koronavirusa, kako bi se podržao njegov ekonomski i društveni razvoj, navodi se u saopštenju iz Kabineta ministra Joksimović.\nEkonomsko-investicioni plan za Zapadni Balkan utvrđuje znatan investicioni paket koji obezbeđuje čak devet milijardi evra bespovratnih sredstava za region. Podržaće održivu povezanost, ljudski kapital, konkurentnost i inkluzivni rast, kao i dvojnu zelenu i digitalnu tranziciju.\nJoksimović je naglasila da postoji potrebna politička volja Vlade da najvažnija i krovna politička pitanja iz procesa pristupanja EU budu definisana u kontekstu najšireg društvenog konsenzusa i da će nova Vlada imati programski kurs kojim će se nastaviti ubrzani proces reformi, koje su neophodne u procesu napredovanja ka članstvu u Uniji.\nOna je istakla da „evropske vrednosti za koje je srpsko društvo većinski opredeljeno jasno pokazuju da politika evropskih integracija predstavlja krovnu politiku Republike Srbije, koju Vlada i Predsednik Republike Srbije koherentno sprovode“.\n„Takav napredak i opredeljenje građana jeste najvažniji rezultat dosadašnjeg procesa pristupanja Srbije EU i postignuće koje sadašnja Vlada ostavlja u nasleđe narednoj, kao značajno ostvarenje, jer su politički i ekonomski kriterijumi pristupanja Uniji postali standardi i merila kojima građani ocenjuju napredak u poboljšanju svog životnog standarda, lične dobrobiti i povećanja održivih mogućnosti za svakoga”, poručila je ministar Joksimović.\nMinistar je dodala da Izveštaj konstatuje da je Srbija ostala posvećena procesu pristupanja EU i da sprovodi neophodne reforme. Brzina reformi u pojedinim oblastima se razlikuje, što je očekivano, s obzirom na njihovu kompleksnost, ali je značajno da nema nazadovanja ni u jednoj oblasti. Pažljivo ćemo analizirati sve kritike i preporuke, i tamo gde ima objektivnih kašnjenja ubrzati reforme, rekla je Joksimović.\n„Izveštaj u većini oblasti konstantuje napredak i postignuti nivo napretka omogućava dalje otvaranje pregovaračkih poglavlja, uz razumevanje da se još nije uobličila primena nove metodologije na pregovarački proces Srbije“, rekla je Joksimović.\nTokom sastanka, ambasador Fabrici je istakao da „ove godine Evropska unija dolazi sa sveobuhvatnim paketom kojim se potvrđuje značaj zapadnog Balkana“.\nU godišnjem izveštaju Srbija će pronaći jasne i precizne preporuke za adresiranje ključnih reformi kako bi se brže kretala na putu pristupanja EU i učinila zemlju ekonomski konkurentnijom i ekološki održivijom. Izveštaj je stavio snažan naglasak na produbljivanje i ubrzanje reformi na političkim kriterijumima i vladavini zakona. Konkretno, primena izbornih preporuka od strane OEBS/ODIHR i nastavak međupartijskog dijaloga, implementiranje nove medijske strategije, ustavna reforma pravosuđa, transformacija javne uprave i borba protiv korupcije i organizovanog kriminala.\n„Ovaj sveobuhvatni paket dolazi u važnom trenutku za Srbiju, koja formira novu vladu. Izveštaj bi trebalo da posluži kao smernica i odskočna daska za ubrzanje reformi politika. Ekonomsko-investicioni plan treba da pruži podršku ekonomskom oporavku i konvergenciji sa EU. Zajedno predstavljaju snažnu politiku i finansijski alat Srbije za brži napredak na putu ka EU. Siguran sam da će Srbija iskoristiti ovu veliku priliku“, rekao je Fabrici.


Vesti online / Sport / Fudbal / Kosanović: Cela država vidi da su sudije pogrešile, a mene lupaju po džepu\n19:36 >> 20:40h\n- Otišao ranije s klupe da ne bih vikao i nešto rekao, jer oni mene kažnjavaju... Cela država vidi da su sudije pogrešile... To nisu slučajne greške, to su namerne, a mene "lupaju po džepu" kao da radim u Bundesligi - rekao je Kosanović.\nNapredak je danas 28. kolu Super lige Srbije pobedio Partizan sa 1:0, a sudije su posle greške, odnosno dosudjenog ofsajda kog nije bilo, poništile gol njegovom timu.\n- Raduje me što smo imali vremena da radimo više, što se i videlo u prvom poluvremenu u kom smo igrali dobro i postigli gol. Šteta što nismo i drugi, a imali smo ga. Mnogo su teške ovakve utakmice, ove protiv Partizana i Crvene zvezde... ove kada imate sve protiv sebe, a mi smo danas imali sve protiv sebe - rekao je Kosanović.\n- Ima toliko toga da se unapredi, svestan sam šta nas čeka... Ove utakmice mogu da nam posluže da napravimo detaljnu analizu i da popravimo stvari - rekao je Milošević.


On je to izjavio na konferenciji za medije, govoreći o uslovima koje treba ispuniti pre nego što se nastavi proces dijaloga, a prištinska "Koha" konstatuje da je Haradinaj time nagovestio da se plaši novog rata sa Srbijom.\n- Postoji oklevanje Srbije i jednog dela međunarodne zajednice, koja kaže da ne može da ga nazove "uzajamno priznavanje u postojećim granicama". To znači da nas savetuju da kupujemo "mistrale", jer oni snabdevaju Srbiju "mistralima" - rekao je Haradinaj.\n- U međuvremenu, oni nam govore da sporazum ne možemo nazivati "sporazumom o uzajamnom priznanju u postojećim granicama". Šta onda da radimo, mi smo nezavisna država i od dijaloga ne očekujemo ništa sem uzajamnog priznanja. Ukoliko niste spremni na to, onda je to poruka za nas da bi i mi trebali da kupujemo oružje - rekao je Haradinaj, prenosi "Koha".\nHaradinaj: Dali smo mnogo za sporazum sa Beogradom, ne znamo šta još da damo\nLAJČAK U PONEDELJAK DONOSI DATUM ZA NASTAVAK PREGOVORA O KOSOVU Janjić: Poseta Prištini bila BLEDA I NEUVERLJIVA\nIguman manastira Visoki Dečani Sava Janjić izjavio je sinoć da će izgradnja puta Dečani-Plav naneti veliku štetu manastiru i da kosovske vlasti koriste svaku priliku da život njegovom bratstvu učine komplikovanijim i težim.\n"NEMA OPUŠTANJA, VIRUS JE I DALJE PRISUTAN" Dr Kon: Stanje se stabilizovalo, ali do početka školske godine ne treba UKIDATI MERE


Novi iznenadni koncert Beogradske filharmonije (FOTO) – 24sata online\nNovi iznenadni koncert Beogradske filharmonije (FOTO)\nu Beograd, BG INFO, DOGAĐAJI, MUZIKA\nFilharmonijska „Muzika svuda“ u poslovnom kompleksu Sirius\nBeogradska filharmonija je ponovo priredila iznenadni nastup, ovoga puta, u novobeogradskom kompleksu Sirius. Na oduševljenje zaposlenih, četvoro fagotista napravilo je pravi šou na platou ovog poslovnog centra koji je i sedište Erste banke.\n„Krivci“ za fantastičnu atmosferu u sred radnog dana su filharmoničari Nenad Janković, Sava Đurić, Dušan Petrović i Aleksandar Popović. U novobeogradskom biznis centru čuli su se zvuci tanga, džeza i bluza, a za virtuozne egzibicije i to na fagotima, muzičari su nagrađeni ovacijama.\n„Za samo mesec dana otkako je Beogradska filharmonija počela novu sezonu i akciju „Muzika svuda“, orkestar je uspeo da iznenadi publiku sa pet nastupa na ulici, da održi devet koncerata u svojoj Sali, a snimci tih programa se slušaju u prodavnicama, automobilima, poštama, bankama, poslovnicama, kolcentrima, parkovima, knjižarama, zdravstvenim ustanovama, salonima… i to je tek početak! Javljaju nam se novi partneri i publika koja traži „Muziku svuda“, a ona narasta u cunami fenomenalne energije“, rekao je direktor Ivan Tasovac.\nTagovi: Aleksandar PopovićBeogradska filharmonijaDušan PetrovićNenad JankovićSava Đurić\nEkipa "24 sata" posetila je Zlatibor: Mesto gde se ljube nebo i zemlja (FOTO)\nVesić: Raspisan tender za nabavku 100 novih zglobnih autobusa\nMala i srednja preduzeća okosnica stabilnog privrednog razvoja u Beogradu (FOTO)


"EU SA VIŠE BRZINA" Unija kakvu poznajemo se menja, a najgore će proći zemlje ISTOČNE EVROPE\ndw.com / M.A.\nSamit povodom 60. godišnjice potpisivanja Rimskog sporazuma trebalo je da bude više od proslave mira i jedinstva. Na njemu je formulisana „mapa puta“ posle Bregzita, koja treba da potvrdi veru u EU. Šta znači takozvana Evropa „u više brzina“?\nPrema novom, slobodnijem, konceptu, članice EU će moći da sarađuju u različitim inicijativama, ukoliko to budu želele, dok će, istovremeno, onima koje to ne budu želele, biti omogućeno da odustanu. U teoriji, to znači da nijedna zemlja neće biti prisiljena da potpiše bilo koji sporazum, ukoliko proceni da je on praktično ili ideološki neodrživ, piše Dojče vele.\nPojam Evrope „više brzina“ ni u kom slučaju nije nov: jedinstvena valuta i Šengenski sporazum deo su takvog pristupa. Međutim, ta ideja je dobila zamah zbog nedavnog zastoja u politici Brisela zbog pitanja odbrane i migracije, pitanja odbrane i migracije.\nNa februarskom samitu u Valeti, nemačka kancelarka Angela Merkel bila je među prvim liderima koji su ukazali na mogućnost EU „više brzina“ da bi ubrzo potom tu ideju podržale i druge države osnivači bloka, koje daju prednost ubrzanoj integraciji pojedinih zemalja u odnosu na opšti zastoj.\n"Ako se Evropa raspadne, onda će se to desiti NA BALKANU"\nMeđutim, ovakvi izgledi izazvali su strahovanje pojedinih zemalja istočne i centralne Evrope da bi to moglo da potkopa institucije EU i nametne dominaciju većih članica.\nJaroslav Kačinjski, predsednik poljske vladajuće Partije zakona i pravde, kritikovao je takav potez, upozoravajući da bi mogao da dovede do raspada EU. Mediji spekulišu da bi Poljska mogla da uloži veto na predlog.\n- Kačinski navodi da u Evropi vlada hegemonija Nemačke i da Merkelova insistira na odlukama koje su dobre za Nemačku i ni za koga drugog - rekao je za DW Jakub Višnjevski, potpedsednik nevladine organizacije GLOBSEC i bivši ambasador Poljske u OECD.\n- Posmatrano kroz tu prizmu, svaka buduća integracija ojačavaće taj trend... kada će druge države na periferiji Evrope biti obespravljene i lišene prava kao što je protok novca iz Brisela kroz strukturne fondove.\nKo pada u drugi plan?\nU međuvremenu, najnovije članice EU - Bugarska, Rumunija i Hrvatska – izrazile su zabrinutost da će biti potkopane institucije EU preko kojih mogu da vrše uticaj na kontinentu. Sve tri države su uložile ogromne napore u tranziciju u demokratiju. Međutim, ako zapadnoevropske ekonomije izaberu svoj plan integracije, tim državama preti opasnost da imaju drugorazrednu ulogu u donošenju političkih odluka.\nMeđutim, svaki protest članica iz centralne i istočne Evrope protiv koncepta dve brzine bio bio poražavajući po region.\nPrvo, veća fleksibilnost samo bi nametnula praktičniji pristup EU integraciji.\n- Zemlje poput Austrije i Poljske već imaju pragmatičan pristup prema EU – kaže Dina Pardidžiz, koordinator programa u evropskom Savetu za spoljnu politiku.\n- One prihvataju delove koji njima odgovaraju i zanemaruju one koji im ne odgovaraju. Fleksibilnija saradnja, čak i ako slabi strukturu EU, za njih ne bi bila loša – dodaje ona.\nEvropa želi UJEDINJENU vojsku, može li protiv NAJJAČIH?\nDrugo, iako će pristup više brzina nametnuti nove oblike saradnje, one će verovatno biti uspostavljena unutar aktuelnih sporazuma EU, a ne osnivanjem novih struktura.\n- Države strogo vode računa da ne iznose predloge koji bi mogli da budu štetni – kaže Pardidžiz.\nTOTALNI FIJASKO NA EU SAMITU "Ne smemo ništa da kažemo da ne izazovemo DIPLOMATSKI SKANDAL"\n"NEISKUSTVO I VELIKA BRZINA" Uviđajem otkriven razlog udesa u Hrvatskoj u kom je stradala jedna, a povređene tri osobe\nAna I kada vidimo da Eu tone, zasto zelimo u taj brod? I zasto pregovore o Kosovu ne vratimo u UN?\nPera Što vodite kampanju protiv ulaska u EU?


Književnika bi da postave za domara, on im poručio: Marš u… – Net.hr\nKnjiževnika bi da postave za domara, on im poručio: Marš u…\nAutor: Net.hr 19:26 02.01.2014\nImao samo jednu poruku\n– Neću potpisati ovaj ponižavajući Aneks ugovora i, kao što je to bilo 2005. godine, kada su sadašnji lokalni funkcioneri bili članovi Srpske radikalne stranke a danas Srpske napredne stranke, opet ću ostati bez posla – naveo je Tešin u otvorenom pismu javnosti.\n– U finansijskom, egzistenicjalnom smislu, ponuđena mi je plata u visini koeficijenta 9,6, što je najniži koeficijent koji se može dodeliti nekom zaposlenom u Kulturnom centru. Doskora sam imao koeficijent 22,17 – napisao je Tešin.\n– Imam samo jednu poruku za predsednika opštine Markova, njegovog savetnika Blažića, zamenika predsednika Vukmiricu, predsednicu Skupštine Majkićevu, članicu OV za kulturu Hrnjakovu i v.d. direktora KCK Mandićevu: MARŠ U PIČKU MATERINU, BANDO FAŠISTIČKA! Ili, na srpskom: MARŠ U PIČKU MATERINU, BANDO POKVARENA!\nkikinda knjizevnik srdan tesin


Dva miliona elektromobila u svetu 8 Jun 2017 - rtv\n8 sep 2011 Češka planira znatno veću upotrebu atomske energij\n4 Sep 2011 Saradnja kompanija Siemens i Volvo\n22 Dec 2010 Istraživači razvijaju nove elektronske komponente\nBroj električnih automobila na putevima širom sveta uzleteo je na dva miliona u prošloj godini, i to samo pet godina otkako je prvi sišao sa proizvodne linije, prema podacima Međunarodne agencije za energetiku (IEA). Broj hibridnih električnih automobila (plug-in) i vozila na jonsko-litijumske baterije na svetskim putevima porastao je za 60 odsto u odnosu na godinu dana ranije, prema izveštaju IEA "Globalne perspektive električnih vozila za 2017".\nMeđutim, uprkos ubrzanom rastu, električna vozila i dalje čine tek 0,2 odsto ukupnih lakih vozila u svetu, prenosi njujorška agencija "Blumberg".\n"Kina je najveće tržište električnih automobila, u kojoj se proda više od 40 odsto od ukupno prodatih električnih vozila u svetu i dva puta više od broja koji se proda u SAD", navodi se u izveštaju IEA.\n"Nesporno je da je na aktuelni uspon tržišta električcnih automobila uticala politika zaštite životne sredine", dodaje se u izveštaju.\nProgram "Inicijativa za električna vozila", koji je podržalo deset vlada, među kojima su Kina, Francuska, Nemačka, Ujedinjeno Kraljevstvo i SAD, biće predstavljen sutra, a imaće za cilj da do 2030. godine električni automobili, autobusi i kamioni, imaju tržišni udeo od 30 odsto, poručuje IEA.\nIndija, koja nije deo ove grupe, saopštila je prošlog meseca da će do kraja naredne decenije prodavati samo električna vozila, kako bi se izborila sa problemom prekomernog zagađenja vazduha.\nKako bi se ograničio rast globalne temperature na ispod 2,0 stepena Celzijusova, što je dogovoreno Pariskim sporazumom za borbu protiv klimatskih promena, svetu je potrebno 600 miliona električnih vozila do 2040. godine, prema procenama IEA.


Jelena Milić: "Ti helikopteri mogu Srbiju da stave pod sankcije Amerike!" | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tJelena Milić: „Ti helikopteri mogu Srbiju da stave pod sankcije Amerike!“\nAleksandar Vučić ne bi prihvatio poziv američkog državnog sekretara niti bi ga Majk Pompeo zvao u Njujork, da taj sastanak, u širem smislu reči, neće imati pozitivnu konotaciju, kaže Milićeva za Tanjug.\nMilićeva smatra da Srbija treba da zadrži kurs kooperativnost prema Zapadu i da kompromisno reši pitanje odnosa sa Kosovom čiji bi element bila korekcija administrativne linije, ali ne po osnovu etničke podele, već pre svega po osnovu fer raspodele resursa.\nNa pitanje o aktivnijem uključivanju SAD u rešavanju kosovskog pitanja, pominjanje juna iduće godine kao roka za rešenje, kako bi aktuelna Trampova administracija pokupila pozitivne poene pred novembrske izbore 2020.godine, Milićeva kaže da to ubrzavanje Srbiji “ide naruku”.\n“Nezgodno što je ministar (Aleksandar) Vulin bio u fabrici koja proizvodi helikoptere (Rostvertol u Rostovu). Ti helikopteri mogu Srbiju da stave pod sankcije američkog Kongresa.\nDakle, Srbiji odgovara da se (rešavanje pitanja Kosova) ubrza, da ne bi američke sankcije stigle pre toga”, smatra Milićeva.\n“Uz adekvatnu kampanju mislim da može da dobije podršku za kompromisno rešenje, jer javnost i gradjani Srbije su možda neki put neobavešteni, ali su prilično razumni i mislim da i oni shvataju da je EU najveći spoljnotrgovnski partner Srbije”, rekla je Milićeva.\nNisam sigurna da će samo Kosovo biti paket, mislim da ćemo videti i neki pokušaj rešavanja i pitanja Izraela i Palestine. Kada je u pitanju globalni kontekst, sporazum o Kosovu može da bude i ‘dil’ izmedju Si Djinpinga, Donalda Trampa i Vladimira Putina, ali takodje može da bude i ‘dil’ izmedju demokrata i republikanaca”, rekla je Milićeva.\nUpitana da li bi vladajućoj koaliciji bojkot opozicije, koji je sve izvesniji, bio problem, ukoliko bi se u skupštini usvajalo nešto u vezi sa rešavanjem kosovskog pitanja, Milić kaže da njoj izjave pomoćnika zamenika državnog sekretara Meta Palmera i Dejmona Vilsona iz Atlantskog saveta sugerišu da bo bojkot bio vidjen “kao glupost” od strane relevantnih zapadnih partnera.\n„Kao što Srbija u pregovorima sa Kosovom treba da zna svoje limite tako mislim da i opozicija krije činjenicu da ima vrlo malu podršku u javnosti, potpuno neralnim zahtevima, i da ni bojkot neće mnogo šta promeniti“, ocenila je Milićeva.\n„Ništa drugo nije njen politički program”, rekla je Milićeva.\nMilićeva je na kraju skrenula pažnju na to da se večerašnji sastanak sa Pompeom u Njujorku održava svega nedelju dana pre neformalnog sastanka šefova diplomatija EU u Helsinkiju.\nTo će, kako ocenjuje, Vučiću omogućiti da tamo nastupi sa nekom vrstom kredibiliteta ili optimizma bez obzira na, kako kaže, nefer uranilovku koju smo videli u zajedničkom saopštenju Kvinte o zahtevu za nastavak dijaloga.\nDirektorka CEAS-aJelena Milić\nUterivać 21. августа 2019. - 00:03


Di-džej zvezde na Egzitovom TV onlajn programu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 03.Apr.2020, 17:31\nU protekle dve nedelje gotovo iz celog sveta prati se specijalni Egzit TV onlajn program koji je do sada videlo preko milion ljudi, a u narednim danima stižu popularna grupa Migos, kao i Roni Size, Di-džej superzvezde Nina Kravic i Maceo Pleks i druge premijere.\nMeđu njima je i spektakl koji publika Egzita traži već duže od decenije.\nTako će večeras u 20.20 časova, fanovi iz celog sveta moći da gledaju istorijsko zatvaranje Egzit festivala iz 2009. godine >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << kada su Carl Cox i Green Velvet u maksimalno popunjenoj Dance Areni držali desetine hiljada fanova na nogama do jutra, poručuju iz Egzit tima.\nLjubitelji elektronske muzike pamtiće ovaj petak, jer će, kako najavljuju organizatori, Egzit od 17 časova imati još jednu veliku premijeru za njih, a to snimak specijalnog nastupa u moskovskoj izolaciji globalne Di-džej superzvede Nine Kraviz.\nU nedelju sledi Roni Size čiji će nastup iz 2015. gledati u punom "live" formatu sa bendom Reprazent.\nVeć u ponedeljak, takođe u 20.20 časova, sledi globalni muzički fenomen Migos i njihov nastup sa Egzit festivala iz 2018. godine, na koji su došli pravo sa vrha američke top liste albuma.\nUtorak donosi još jedno zatvaranje Egzita, ovog puta iz 2015. godine, kada su taj zadatak imali Simian Mobile Disco i Roman Flugel, a već u sredu od 20.20 časova, snimak se seli na Fusion binu gde su 2016. nastupali Dub Pistols!\n"Četvrtak je u celosti posvećen domaćoj i regionalnoj publici, a za ovaj, nimalo jednostavan zadatak biće zadužen niko drugi nego Bajaga i Instruktori, koji su održali celovečernji kurs iz horskog pevanja na glavnoj bini Egzita 2018. godine", najavljuju organizatori.\nZa sedam dana, 10. aprila od 20.20 časova, u premijernom snimku, fanove očekuje jedan od simbola Egzitove Dance Arene i miljenik svetske publike, Maceo Pleks, koji je prošle godine izveo jedan od svojih najboljih setova, pre nego što je usledio njegov kasniji duet sa Karlom Koksom.\nPored specijalnog Egzit TV programa, svima je na raspolaganju i preko 1000 sati nastupa i intervjua sa vodećim svetskim zvezdama, ali i drugih programa na Egzitovom zvaničnom Youtube kanalu, a koje je do sada pogledalo preko 50 miliona ljudi iz celog sveta.


Novine broj 1045 - Svet - Novine Toronto - World News\nTužba protiv SCG nelegalna\nSrpski poslanici u Skupštini Republike Srpske ocenili su, u raspravi o statusu tužbe BiH protiv SCG za agresiju i genocid pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu, da je ta tužba nelegalna i nelegitimna.\nVećina učesnika u raspravi ocenila je i da je krajnji cilj tužbe ukidanje Republike Srpske.\nPoslanik Saveza nezavisnih socijaldemokrata Krstan Simić rekao je da tužbu nikada nije verifikovalo Predsedništvo BiH nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma i zatražio da to pitanje bude ponovo pokrenuto pred organima BiH kako bi oni zauzeli stav o tužbi.\nPoslanik Srpske radikalne stranke Milenko Mihaljica istakao je da veliku odgovornost za sadašnji status tužbe snose i politički zvaničnici iz SCG, kao i srpski predstavnici u zajedničkim organima BiH.\nPrema njegovim rečima, prvi su pogrešili kada su povukli kontratužbu SCG protiv BiH, dok srpski predstavnici u institucijama BiH deceniju nisu učinili gotovo ništa da ospore legitimitet i legalitet tužbe.\nPoslanici Srpske demokratske stranke takođe su osporili legitimitet i legalitet tužbe BiH protiv SCG, podsećajući na genezu rata na prostorima bivše Jugoslavije i ističući da je rat u BiH bio građanski sukob u kojem su stradala sva tri ovdašnja konstitutivna naroda.\nPoslanici Stranke demokratske akcije zastupali su drugačiju tezu, tvrdeći da je SCG izvršila agresiju na BiH o čemu, kako su rekli, svedoče stotine hiljada žrtava i prognanih.\nOni su prethodno tražili da se ova tačka povuče sa dnevnog reda, navodeći da je parlament RS već nekoliko puta prethodnih godina raspravljao o tužbi i zauzimao stavove o ovom pitanju.\nI poslanici Stranke za BiH i Socijaldemokratske stranke BiH smatraju da je tužba legalna i legitimna i da Međunarodnom sudu pravde u Hagu treba ostaviti da presudi u ovom sporu.\nPrethodno je srpski član Predsedništva BiH Borislav Paravac izjavio da će sudski epilog tužbe BiH protiv SCG, bez obzira kakav on bio, zakomplikovati odnose unutar BiH, ali i odnose ove zemlje sa susednim zemljama.\nObraćajući se poslanicima u parlamentu RS, koji danas razmatra status tužbe BiH protiv SCG, Paravac je rekao da je podnošenjem ove tužbe grubo prekršen Ustav BiH, ističući da je tužba nelegalna i nelegitimna, jer to "nije tužba BiH, već jednog njenog dela i jednog naroda".\nParavac je istakao da je krajem prošle godine pred Ustavnim sudom BiH pokrenuo inicijativu za ocenu ustavnosti podnošenja i vođenja tužbe BiH protiv SCG, ali da će se, prema nezvaničnim informacijama, o tom pitanju odlučivati tek na plenarnoj sednici Ustavnog suda krajem meseca.\nDemokratska Srbija na stubu srama\nVeliki deo Srbije još nije sposoban i spreman da prizna promašenost režima Slobodana Miloševića, piše ljubljanski "Dnevnik".\nU komentaru povodom Miloševićeve sahrane list navodi da su učesnici u sahrani na stub srama pribili demokratsku Srbiju.\n"Idolopoklonika njegovog lika i dela" ni izdaleka nije bilo kao u ono vreme kada su na mitinzima na Gazimestanu, Ušću, Novom Sadu..."kao politički cunami gazili sve pred sobom i legitimisali obračun sa onima koji drugačije misle".\nČinili su to "čak i pomoću atentata, ubistava i prebijanja" tada još malobrojnih "demokratskih izroda društva" i pomoću tenkovskog nametanja "bratstva i jedinstva i zajedničke države", piše list.\n"Dnevnik" konstatuje da je "broj učesnika na poslednjem Miloševićevom mitingu istine", podatak s kojim se može politički manipulisati, ali da su retorika i atmosfera - razotkrili istinu.\nAli, dodaje list, "ne o Miloševiću, već jednu drugu, manje poželjnu: da veliki deo Srbije još uvek nije sposoban i spreman da prizna promašenost, pokvarenost i siledžijstvo Miloševićevog režima i Miloševića samog".\n"Dnevnik" se pita hoće li smrt "najvećeg sina" srpskog naroda biti poraz onih, koji su u oktobru 2000. jedinstveni i bez tuđe pomoći odstranili Miloševića" dodajući da će u tom slučaju "Evropa biti sve dalje, a Balkan opet sve bliže".\nRuska štampa o sahrani Slobodana Miloševića\nRuski general i bivši visoki funkcioner Ministarstva odbrane Leonid Ivašov položio je na kovčeg bivšeg jugoslovenskog predsednika Slobodana Miloševića plišanu igračku - srce, sa raširenim rukama, piše moskovski dnevnik "Komersant" u široj reportaži za sahrane.\nList navodi da se takvo srce prodaje "na tone u odeljenju igračaka u prodavnicama IKEA" uz ocenu da je čitava priča sa tom igračkom "najblaže rečeno čudna", piše dnevnik.\n"Nezavisimaja gazeta" piše da nijedna sahrana na Balkanu nije bila praćena takvim neočekivanim događajima, intrigama i skandalima, uključujući diplomatskim. "To je trebalo očekivati uzimajući u obrzir posebnost Miloševićevog puta", ocenjuje list.\nNapominjući da sahrani nisu prisustvovali članovi porodice Milošević, dnevnik piše da su svi oni u različito vreme napustili Srbiju.\nList piše da je supruga Mirjana Marković, "koja je faktički bila drugi čovek u državi", i sin Marko stalno su nastanjeni u Rusiji, a njihov boravak dodaje list, ruske vlasti su priznale tek posle Miloševićeve smrti.\nList navodi da je sudski proces protiv Marka Miloševića bio "zatvoren pod čudnim okolnostima još prošle godine". On nije imao prepreka da dođe u Srbiju na sahranu, piše list i napominje da je "druga stvar njegov odnos sa kriminalnim svetom".\n"Vreme novosti" objavio je intervju sa šefom Centra za izučavanje savremene balkanske krize Jelenom Guskovom sa kojom je razgovarao o tome "da li je masovna sahrana Miloševića dokaz njegove popularnosti u Srbiji".\nGuskova je izjavila da su na nju "ostavili nezaboravni utisak dugački redovi" Beograđana koji su se upisivali u knjigu žalosti i opraštali sa njim u Muzeju revolucije.\n"Veliki odjek u Srbiji je izazvalo odustvo porodice Milošević, za šta narod optužuje vlasti u Beogradu, koje ženi i sinu nisu dali mogućnost da dođu, odbijajući im garanacije da neće biti uhapšeni", ocenila je Guskova.\nOštra kritika Handkeovog govora na sahrani Miloševića\nNemački političari i autori oštro su kritikovali austrijskog pisca Petera Handkea zbog govora koji je u subotu održao na sahrani bivšeg predsednika Srbije i haškog optuženika Slobodana Miloševića.\nPoverenik savezne vlade za ljudska prava Ginter Noke izjavio je za današnje izdanje dnevnika "BeCet" da se "ličnim prisustvom (kakvo je bilo Handkeovo na Miloševićevoj sahrani) ne smeju opravdavati kršenja ljudskih prava i genocid".\n"Kad se Handke pridruži tim ljudima i još kaže kako je tamo srećan, to može da bude samo za osudu. Handke mora da objasni svoje ponašanje", rekao je nemački političar.\nNisam bio Miloševićev prijatelj\nPoznati austrijski pisac Peter Handke negirao je u izjavi sa bečki nedeljnik "Njuz" da je bio prijatelj Slobodana Miloševića.\n"Kako sam mogao biti prijatelj s njim. Iako sam to bio, kako je moguće biti prijatelj s političarem", rekao je Handke, koga su zapadni mediji kritikovali jer je prisustvovao Miloševićevoj sahrani u Požarevcu.\nHandke je objasnio da ga je na sahranu bivšeg predsednika Srbije i SRJ pozvala Miloševićeva porodica.\n"Dugo sam razmišljao i pomislio sam da bi bilo dovoljno da, tamo gde živim, pomislim na pokojnika. Međutim, onda sam toliko ružnog pročitao u svim novinama u Francuskoj, Španiji, Nemačkoj, jedan jezik, koji ne samo da izuva iz cipela, već navodi na iskakanje iz kože. Pomislio sam da, ako je prisutan tako prljav, unapred pripremljen jezik, koji ni ne zaslužuje da bude nazivan jezikom, mora se pokušati pronaći jedan drugi jezik", objasnio je on svoje motive.\nHandke je naglasio da sebi ne uzima za pravo da donosi ocenu o događanjima na prostoru bivše Jugoslavije.\n"Ionako presude donose drugi. Kao pisac ja i nisam na ovom svetu da nekom sudim", poručio je on.\n"Novinari su danas ne samo rezervne sudije, već i prethodnica presuda", kritikovao je austrijski pisac. "Novinari presude donose još pre sudija", dodao je on.\nKada je reč o današnjem novinarstvu, Handke je podvukao da novinari pišu tako da se uvrštavaju među ubice.\n"Čini se kao da su mediji ti koji raspiruju mržnju u svetu. Kada oni podstaknu mržnju, potom istu diriguju. Uz to, oni su ti koji najviše zarađuju na mržnji", ocenio je on.\nPeter Handke je u subotu na sahrani, u govoru koji je održao na srpskom, rekao da "takozvani svet nije nikakav svet".\n"Ja znam da istinu ne znam, ali posmatram okolo, slušam, osećam, sećam se. Srećan sam što sam danas ovde, blizu Jugoslavije, blizu Srbije, blizu Slobodana Miloševića", rekao je Handke, prema navodima nemačkih medija, u Požarevcu.\nTokom devedesetih godina, Handke je više puta bio na udaru javne kritike javnosti u Nemačkoj i Austriji, najpre zbog kritike politike Zapada u vreme raspada Jugoslavije, ali kasnije prevashodno zbog izražavanja simpatija za Slobodana Miloševića.\nPravi skandal je izazvala Handkeova, 1996. objavljena knjiga "Zimsko putovanje do reka Dunav, Sava, Morava i Drina ili Pravda za Srbe" u kojoj je nastojao da Srbe i Srbiju prikaže kao prave žrtve ratova u bivšoj Jugoslaviji.\nSlično se desilo i sa opsežnim tekstom u časopisu "Literature" 2004. koji je Handke objavio pošto je posetio Miloševića u Hagu i u kojem brani bivšeg predsednika Srbije i osporava njegovu odgovornost za zločine.\nPeter Handke, međutim, nije pristao da se na suđenju Miloševiću pred Haškim tribunalom pojavi kao svedok odbrane.\nNemački pisac i novinar Rajnhard Mor ocenio je u vezi sa piščevim govorom na sahrani u Požarevcu da je Handke "loš primer intelektualne opustošenosti".\n"Umesto da prizna da je bio u zabludi, Handke se zagriženo drži teorije zavere o Srbiji kao žrtvi zapadne agresije", ocenio je Mor.\nNjegov kolega Henrik M. Broder smatra da je Handke "jednostavno od onih koji nisu u stanju da postignu satisfakciju" i da niko "ne može da ga uzima ozbiljno".\nDanas 63-godišnji Handke je krajem šezdesetih i tokom sedamdesetih godina, posle spektakularnog nastupa na sastanku književne Gruppe 47 i objavljivanja knjige "Psovanje publike", slovio kao jedan od najznačajnijih pisaca nemačkog govornog područja.\nHandke, čija je majka bila koruška Slovenka, dobio je više najznačajnijih književnih nagrada za nemačko govorno područje, između ostalih i nagrade Georg Bihner i Šilerovu nagradu i bio više puta predlagan za Nobelovu nagradu za književnost.\nPariz - kakvo drŠtvo SE gradi u Francuskoj\nStudenti u borbi za tradicionalnu zaštitu države\nDok se francuska vlada suočava sa masovnom pobunom protiv novog zakona o radu koji je skrojen da smanji ogromnu nezaposlenost omladine, studenti traže da im se garantuju tradicionalni francuski recepti i odbijaju da prihvate primer nadirućih džinova kao što su Kina i Indija.\n"Ove studentske demonstracije u stvari govore da mladi Francuzi odbijaju da žive u svetu onakvom kakav on jeste", kaže Bruno Žuliar, predsednik glavnog studenstkog udruženja UNEF.\nFrancuski radnici ne mogu da prihvate duže radno vreme i manju platu po ugledu na azijske privrede o kojima se govori kao o modelu za budućnsot, izjavio je on agenciji AP.\nNajveće francuske studentske grupe odbijaju da pregovaraju sa vladom premijera Dominika de Vilpena sve dok se ova ne složi da povuče predlog novog zakona koji treba da stupi na snagu idućeg meseca.\nVlada je zakonom progurla ugovor o radu koji će dozvoliti francuskim kompanijama da bez obrazloženja otpuštaju zaposlene mlađe od 26 godina, tokom njihove prve dve godine staža.\nFrancuska omladina zahteva pouzdanu zašitu na radu koju uživaju njihovi roditelji - uključujući "ugovor na neodređeno vreme" koji teško opterećuje poslodavca u slučaju da pokuša da otpusti radnika. Za neke, takav ugovor je garancija doživotnog zaposlenja.\nŽuliar veruje da Francuska treba da potraži nova rešenja, a ne da kopira azijske ekonomije.\n"Francuska mora da ojača svoje obrazovanje, tehnologiju i polja istraživanja da bi bila bolja u trci sa zemljama u razvoju, kao što su Kina ili Indija, a ne da poklekne pred njima", kaže on.\nNovi zakon je cementirao snažni savez između studentskih udruženja i sindikata, koji najavlju poziv na generalni štrajk ako vlada ne popusti.\nDok je opšta stopa nezaposlenosti u Francuskoj danas oko 9,6 odsto, ta stopa među mladim Francuzima je 22,8 procenata.\nMnogi diplomrani mladi ljudi nastavljaju da godinama rade na sticanju viših akademskih zvanja kako bi time nadoknadili nedostatak iskustva. Tako postaju visoko obrazovana nezaposolena radna snaga.\nNa kraju, završavaju kao previše kvalifikovani ljudi, suočeni sa poslodavcima koji se boje da zaposle skupe radnike.\nStudenti danas strahuju da pod novim zakonom neće dobiti dovoljno garancija vlade koje bi im obezbedile zajmove banaka i stanovanje. Francuski studenti teško mogu da ubede stanodavce da im izdaju stan zbog svojih nesigurnih finansija.\n"U Francuskoj vlada velika stambena kriza. Sa ovakvim ugovorom o radu, ni jedan mladi radnik neće biti u stanju da dođe do stana", kaže Žili Kudru , predsednica Studentske konfederacije.\nZa studnete koji demostriraju, ta pitanja su daleko teža i stvarnija nego pretnje sa azijskih tržišta. Do te mere da mnogi odbijaju da gotvore o tome, ili kažu da nemaju mišljenje.\n"Mnogo je pitanja o budućosti ove generacije", kaže Kudru. "Glavna briga je kakvo drštvo gradimo u Francuskoj, kakav će biti francuski sistem u budućnosti".\nKanzas - Fort Livenvort\nIskustva iz Iraka ugrađena u novu obuku vojnika SAD\nVojska SAD, najmoćnija oružana sila na svetu, sprovela je reformu obuke i treninga svojih pripadnika kako bi se spremila za sukobe koji se ne mogu dobiti samo vojnim preimućstvom.\nSAD troše više na vojsku nego zajedno svih 15 zemalja koje ih slede, i njihova superiornost u oružanoj sili je ogromna.\nTo, međutim, nije garancija za pobedu nad neprijateljima koji se bore onako kako to čine pobunjenici u Iraku i Avganistanu ili kakvo je bilo obrušavanje civilnih aviona u nebodere Njujorka 11. septembra 2001. godine.\nKako bi se nosila sa konfliktima kakvi se očekuju u budućnosti, američka vojska je promenila filozofiju svoje obuke. "Akcenat je ranije bio na učenju onoga što treba misliti", rekao je Rojtersu brigadni general Volni Varner, drugi čovek Koledža za osoblje i komandu generalštaba u Fort Livenvortu u Kanzasu. "Sada studente učimo KAKO da misle", dodao je on.\nU tom koledžu oficiri se pripremaju za narednih deset godina svojih vojnih karijera i za nepredvidive buduće ratove koji će se "voditi istovremeno u brojnim zemljama širom sveta", kako se tvrdi u najnovijem dokumentu Pentagona o američkoj vojnoj strategiji. "To zahteva da Vojska SAD usvoji nekonvencionalne i indirektne pristupe", navodi se u dokumentu.\nTi pristupi su ranije uglavnom bili rezervisani za pripadnike specijalnih snaga, ali po novoj strategiji, svaki američki oficir moraće da bude jednako sposoban da se bori u konvencionalnom i nekonvencionalnom ratu i da nastavlja da se informiše i obučava i kada se sukob u kome je učestvovao okonča.\nTakvo razmišljanje uticalo je na sadržaj novog nastavnog programa koji se sprovodi u Fort Livenvortu.\nOn je izmenjen tako da sadrži pouke iz sukoba u Iraku i Avganistanu ali i iz arapske pobune koju je T.E. Lorens (Lorens od Arabije) vodio protiv Otomanskog carstva, do savremenih dokumenata o odnosu američkih trupa i iračkih civila.\nTaj odnos često se naziva "sindromom čoveka na Mesecu", jer se svodi na pitanje: "Ako ste vi, Amerikanci, uspeli da pošaljete čoveka na Mesec, zašto ne možete da nam popravite kanalizaciju?". Što se tiče Lorensa, on je pre 80 godina pisao da je borba protiv pobunjenika "aljkava i spora, kao da jedete supu nožem".\nAmerički recept za "jedenje supe nožem" iz 2006. godine glasi - diplomatija, obaveštajne aktivnosti, vojne aktivnosti i ekonomija, što je na engleskom obuhvaćeno akronimom DImE (Diplomacy, Information, military and Economic).\nVojska (military) je u toj skraćenici napisana malim slovom zato što je sračunato da samo oko 20 odsto napretka u borbi protiv pobunjenika dolazi od vojnih akcija.\nNapredak u obnovi Iraka posle američke invazije 2003. godine ide veoma sporo upravo zbog pobune koja se rasplamsala neposredno po okončanju većih borbi. Pobuna je suočila američke trupe sa neočekivanim problemima, od bombaša samoubica do frakcijskih sukoba u političkom životu.\nOklopne jedinice koje su na juriš ušle u Irak i za 20 dana osvojile Bagdad, što je u to vreme viđeno kao dokaz američke nepobedivosti, nisu bile obučene za borbu protiv pobunjenika ni za posleratnu obnovu. Od tada, u samoubilačkim napadima i zasedama na putevima ubijeno je oko deset puta više američkih vojnika nego tokom invazije.\nU novom priručniku stoji da je upotreba najmanje dovoljne sile često najbolje rešenje. "Beskorisno je pokretati operacije u kojima će poginuti pet pobunjenika, ako kolateralna šteta dovede do toga da se broj boraca u njihovim redovima poveća za 50".


Budžet krpimo sa domaćeg tržišta – Bankar.me\nJune 7, 2019 Članci, CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nPredstavnici međunarodnih finansijskih organizacija i stručnjaci, koji su govorili za Centar za istraživačko novinarstvo Crne Gore (CIN-CG), saglasni su da ovaj potez Vlade ne mora da znači da je Crna Gora iscrpila i mogućnosti zaduživanja na stranom tržištu, uprkos niskom kreditnom rejtingu.\nIako su domaće banke najveći kupci obveznica, stručnjaci tvrde i da bi banke, uprkos kupovini državnih obveznica, trebalo da imaju dovoljno novca za krediranje privrede i građana.\nObveznice su državne hartije od vrijednosti čijom prodajom se država zadužuje, a kupcu isplaćuje garantovani godišnji prinos.\nStranci opet kupci\n“Preveliko oslanjanje na strane izvore finansiranja, moglo bi izložiti Vladu riziku od mogućih promjena na globalnim finansijskom tržištu”, kažu za CIN-CG u Međunarodnom monetarnom fondu (MMF).\nU toj međunarodnoj finansijskoj organizaciji objašnjavaju da je emitovanje državnih obveznica na domaćem tržištu dio dugoročne strategije crnogorske Vlade za upravljanje dugom koja ima za cilj da proširi izvore finansiranja i razvijanja baze investitora.\n“Dio te strategije je razvoj domaćeg tržišta obveznica kao dodatnog izvora finansiranja. Crna Gora je tek u ranoj fazi da stvori veću dubinu na domaćem tržištu kapitala i potrebno je da ohrabri male investitore da kupuju državne obveznice”, objašnjavaju iz MMF-a.\nVlada je sredinom aprila emitovala državne hartije u vrijednosti od 190 miliona na period od sedam i pet godina. Prodate su sve obveznice koje dospijevaju za sedam godina uz godišnju kamatu od 3,5 odsto za 50 miliona eura i još 25 miliona obveznica koje dospijevaju za pet godina, a u drugoj seriji krajem maja emitovano je preostalih obveznica u vijednosti od 140 miliona eura na pet godina, od čega je prodato 67,8 miliona eura.\nIz MMF-a objašnjavaju da je karakteristika ovih domaćih obveznica da su slične onima iz prošlogodišnje emisije na stranom tržištu, kada je riječ o cijenama i rokovima dospijeća.\nA, uslovi zaduživanja tada su bili po povoljnijoj kamatnoj stopi od 3,37 odsto, u odnosu na neka ranija zaduživanja kada je Crna Gora uzimala novac na stranom tržištu i po kamatama većim od sedam odsto.\nIz Svjetske banke (SB) za CIN-CG nijesu mogli detaljnije da govore o odluci crnogorske Vlade da emituje državne obveznice na domaćem tržištu. Objasnili su da prate aktivnosti Vlade u vezi sa izdavanjem domaćih obveznica “kako bi mogli bolje da razumiju i ocijene sve aspekte te akcije”.\nDug umanjuje razvoj\nFinansijski konsultanat i raniji viceguverner Centralne banke (CBCG) Goran Knežević za CIN-CG ističe da je emitovanje domaćih obveznica na domaćem tržištu sa stanovišta ročne strukture javnog duga pozitivan potez, ali je nepoznato kako će to uticati na strukturu između domaćeg i stranog duga, jer će dobar dio tražnje za kupovinu, direktno ili indirektno preko finansijskih institucija, doći iz stranih izvora zbog razlika u kamatnim stopama i nepostojanja ograničenja da strana tražnja bude plasirana na domaćem tržištu.\nKnežević smatra i da će se ovom emisijom poboljšati cjenovna struktura duga, posebno ako je to zaduženje za refinasiranje ranije skupih zaduženja.\n„Imajući u vidu strukturu privrede, izostanak domaće valute, spoljnotrgovinsku razmjenu, strukturu agregatne potrošnje i druge makroekonomske indikatore Crne Gore bez dileme se može konstatovati da je javna zaduženost već na kritično visokom nivou“, istakao je Knežević.\nOn objašnjava da kada stepen zaduženosti pređe određenu granicu ima negativan efekat na razvoj, pa čak i rast mjeren, recimo, veličinom rasta BDP-a.\n„Druga važna sublimacija brojnih studija je da stepen zaduženosti ne može biti ispravno mjeren samo odnosom sa BDP-om, već se moraju uključiti ocjene sposobnosti vraćanja duga – struktura privrede, makroekonomske perfomanse, struktura platnog bilansa, ranjivosti, te dodatno treba ocijeniti strukturu javnog duga. Za neku zemlju zaduženost veća od BDP-a nije toliki problem kao za drugu, sa nepovoljnijim nabrojanim elementima“, kazao je Knežević.\nEmitovanjem državnih obveznica, kako tvrde u resoru kojim rukovodi ministar Darko Radunović, želi se osnažiti domaće tržište kapitala.\n“U prethodnom periodu, često su izražena mišljenja da postoji dovoljno prostora da se dio novca koji se obezbjeđuje putem emisije obveznica, može obezbijediti emisijom domaće obveznice. Postojali su predlozi osiguravajućih kuća i banaka da se kroz emisiju obezbijedi novac za finansiranje budžeta i da se omogući kompanijama iz Crne Gore da lakše obezbijede plasmane i da ne moraju izlaziti na međunarodno tržište kako bi plasirali svoj novac”, kazali su iz Ministarstva finansija za CIN-CG.\nDodaju i da Vlada nije iscrpila svoje mogućnosti zaduživanja na stranom tržištu na koje je povoljnije izaći sa obveznicama u većem iznosu, jer je tada veće interesovanje investitora.\nIz Ministarstva finansija su istakli da su cijenu kreirali u rasponu koji je sličan nivou cijena obveznica na stranom tržištu. Prošlogodišnja emisija od pola miliona eura je bila po kamati od 3,37 odsto.\n“Imajući u vidu da je većina banaka i osiguravajućih kuća kćerke firme međunarodnih finansijskih grupacija, onda one svoje odluke o ulaganjima baziraju na osnovu cijena crnogorskih obveznica na stranom tržištu. Ako je ta cijena niža od one po kojoj se kreću cijene naših obveznica na stranim tržištima, investitori lako mogu donijeti odluku da investiraju spolja“, pojasnili su iz Ministarstva finansija na naše pitanje o posljednjoj emisiji.\nIsta praksa u regionu\nUprkos visini duga i Dejan Šoškić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu i član Savjetodavnog odbora Centralne banke Crne Gore (CBCG) za CIN-CG ocjenjuje da crnogorska Vlada nije iscrpila mogućnosti zaduživanja na stranom tržištu time što je emitovala obveznice na domaćem tržištu.\n“Mogućnosti postoje za finansiranje javnog duga i na domaćem i na međunarodnom tržištu. Do sada je Crna Gora uzimala direktno kredite od strane međunarodnih finansijskih institucija, banaka, drugih država i emitovanjem obveznica na međunarodnom finansijskom tržištu (euroobveznice). Normalno je da se državna obveznica ponudi i na domaćem tržištu. To je uobičajena praksa većine zemalja i neke druge zemlje u regionu takvu praksu imaju već godinama unazad”, objasnio je Šoškić.\nPrema njegovim riječima, emitovana državna obveznica na domaćem finansijskom tržištu je važna jer je to dodatni namjenski vid štednje za građane i pravna lica koji ima, po pravilu, niži kreditni rizik u odnosu na depozite u bankama.\n“Uz to, nema ni limita za osiguranje depozita, već za čitav ulog garantuje država kao emitent. Državna obveznica svojim sekundarnim prometom na berzi ili van nje, može da podstakne trgovanje i razvoj na tržištu kapitala. Normalno je da države finansiraju svoj javni dug i na domaćem i na inostranom tržištu kreditima i obveznicama. Zato emisija državnih obveznica predstavlja prirodnu fazu u razvoju sistema finansiranja javnog duga zemlje”, istakao je Šoškić.\nŠoškić navodi da Republika Srbija više od 10 godina ima redovne aukcije državnih obveznica različitih rokova u dinarima i u eurima na domaćem tržištu gde ih kupuju domaće banke, druge domaće institucije, građani, privreda, ali i strani investitori.\n“Slično je i u nekim drugim zemljama u regionu. Obveznice države se mogu emitovati na domaćem tržištu radi podsticanja domaćeg tržišta kapitala, ali je ipak, po pravilu, glavni razlog zapravo razvoj sistema finansiranja javnog duga države, kojim se kreiraju nove mogućnosti koje se mogu koristiti u budućnosti i kombinovati sa postojećim mehanizmima finansiranja javnog duga. Time se de facko kreiraju alati za buduću efikasniju optimizaciju finansiranja javnog duga zemlje”, objasnio je Šoškić.\nNajveći kupci domaće banke\nIako javno nije saopšteno ko je sve kupovao domaće obveznice, prema nezvaničnim informacijama sa Montengroberze, najveći kupci su bili domaće banke i osiguravajuće kuće. Ministarstvo finansija smatra da zaduživanjem kod komercijalnih banaka nije konkurent privredi.\n“Mislimo da zaduživanje države ne utiče na zaduživanje privrede i da nijesmo u tom pitanju konkurent. Banke u svojim godišnjim planovima definišu politiku kreditiranja građana, privrede i državi. U tom dijelu postoje ograničenja koliko može biti izloženost banke jednom klijentu, računajući i državu. U skladu sa tim, ne postoji rizik da će se kroz zaduživanje države kroz domaće obveznice ugroziti finansiranje privrede”, ocjenjuju u Ministarstvu finansija.\nIz MMF-a kažu da banke imaju dovoljno novca da kreditiraju i Vladu i privatni sektor, posebno mala i srednja preduzeća.\nNavode podatak da su prošle godine krediti privatnom sektoru rasli po stopi od 9,1 odsto, što je najbrža stopa od globalne finansijske krize, dok su krediti privredi rasli sporije po stopi od 5,1 odsto.\nUpozoravaju da nisku efektivnost pravosudnog sistem za izvršenje duga, sive ekonomije i slabo razvijene računovodstvene prakse malih preduzeća otežava pristup kreditima.\n“Finansijski uslovi u kojima se nalazi Evropa i svijet, sa viškom likvidnosti usljed ekspanzivne monetarne politike velikih centralnih banaka, čine da novca i kapitala ima dovoljno i da je njegova cijena relativno niska. U čitavom regionu jugoistočne Evrope problem sa finansiranjem privrede nije toliko u nedostatku novca i kapitala, već više u tome da vrlo često nema dovoljno kvalitetnih dužnika – dobrih kompanija koje bi uzimale kredite”, tvrdi Šoškić.\nOd strukture duga, to jest da li se Crna Gora zadužuje na domaćem ili stranom tržištu, čini se da je važnije pitanje na što ide taj dug – da li se sredstva ulažu u razvoj ili se dominantno pokriva potrošnja.\nPrema upozorenjima stručnjaka, problem Crne Gore je u tome što se zaduživanjem finasira budžetski deficit.\nKnežević upozorava da je od nezavisnosti zaduženost rasla prebrzo i prilično neproduktivno.\n„Trebalo je da se učimo na brojnim primjerima drugih zemalja koji su danas na stepenu razvoja koji ćemo mi imati tek za 10 ili 20 godina. Dodatno nepovoljan element zaduženosti je loš istorijat i pad garancija Vlade u ranijem periodu“, naglašava Knežević.\nUkupan dug Crne Gore 2006. godine bio je 700 miliona eura. Na kraju prošle godine iznosio je 3,1 milijardu eura.\nPrema pokazateljima iz ove godine, tendecija zaduživanja se nastavlja, jer privreda Crne Gore ne stvara dodatnu vrijednost iz koje bi mogla da se finasira javna potrošnja.\nNa opasnost od olakog zaduživanja upozorava se i u posljednjem Izvještaju o napretku Evropske unije (EU). Činjenica da Crna Gora nije imala snage za suštinske strukturne reforme, mogla bi opasno ugroziti ne samo ekonomiju zemlje, već i proces pridruživanja, jer je javni dug odavno prešao kriterije Mastrihta.\nObveznice konkurencija depozitima\nKnežević je kazao da su državne obveznice konkurencija depozitnim proizvodima koje nude banke, ali i opcija da banke plasiraju višak likvidnosti.\n„Konkurencija u izvorima bankama znači manje izvora za banke, a time i manje kredita od banaka i kreditne multiplikacije kao uticaja na opšti razvoj, pod uslovom da pad tražnje za depozitima banke ne nadoknade drugim povoljnijim ili jednako povoljnim izvorima. Nažalost, mi ne raspolažemo o podacima o visine kreditne multiplikacije u Crnoj Gori. Ako se desi pad tražnje za depozitima, što naglašavam da ne mora, jer zavisi od sposobnosti banaka da obezbijede dugoročne izvore finansiranja, to će svakako imati uticaj i na pad likvidnosti banaka. Koliki, zavisi od mnogo stvari. Banke će se ovdje sigurno pojavljivati i na strani tražnje za ovim obveznicama, što pod pretpostavkom nepromjenjivosti nivoa izvora, znači manju kreditnu aktivnost. Vjerovatno je Ministarstvo finansija sa Centralnom bankom ispitivalo sve ove uticaje kroz neki model“, rekao je Knežević.\nPOJMOVICrna Gora javni dug Domaće državne obveznice državne obveznice montenegroberza državni dug\nPrevious Plantaže poravnanjem protiv tužbi radnika\nSljedeći Crnu Goru u zimskoj sezoni posjetilo više od 153 hiljade turista\nZa tri godine ćemo se zadužiti 735 miliona eura\nRadna grupa će uraditi klasifikaciju preduzeća i preduzetnika na one kojima je zabranjen rad, na …\nFed najavila nove mehanizme zbog sve veće potražnje centralnih banaka za dolarima\nTramp mijenja pravila: Cijene automobila biće znatno niže


8.7.2019 Oštetili budžet RS za 1,1 milion KM\nPoreska uprava Republike Srpske je u prvoj polovini ove godine nadležnim tužilaštvima u RS dostavila 12 izvještaja protiv poreskih obveznika zbog osnova sumnje da su činjenjem krivičnih djela oštetila budžet RS u iznosu od 1,1 milion maraka.\nIzvještaji su u tom periodu podneseni, prije svega zbog utaje poreza i doprinosa, ali i zloupotrebe službenog položaja ili ovlaštenja, te falsifikovanja isprava i nepravilnog izdvajanja sredstava.\nNaime, najviše izvještaja nadležnim tužilaštvima u prvoj polovini ove godine, njih osam, podneseno je zbog krivičnog djela utaja poreza i doprinosa, odnosno zbog sumnje da su odgovorna lica u osam preduzeća utajila poreze i doprinose u ukupnom iznosu od 1.019.604 maraka štete za budžet RS. Za ovo krivično djelo izvještaji su podneseni protiv odgovornih lica u preduzećima: AD „GOinfo“ Banjaluka, DOO „Euro K 2007“ Banjaluka, Rukometni klub veterana Prijedor, DOO „Agrocom VD“ Srbac, DOO „Klub Aparthotel Vučko“ Pale, DOO „Shop&Go“ Bijeljina, DOO „Boden Agrar JS Sema“ Banjaluka i DOO „“Mald“ Gradiška.\nPored toga, u prvoj polovini ove godine Poreska uprava RS je nadležnim tužilaštvima podnijela i dva izvještaja protiv odgovornih lica u dva preduzeća zbog sumnje u postojanje krivičnog djela zloupotreba službenog položaja ili ovlaštenja, čime je po budžet RS pričinjena šteta u iznosu od 41.798 KM, a izvještaji su zbog ovog krivičnog djela podneseni protiv odgovornih lica u preduzećima AD „Malpreh“ Banjaluka i DOO „HA-grad“ Teslić.\nJedan izvještaj nadležnom Okružnom javnom tužilaštvu Istočno Sarajevo podnesen je i protiv odgovornog lica u DOO „Dva javora“ Pale, zbog sumnje u postojanje krivičnog djela nepravilno izdvajanje sredstava, čime je po budžet RS pričinjena šteta u ukupnom iznosu od 20.534 KM. Isto tako, nadležnom tužilaštvu je podnijet i izvještaj zbog osnova sumnje da je odgovorno lice u preduzeću AD „Put“ Banjaluka počinilo krivično djelo falsifikovanje ili uništavanje poslovnih knjiga.\nOvi podaci pokazuju da je i u 2019. godine nastavljen intenzivan rad istražilaca Poreske uprave RS na terenu, sa ciljem razotkrivanja krivičnih djela. S tim u vezi, naglašavamo da će inspektori Poreske uprave RS i u narednom periodu, u skladu sa zakonskim ovlaštenjima, nastaviti intenzivan rad na razotkrivanju krivičnih djela iz oblasti poreza, a čijim činjenjem se nanosi šteta budžetu Republike Srpske.


svajcarski selektor izjava dzerdan saciri incident jakna ovk\nRuku na srce, Šaćirija je ogrnuo jedan od navijača, kom je sada zabranjen ulazak na stadione, ali je jaknu ostavio na sebi fudbaler, sve do momenta kada je ipak odložio.\nŠaćiri, Jakin i Arnold\nPosle incidenta nije bilo oglašavanja, a prvi su se javili Švajcarci koji se ograđuju o postupak "navijača", ali i pohvalil Šaćirija koji "nije naseo na provokaciju". Sve se to zbivalo u danima kada je fudbaler proslavljao 30. rođendan, a selektor Švajcarske Murat Jakin je otkrio da je fudbaler dobio čak pet torti, ali priče o eventualnim sankcijama zbog skandaloznog poteza, nije bilo.\n- Nemam šta da kažem o incidentu sa jaknom. Koncentrisani smo na utakmicu sa Litvancima. Džerdan je napunio 30 godina i dobio je pet torti! Tako da je pet puta morao da drži govor, ali on to voli, rekao je Jakin za "Blik".\nPortparol reprezentacije Švajcarske Adrian Arnold smatra da je Šaćiri veoma odgovoran.\n- Veoma je iskusan i, kao kapiten, zna svoju odgovornost. Zna kako treba da se ponaša i nacionalni tim neće biti poligon za političke stvari. Polažemo dosta pažnje na sigurnost i obezbeđenje, ali upadi na teren su nešto što nas izuzetno nervira, bez obzira na to što smo imali dovoljan broj redara. Dvojica su bili na mestu gde su se davala izjave. Očigledno da treba da ga osiguramo bolje. Na kraju, ako želite da bude popuno sigurni, jedino rešenje je da podignete pet mertara visoku ogradu oko terena, naglasio je Arnold.\nVEZANA I OPLJAČKANA Užasno iskustvo bivše Balotelijeve devojke! Lopovi ukrali dragocenosti u vrednosti od 300.000 evra dok je njen verenik igrao utakmicu\nSRBIJA - AZERBEJDŽAN Piksijev tim NEĆE MOĆI SVI DA BODRE u jednoj od odlučujućih utakmica u kvalifikacijama za SP! Evo gde možete da gledate TV prenos


Vlada /Podržana zaduženja od oko milijardu KM, na sjednici bili i Novalić i Milićević / Radio Sarajevo\nVlada / Podržana zaduženja od oko milijardu KM, na sjednici bili i Novalić i Milićević\n10. 06. 2020. u 14:26:00 Radiosarajevo.ba\nFederalna vlada je podržala inicijativu da kreditnim zaduženjem kod Evropske unije budu osigurana sredstva za makrofinansijsku pomoć Bosni i Hercegovini u iznosu do 250 miliona eura.\n"Konačna odluka o zaduženju bit će donijeta po okončanju pregovora sa Evropskom komisijom koja djeluje u ime Evropske unije, s kojom će biti utvrđeni konačni uslovi kreditnog zaduženja. Federalno ministarstvo finansija će Vladi FBiH podnijeti informaciju o pregovorima, kao i tekst usaglašenog sporazuma o kreditnoj liniji između Evropske unije i Bosne i Hercegovine", saopćeno je nakon sjednice Vlade FBiH.\nNavedeno je da je cilj makrofinancijske pomoći je ublažiti socijalne i ekonomske posljedice pandemije COVID-19, odnosno ublažiti ograničenja koja Bosna i Hercegovina ima s finansiranjem iz vanjskih izvora, ublažiti platnu bilansu i budžetske potrebe, ojačati stanje deviznih rezervi i pomoći BiH i u rješavafnju tekućih vanjskih i finansijskih poteškoća.\nTakođer, Vlada FBiH je danas odobrila i zaduženja Federacije u iznosu od 460 miliona KM, i to putem emisije obveznica i trezorskih zapisa.\n"Vlada je, s ciljem prikupljanja sredstava za financiranje izdataka utvrđenih budžetom za 2020. godinu, donijela četiri odluke o odobravanju zaduženja FBiH putem emisije obveznica. Odlukama su odobreni nominalni iznosi do 60 miliona KM, 100 miliona, te dva puta do 50 miliona KM. S istim ciljem su odobrena i tri zaduženja putem emisije trezorskih zapisa: jedna do 100 miliona KM i dva puta do 50 miliona KM. Kako je obrazloženo, ne znači da će do ovih zaduženja i doći", saopćeno je nakon sjednice.\nInače, današnjoj sjednici u Sarajevu prisustvovali su i premijer FBiH Fadil Novalić, koji je jedan od osumnjičenih u predmetu Tužilaštva BiH zbog nabavki 100 respiratora, i ministrica finansija Jelka Milićević, koja je jedan od svjedoka Tužilaštva BiH.\nTagovi: Vlada FBiH EU zaduženje kredit odluke\nVlada FBiH / Finansijska policija "pročešljala" Aluminij: Izvještaj ide u tužilaštvo\nSDA / Izetbegović o formiranju vlasti u FBiH: Ne znam zašto se SBB sada odriče toga