Vlada Brčko distrikta BiH usvojila je na nastavku 18. redovne sjednice Prijedlog Pravilnika o načinu i uslovima za podsticaj u poljoprivrednoj proizvodnji za 2017. godinu. Budžetom Brčko distrikta BiH za tekuću godinu za ove namjene izdvojeno je 8.525.000 KM.\nŠef Odjeljenja za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu Saša Tanić rekao je da je Odjeljenje zadržalo stav kao i prošle godine, gdje se garantuje isplata prvenstveno 80% sredstava, a ukoliko bude dodatnih sredstava i ostalih 20%, s obzirom da se broj zahtjeva za podsticaj ne može predvidjeti. On je napomenuo da bi pravilnik trebao stupiti na snagu već tokom sljedeće sedmice, te da će Odjeljenje od 1. augusta objaviti javni poziv koji će trajati 40 dana, a o čemu će poljoprivrednici biti naknadno informisani.\n„Svi poljoprivrednici koji žele da dobiju podsticaj moraju da podnesu zahtjev na vrijeme jer bez toga neće biti moguće isplatiti sredstva. Pravilnik je izmijenjen u odnosu na ranije godine, kada je riječ o tehničkim stvarima, s ciljem olakšavanja procesa prijave poljoprivrednika, a usklađene su i određene poljoprivredne kulture i proizvodnje na način da su izjednačene“, zaključio je Tanić.\nČlanovi Vlade usvojili su i Prijedlog Odluke o odobravanju Programa utroška sredstava s pozicije grantova neprofitnim i drugim organizacijama za 2017. godinu u Odjeljenju za stručne i administrativne poslove – Pododjeljenje za podršku mjesnim zajednicama, NVO i udruženjima građana.\nUsvojen je i Prijedlog Odluke o odobravanju Programa utroška sredstava kapitalnih grantova u 2017. godini u Odjeljenju za raseljena lica, izbjeglice i stambena pitanja kao i Prijedlog Odluke o odobravanju Programa utroška sredstava tekućih grantova u 2017. godini u ovom odjeljenju.\nUsvojena je Odluka o davanju saglasnosti Odjeljenju za privredni razvoj, sport i kulturu za preduzimanje aktivnosti s ciljem uspostavljanja saradnje s projektom integrisanog lokalnog razvoja; Prijedlog Odluke o imenovanju predstavnika Brčko distrikta BiH u radnu grupu na državnom nivou a u vezi s pripremom Sektorskog planskog dokumenta za sektor transporta; Zaključak o davanju mišljenja na Nacrt note sporazuma u dijelu koji je u skladu s projektom „Podsticaj za obnovljive izvore energije“; Prijedlog Zaključka o očitovanju Vlade o prijedlogu projekta „Informisano upravljanje mobilnosti radne snage u Jugoistočnoj Evropi“ kao i odluke o usvajanju akcionih planova za otklanjanje nedostataka po izvještaju o reviziji finansijskog poslovanja Odjeljenja za javni registar Vlade Brčko distrikta BiH i Razvojno-garantnog fonda za 2016. godinu.\nVlada Brčko distrikta BiH primila je k znanju Informaciju Ureda za upravljanje javnom imovinom u vezi s neizmirenim obavezama Uprave za indirektno oporezivanje BiH po osnovu ugovora o zakupu poslovnog prostora na graničnom prelazu, Informaciju o zaključku Vijeća ministara BiH u vezi s preporukom institucije ombudsmana za ljudska prava BiH, kao i Izvještaj o radu Direkcije za finansije Brčko distrikta BiH za 2016. godinu.


Usvojeni planovi rada i djelovanja javnih ustanova i preduzeća\nOdbornici Skupštine grada Trebinja usvojili su danas plan rada i djelovanja za 15 javnih ustanova i preduzeća za 2019. godinu.\nUsvojeni su planovi rada i djelovanja javnih ustanova Centra za socijalni rad, vrtića “Naša radost”, Doma mladih, Centra za informisanje i obrazovanje, Kulturnog centra, Turističke organizacije, Doma zdravlja, Apoteke, “Trebinjesporta”, Muzeja Hercegovine, Narodne biblioteke, Agencije za razvoj malih i srednjih preduzeća, “Ekologije i bezbjednosti”, Agrarnog fonda i javnog preduzeća “Radnik”.\nGlavna primjedba i opozicionih i odbornika vlasti bila je da ovu vrstu izvještaja treba usvajati u decembru, a ne u martu u godini na koju se planovi odnose jer ustanove na ovaj način rade bez plana i programa duže od 60 dana.\nOdbornik PDP-a Saša Borjan istakao je da su primijetna značajna povećanja izdavajanja za bruto plate u pojedinim ustanovama.\nOdbornik SDS-a Vidomir Begenišić rekao je da je plan programa javnih ustanova jasno stavio do znanja da ovogodišnji budžet ima socijalni, a ne razvojni karakter.\nOn je ukazao i na visinu vlastitih prihoda pojedinih ustanova i preduzeća, koji su do 30. septembra 2018. naplaćeni manje od plana.\n“Centar za informisanje i obrazovanje ima prihode od 84.000 KM, a preduzeće ‘Radnik’ 90.000. Na tržištu, sad ili ikad, ima posla u građevinskom sektoru, a ‘Radnik’ ima prihode koliko i medijska kuća”, naveo je Begenišić.\nOdbornik SNSD-a Gordan Mišeljić pohvalio je rad Narodne biblioteke i Kulturnog centra, navodeći da je očigledno da njihova rukovodstva znaju svoj posao.\nNJegov stranački kolega Srđan Simović naveo je da se sve odluke donose s ciljem da javne ustanove povećaju prihode, što će omogućiti i zapošljavanje novih radnika.\nOdbornici skupštinske većine podržali su i prijedlog Odjeljenja za privredu da se poveća boravišna taksa sa postojeće dvije na tri KM za hotele, hostele i motele, dok će boravišna taksa za privatni smještaj na godišnjem nivou ubuduće iznositi 30 KM za krevet.\nU obrazloženju odluke navedeno je da su se na ovaj korak odlučili zbog toga što je Trebinje proglašeno za prvo turističko mjesto u Republici Srpskoj.\nU toku je dvosatna pauza nakon koje će odbornici nastaviti rad o ostalim tačkama dnevnog reda.


OTVORENA NOVA FABRIKA "Henkela" u Kruševcu! - Informer\n17:10 Ekonomija 0\nOTVORENA NOVA FABRIKA "Henkela" u Kruševcu!\nU Kruševcu je danas otvorena nova Somat fabrika kompanije "Henkel Srbija", investicija vredna 20 miliona evra\nU novom pogonu posao će dobiti još 50 ljudi, a u fabrici će se koristiti prvi put najsavremenija tehnologija za proizvodnju Somat tableta za mašinsko pranje sudova sa rastvorljivom folijom, kojim će se, kako navode u kompaniji, snabdevati 36 regionalnih, evropskih i globalnih tržišta.\nPresecanjem vrpce, novu fabriku svečano su otvorili premijerka Ana Brnabić, ambasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman, direktor fabrike "Henkel Srbija" u Kruševcu Dušan Antonijević, kao i predstavnici kompanije na globalnom nivou i predstavnici lokalne samouprave.\nPremijerka je istakla da je nova investicija važna za srpsku privredu i zahvalila se "Henkelu" što zapošljava u Srbiji oko 400 ljudi i za fanstastične uslove koje imaju radnici.\nOna je naznačila da “Henkel” otvara nova radna mesta, ali i uvodi novu tehnologiju i znanje, a to je ono sto će sutra određivati konkrentnost, te dodala je da je "Henkel" primer društveno odgovorne kompanije, koja je investirala više stotina hiljada evra u projekte pomoći lokalnoj samoupravi, za škole, puteve, zdravstveu zaštitu.\n- Nadam se da ćete sa ovim pogonom ući među 10 izvoznika iz Srbije i time podići konkurentnost Srbije - rekla je premijerka.\nOna je navela navela da je Kruševac postao jedan od primera lokalne samouprave koje su povoljno okruženje za poslovanje, kako za strane, tako i za domaće kompanije, koje žele da otvaraju radna mesta.\n- Henkel je jedan od dobrih primera, došli su u Srbiju 2002. godine i od tada šire poslovanje, što je važno kao indikator šta drugi investitori mogu da očekuju od Kruševca - rekla je premijerka.\nI ambasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman vidi “Henkel” kao simbol sve intenzivnije ekonomske saradnje Srbije i Nemačke.\nPodsetio je da u Srbiji posluje oko 400 nemačkih kompanija, koje zapošljavaju 44. 000 radnika, a od 2000. godine Nemačke inevsticije u Srbiji iznose dve milijarde evra.\nOn je ukazao i da angažman nemačkih kompanija u Srbiji odlikuju održivost i visok kvalitet, da nemačke kompanije kada donesu odluku o investiranju, investiraju dugoročno i počinju poslovanje na duže staze.\nIzgradnja novog proizvodnog pogona Henkela počela prošle godine i završena za osam meseci izvestio je direktor fabrike Dušan Antonijević i podsetio da “Henkel” uspešno posluje u Srbiji već više od 15 godina i do sada je investirao 200 miliona evra u srpsko tržište.\nKompanija očekuje rast izvoza za 20 odsto, koji bi dostigao vrednost od 150 miliona evra, dodao je Antonijević.\nGlobalni menadžer održivog razvoja “Henkela” Volfgang Veber rekao je da “Henkel Srbija” sarađuje sa 20 kooperanata i istakao je da kompanija veliku pažnju posvećuje bezbednosti i zdravlju zaposlenih.\nPotpredsednik sektora marketinga za centralu i istočnu Evropu Mihael Čeh rekao je da je pre 15 godina “Henkel” pronašao idealnog partena za širenje poslovanja i prepoznao prednosti Srbije i Kruševca, a gradonačelnica Kruševca Jasmina Palurović se složila da novi pogon "Henkela" pokazuje da je Kruševac dobro privredno okruženje,te dodala da od 2002. godine "Henkel" raste, a sa njim i taj grad.\nNemačka kompanija "Henkel" posluje širom sveta u različitim oblastima, a u Srbiji posluje od 2002. godine kada je kupila kruševačku “Merimu”.\nTri najpoznatija "Henkel" brenda su Persil (deterdžent), Švarckof (Sćwarzkopf - nega kose) i Loktajt (Loctite - lepak), a ostvarili su više od 6, 4 milijardi evra ukupne prodaje.\n"Henkel" je 1962. godine lansirao Somat - prvi deterdžent za čišćenje u Nemačkoj koji je posebno razvijen za mašine za sudove.\nKompanija zapošljava gotovo 53. 000 ljudi širom sveta.\nfabrika Henkel Kruševac otvorena\n13:29 Ekonomija 0\nSPREMNI ZA PRIVATIZACIJU "Trajal" potpisao ugovore vredne pet miliona evra!


VIŠE OD MILIJARDU KM INVESTICIJA | SRNA\nJAHORINA , 17. OKTOBRA /SRNA/ - Ulaganjima Vlade Republike Srpske od Jahorine je stvoren jedan od najmodernijih ski-centara u Evropi, ali istovremeno ova planina je i investiciona destinacija jer se ulaže više od milijardu KM, izjavili su danas predsjednik Nadzornog odbora i direktor Olimpijskog centra /OC/ "Jahorina" Nedeljko Elek i Dejan LJevnaić.\n"Sa investicijama smo ove godine podigli kapacitet iznad 50 odsto na Jahorini. Nama koji radimo ovdje smiješno zvuče priče da u Republici Sprskoj nema investicija. Zbog toga samo da navedem da je prošle godine direktnih stranih investicija u Federaciju BiH /FBiH/ bilo 314 miliona KM, dok je samo na Jahorini jedan privatni investitor uložio 120 miliona KM u hotel. Toliko o odnosu investicjia u Republici Srpskoj i FBiH", rekao je Elek.\nOn je naglasio da su se od početka takozvane krize u avgustu OC "Jahorini" javila tri nova investitora koji će da investiraju više od 100 miliona KM iz FBiH.\n"Dakle iz FBiH dolaze i otvaraju svoje firme u Republici Srpskoj. Kada smo pitali zašto ulažu u Republici Srpskoj dali su konkretne odgovore da je porez na neto plate u FBiH 69,5 odsto, a u Srpskoj 49 odsto. Porez na promet nekretnina u Republici Srpskoj ne postoji, a u FBiH iznosi više od šest odsto i zavisi od kantona do kantona", pojasnio je Elek.\n"Tako smo došli da imamo najskuplji kvadrat u regionu jer je na Jahorini plac od 500 metara kvadratnih prodat za dva miliona KM. Na zadnjoj licitaciji je kvadrat bio 4.000 KM. Najviše smo ponosni što je Vlada Republike Srpske pored ulaganja u infrastrukturu odlučila da ulaže i u smještajne kapaciteta", dodao je on.\nElek je kao primjer naveo renoviranje hotela "Partizan" u vlasništvu Vlade Srpske koji će biti kapaciteta 1.000 krevata i zapošljavanje još 150 ljudi.\n"Gradimo pet novih žičara, dva šestosjeda. Izgradili smo novu stazu koja je pokrivena sistemom za osnježavanje, kao i dječiji poligon, dva ski-lifta tipa sidro u Rajskoj dolini i namjera je da oživimo stazu olimpijskog spusta koja nije radila 30 godina", naveo je LJevnaić.\nOn je napomenuo da je urađeno sedam kilometara novog sistema za osnježavanje i rasvjeta staze "Novak Đoković".\n"Malo je ski-centara u svijetu koji mogu da se pohvale da mogu da koriste ime Novaka Đokovića. Radimo proširenje Olimpijskog bara, a uradili smo novi zip-lajn. To su projekti koji se u normalnim okolnostima grade za tri godine, a mi smo iskoristili šansu koju nam je dao srpski član Predsjedništva i počeli u maju, a planiramo da sve realizujemo do početka sezone", rekao je LJevnaić.\nDirektor OC "Jahorina" je napomenuo da bez takve podrške ništa ne bi bilo realizovano napominjući i da se gradi 250.000 novih kvadrata hotelskih kapaciteta.\n"Kada se to pomnoži sa prosječnom prodajnom cijenom od oko 5.000 KM dođemo do milijardu investicija na Jahorinu. Podrška investicijama koju smo dobili je značajna i trudićemo se da budemo lider u regionu što se tiče skijanja i prvi otvorimo sezonu", rekao je LJevnaić.\n"Koncerti Toni Cetinski 3. decembra, Haris Džinović 4. decembra, Saša Matić 5. decembra. Tokom decembra ćemo imati više od 20 koncerata do Nove godine. Pored infrasturkurnih projekata puno ćemo ulagati i u ivent marketing kako bi se čulo šta se radi na Jahorini", dodao je LJevnaić.


Završen četvrti „Valter kup“ | podunavlje.info\nSMEDEREVO, 25. novembar 2018 – Sa dve zlatne, tri srebrne i jednom bronzanom medaljom srpski strelci su stavili tačku na učešće na četvrtom „Valter kupu“ za mlađe kategorije u Smederevu. Domaći takmičari danas nisu uspeli da stignu do medalja.\nU nedelju, poslednjeg dana turnira, održana su takmičenja u jedinstvenoj, apsolutnoj konkurenciji. Na najboljem putu da se domogne odličja od smederevskih takmičara bio je Veljko Ilić koji je bio prvi u kvalifikacijama, ali je na kraju stigao do 5. mesta vazdušnom puškom (180,4). Kod dama vazdušnom puškom Natalija Tasić zauzela je 8. mesto (117,9). U disciplini vazdušni pištolj juniori, Dušan Bojić je u kvalifikacijama bio 10. (553) i Petar Adamović 15. (546).\nU takmičenjima puškom najprecizniji su bili Aleksa Mitrović (Novi Beograd – Ušće) i Teodora Vukojević („Čika Mata“).\nZlatnim medaljama pištoljem su se okitili Bugarka Miroslava Minčeva i Dionis Korakakis iz Grčke. Korakakis, brat olimpijske šampionke MK pištoljem Ane Korakaki, dobio je „Valterov“ pištolj za najbolji rezultat kvalifikacija ovim oružjem (577 krugova)\nTakmičari iz Srbije su na četvrtom „Valter kupu“ osvojili ukupno 23 medalje, od toga 10 zlatnih:\n„Valter kup“, treći dan


Eksperti EU: Izbor sudija u Srbiji problematičan. Rešenje je Pravosudna akademija – NovostiDana.rs\nVeoma mali broj svršenih polaznika PA postaju sudije i tužioci i zato je dovedena u pitanje svrha postojanja i uloga PA, navodi se u Izveštaju eksperata.\nU preporukama za prevazilaženje situacije se navodi da sistem izbora sudija i tužilaca mora počivati na principu zasluga.\nPredloženo je da izbor bude zasnovan na jedinstvenom pristupu preko Pravosudne akademije, pod rukovodstvom i nadzorom VSS-a i DVT-a. Takođe se u Izveštaju uzimaju u obzir interesi sudijskih i tužilačkih pomoćnika, te se predlaže definitivni prelazak na novi sistem izbora uz prelazni period u kome bi na svakom konkursu bili zastupljeni i svršeni polaznici PA i sudijski i tužilački pomoćnici u precizno određenom procentu (sistem kvota).\nU preporukama se zaključuje da je novi sistem izbora neizbežan jer je usuglašen sa standardima EU i odražava njene najbolje prakse.\nRCC: Regionalni forum u Ljubljani posvećen borbi protiv korupcije


Morsko Dobro: Kvalitet vode na plažama vrhunskog kvaliteta – TVTeuta\nMorsko Dobro: Kvalitet vode na plažama vrhunskog kvaliteta\nPrej tvteuta16:29 12 Jun 2018\nRezultati analize kvaliteta morske vode za 100 javnih kupališta, koju je Institut za biologiju mora sproveo u periodu od 06. do 08. juna pokazali su da je na 93% kupališta kvalitet morske vode bio K1 klase, dok je na 7% kupališta bio K2 klase. Ovi rezultati potvrđuju da je morska voda na crnogorskim kupalištima odličnog kvalitetna, tj. da je sanitarno ispravna, te bezbjedna za kupanje i rekreaciju.\nOd ukupno 16 kupališta u opštini Ulcinj na njih 14 voda je bila odličnog kvaliteta, dok je na dva kupališta bila klase K2. U Baru kvalitet morske vode je na svih 12 kupališta bio K1 klase. Na području opštine Budva, na svih 27 lokacija voda je bila kategorije K1, isto kao i u opštini Tivat gdje je na svih 9 kupališta voda bila K1 klase. U Kotoru je, od ukupno 15 kupališta, kvalitet K1 bio na 14 lokacija dok je na jednoj kvalitet bio klase K2. Kada je u pitanju kvalitet vode na obali Herceg Novog, analize su pokazale kvalitet K1 na ukupno 17 kupališta, dok je na preostala 4 kupališta voda bila klase K2.\nSvečano dodijeljene diplome studentima V generaci...\n16:31 28 Jun 2022\nUlcinj: Tri osobe uhapšene zbog teške krađe, kr...\n15:06 28 Jun 2022


Broj telefona - Blic Online\nSve veći pritisak na premijera: Broj telefona Borisa Džonsona dostupan javnosti VEĆ 15 GODINA\nElenko Milanov, jedan od advokata bivšeg makedonskog premijera Nikole Gruevskog, izjavio je večeras u emisiji televizije "Telma" da ga je Gruevski kontaktirao iz Mađarske i kazao mu na koji telefonski broj može da ga zove.\nNJENA REAKCIJA FRAPIRALA SVE Sloba dobio broj telefona ŽENSKE OSOBE koja NIJE u rijalitiju, Luna nije mogla da sakrije LJUBOMORU\nSloba je imao čast da svoj rođendan proslavi u "Zadruzi", a njegova još uvek zakonita žena Kristina Kockar i bivša devojka Luna Đogani priredile su mu niz iznenađenja, što je sve zadrugare koji su bili prisutni i te kako iznenadilo.\nNALOZI NA DRUŠTVENIM MREŽAMA, ŠIFRE, BROJEVI TELEFONA... Evo šta će vam sve tražiti ako aplicirate za vizu SAD\nPutnici koji žele da dobiju vizu SAD, bilo kao posetioci ili migranti, moraće da prilože i listu identiteta na društvenim mrežama, prethodne brojeve mobilnih telefona, kao i imejl adrese, navodi se u planu Stejt departmenta.\n"HALO, IMAŠ LI MINUT" Ekscentrični MILIJARDER slučajno objavio broj svog mobilnog na Tviteru. Evo šta se dogodilo kad su počeli da ga zovu\nAmerički preduzetnik Ilon Mask slučajno je podelio svoj privatni broj mobilnog telefona sa 16,7 miliona korisnika „Tvitera“, kad je jednom direktoru „Okulusa“ ne razmišljajući poslao broj da ga nazove, piše „Blumberg“.\n"POZOVI ME OD 00-24" Tramp napravio NEOČEKIVANI DIPLOMATSKI POTEZ, tajna služba ČUPA KOSU\nNije htela da mu da broj telefona, a njegova reakcija bila je SRAMNA I BRUTALNA (VIDEO)\nNa internetu se pojavio veoma uznemirujuć snimak iz Velike Britanije, koji prikazuje muškarca koji prilazi dvema devojkama u jednom restoranu, a zatim ih verbalno i fizički napada, jer jedna od njih nije htela da mu da svoj broj telefona.\nVAŽNO! Broj Hitne pomoći 194 ponovo aktivan\nBroj kol centra Hitne pomoći, 194, koji je juče bio u blokadi zbog kvara, sada ponovo radi.\nNE SMEMO DA ZABORAVIMO Kako poslati pomoć u Srbiju\nUprava carina pokrenula na svom sajtu rubriku posvećenu najvažnijim informacijama u vezi sa slanjem humanitarne pomoći u Srbiju.\nOprez: Fejsbuk vam uzima broj telefona - hteli vi to ili ne\nZa „Bus plus“ aplikaciju od danas nije neophodan broj mobilnog telefona\nJedinstveni evropski broj za nestalu decu i u Srbiji\nU Srbiji uskoro postaju dostupne usluge jedinstvenog evropskog telefonskog broja za nestalu decu 116000, a građanima će se na taj broj javljati saradnici nevladine organizacije za borbu protiv trgovine ljudima Astra, saopštila je danas služba zaštitnika građana.


Antropologija - knjige\nDajući postojećem raznovrsne forme, čovek je u realnosti kulture, koju čine mit, religija i obredna praksa, nastojao da i nepostojeće uobliči na svoj način. Principom duše, odnosno duha, uspostavljao je postojanje druge, nevidljive realnosti kao odgovor na uvid u propadanje i preobražaj materijalnih i neposredno opipljivih sadržaja koji su nestajali iz njegovog sveta.\nKnjiga je nastala kao rezultat istraživanja na projektima Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj Srbije.\nU posljednjih nekoliko godina suocavamo se s virtuelnoscu teme "pamcenje i sjecanje". Prije, otprilike, deset godina ona je pocela zaokupljati paznju i na Istoku i na Zapadu. Ne smatra se da je to slucajno. Stavise, vjeruje se da upravo prelazimo prag jedne epohe u kojoj najmanje tri faktora utemeljuju konjunkturu tematiziranja pamcenja.\nUredio Ivan Kovačević\nZbornik radova sa naučnog skupa pod nazivom " Okviri konstruisanja jugoslovenskog kulturnog nasleđa", održanog 8. decembra 2011. godine na Filozofskom fakultetu u Beogradu.


Djevojke iz grupe “Hurricane” predstavljaju Srbiju na Evroviziji - Leutar.net\nDjevojke iz grupe “Hurricane” predstavljaju Srbiju na Evroviziji\n2. marta 2020. LEUTAR Kultura, Muzika, Vijesti iz kulture 0\nPesma koja će predstavljati Srbiju na Pesmi Evrovizije u Roterdamu ove godine je Hasta la vista koju izvodi trio “Hurricane”, a koji je odneo pobedu na Beoviziji.\nU izboru pesme za Evroviziju podjednako su učestovavali stručni žiri i publika koja je glasala SMS-om.\nČlanovi sturčnog žirija Beovizije glasali su ponaosob, a najveći broj njihovih glasova osvojila je upravo pobednička pesma, kao što je i publika najveći broj glasova dala pesmi Hasta la vista.\nU konkurenciji je bilo još jedanaest pesama: Milan Bujaković i Olivera Popović sa pesmom Niti, Neda Ukraden sa pesmom Bomba, Andrija Jo sa pesmom Oči meduze, Igor Simić sa pesmom Ples za rastanak, Tea Divaj sa pesmom Sudnji dan, sastav „EJO” sa pesmom Trag, grupa „Lift” sa pesmom Samo mi kaži, Ana Milenković sa pesmom Tajna, Naiva sa pesmom Baš baš, Marko Marković sa pesmom Kolači i Bane Mojićević sa pesmom Cvet sa Prokletija.\nFinalu su prethodile dve polufinalne večeri, a prenos uživo emitovan je na Prvom programu RTS-a.


Izgradnja centra za nuklearne tehnologije sledeće godine - Studio B\nIzgradnja centra za nuklearne tehnologije sledeće godine Tanjug\nEkonomijaEkonomija Pocetna 16. 04. 2019. 11:09:05\nIzgradnja Istraživačkog centra za nuklearne tehnologije i inovacije, zajedničkog projekta Srbije i ruske korporacije za atomsku energiju Rasatoma, počeće sledeće godine, izjavio jeministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović.\nPopović je to rekao srpskim novinarima u Sočiju nakon potpisivanja dva memoranduma o saradnji sa generalnim direktorom ruske državne korporacije za atomsku energiju Aleksejem Lihačevim, tokom međunarodne konferencije “Atomekspo”.\n“To će biti pravi prikaz najnovijih tehnologija, sistema bezbednosti, inovacija i svih liderskih tehnologija koje danas svrstavaju Rosatom na mesto broj jedan u nuklearnim istraživanjima”, rekao je Popović.\nIstakao je da će naši stručnjaci moći da se usavršavaju, obučavaju i rade zajedno sa drugim ekspertima na projektima koji se koriste svuda u svetu.\n“Beograd će postati centar u koji mogu da dolaze i evropski istraživači i naučnici da usavršavaju svoje znanje na najmodernijim i najnovijim tehnologijama”, rekao je Popović.\nPopović je srpskim novinarima u Sočiju rekao da je potpisivanjem sporazuma otvorena nova perspektiva u odnosima Srbije i Rusije, ali i nova vrata za saradnju naučnika i eksperata.\n“Srbija će imati šansu da dobije transfer znanja i tehnologija od najboljih ruskih stručnjaka za nuklearne tehnologije i da zajedno sa njima rade na projektima koji su od interesa za obe zemlje, kao i da obnavljaju i grade srpsku naučnu bazu u ovoj oblasti”, rekao je Popović.\nSrpski studenti i profesori, docenti, eksperti i naučno-istraživački radnici moći će da na univerzitetima u Rusiji koji se bave nuklearnim istraživanjima i naučno istraživačkim institutima rade zajedno.\n“Srbija će zato imati mnogo koristi u budućnosti”, poručio je popović.\nOn je dodao da se nuklearna energija danas koristi u medicini, poljoprivredi, industriji, pametnim gradovima.\n“Želimo da razvijamo potencijal Srbije u ovoj oblasti, a za to imamo najboljeg partnera, ruski Rosatom, koji je vodeća kompanja u oblasti primene nuklearne energije u mirnodopske svrhe u svetu”, istakao je on.\nGeneralni direktor Rosatoma Aleksej Lihačev istakao je značaj potpisanih sporazuma uz ocenu da je u prethodnih godinu dana postignut veliki uspeh u bilaterlanim odnosima Srbije i Rusije u oblasti nuklearnih tehnolgoija.\nOn je istakao da bez kvalifikovanih kadrova, nuklearne tehnolgije nemaju budućnost, a bez podrške javnosti nije moguće govoriti o implemenaciji takvih visokotehnoloških projekata.\n“Korak po korak, zajedno sa srpskim partnerima, otvoreno i sistematski psotavljamo temelje za buduće zajedničke projekte koji će dati značajan doprinos razvoju ekonomije i daljeg napretka Srbije”, rekao je Lihačev.\n„Rosatom“ je jedan od globalnih lidera u oblasti primene nuklearne energije u mirne svrhe sa poslovima vrednim 130 milijardi dolara, a prednjači i u razvoju inovacija i novih tehnologija, pre svega u oblastima energetike, medicine, poljoprivrede i industrije.


Počinje manifestacija ''Ajmo na Moraču'' | Aktuelno\nPočinje manifestacija ”Ajmo na Moraču”\nSugrađani i posjetioci Podgorice tokom trajanja manifestacije biće u prilici da uživaju u kulturno-zabavnom programu, ali i da doživljaj pored rijeke upotpune sportsko-rekreativnim sadržajima poput vožnje kajaka i spuštanja gumam\nTuristička organizacija Podgorice i ovog ljeta organizuje manifestaciju „Ajmo na Moraču“ na Sastavcima.\nKako je saopšteno iz Turističke organizacije sugrađani i posjetioci Podgorice tokom trajanja manifestacije biće u prilici da uživaju u kulturno-zabavnom programu, ali i da doživljaj pored rijeke upotpune sportsko-rekreativnim sadržajima poput vožnje kajaka i spuštanja gumama od gradskih plaža u Rogamima i kod hotela „Ambasador“ do Sastavaka.\n“Otvaranje manifestacije je u četvrtak, 29. jula, u 19 sati, kada će nastupiti KUD KIC Budo Tomović i solistkinja izvorne muzike Milica Vojinović sa orkestrom Ivana Pekovića.\nU petak, 30. jula nastupiće Plesna grupa Sonrisa i biće organizovana Slikarska radionica za odrasle koju će voditi umjetnica i grafička dizajnerka Hajdana Kostić.\nDječji program biće organizovan 4. avgusta, crtanje i slikanje za mališane uz nastup Dječjeg hora Zvjezdice, a nakon toga će nastupiti Plesna grupa Sonrisa. Dječji program se nastavlja i narednog dana, 5. avgusta, dok će u muzičkom dijelu programa nastupiti Andrijana Božović”, navodi se u saopštenju.\nZatvaranje manifestacije je 12. avgusta uz nastup violinistkinje Verice Čuljković i DJ-a, a istog dana biće organizovana i izložba radova sa Slikarske radionice.\nManifestacija se organizuje sa ciljem isticanja i dodatne afirmacije rijeke Morače i potencijala gradskih plaža.\nOboren pješak u Podgorici, prebačen u Urgentni centar\nCRNA GORA Aktuelno - 20.09.2021-20:46\nU saobraćajnoj nezgodi koja se dogodila večeras na Bulevaru Stanka Dragojevića u Podgorici, oboren je pješak, saopšteno je iz OKC-a Uprave policije. Kako su kazali,...\nProtest u Podgorici: Rijeke i šume su naša budućnost\nCRNA GORA Aktuelno - 19.09.2021-13:49\nPokret Sačuvajmo rijeke Crne Gore organizovao je na podgoričkom Trgu nezavisnosti protest, pod sloganom “Za život”, a povodom 30 godina od proglašenje Crne Gore...


Nemci drugi u svetu po rezervama zlata › Made-in-Germany.rs\nKako pokazuje lista deset država sa najvećim rezervama zlata na svetu, koju je objavila finansijska kompanija Nasdak, Nemačka je na drugom mestu sa 3.362 tone ovog plemenitog metala.\nNa prvom mestu liste su Sjedinjene Američke Države sa ukupno 8.133 tone zlata, što je količina jednaka zbiru rezervi zlata sledeće tri države na ovoj listi. Vrednost američkih zlatnih rezervi ekvivalentna je iznosu od 465 milijardi dolara, a većina tih zaliha smeštena je u trezoru Fort Noks u saveznoj državi Kentaki.\nDruga po najvećim rezervama zlata na svetu je Nemačka, sa 3.362 tone. Vodeća evropska ekonomija od ekonomske krize iz 2008. godine nastavlja da kupuje zlato i kontinuirano uvećava svoje rezerve, prenosi Klix.\nNa trećem mestu je Italija sa 2.452 tone zlatnih rezervi, četvrta je Francuska sa 2.436 tona rezervi, među kojima je i 100 tona zlatnih novčića, Rusija je na petom mestu sa 2.295 tona, dok je Kina na šestoj poziciji sa 1.948 tona. Međutim, većina rezervi najmnogoljudnije države sveta sadržana je u novcu drugih država, a ne u samom zlatu.\nŠvajcarska je po rezervama zlata sedma na listi, sa 1.040 tona i ima najveće rezerve zlata po glavi stanovnika u odnosu na sve ostale zemlje sveta. Na osmom mestu je Japan sa 765 tona, dok je Indija deveta, sa 658 tona, a druga u svetu po korišćenju zlata, budući da je ono vrlo popularno i prisutno na venčanjima. Poslednja na listi država najvećih posednika zlata je Holandija, sa 613 tona rezervi.\nU ekonomiji se rezerve zlata koriste kao realna osnova monetarnom sistemu i osiguranje u slučaju ekonomske krize. Kupovina zlata se tokom pandemije korona virusa smanjila, s obzirom na to da su centralne banke pojedinih država prodale deo svojih rezervi kako bi nacionalne ekonomije učinile likvidnijim.


Mogao je sa 31 da vodi Real Madrid, ali je rekao NE: U tom klubu ne rasteš! | Mondo.Me Prod\nMogao je sa 31 da vodi Real Madrid ali je rekao NE U tom klubu ne rastes\nMogao je sa 31 da vodi Real Madrid, ali je rekao NE: U tom klubu ne rasteš! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor mondo.me Izvor mondo.rs 14.02.2020. / 17:06\nJulijan Nagelsman uradio je ono što bi retko ko na njegovom mestu - odbio je Real Madrid.\nIzvor: Guliver/Maja Hitij/Bongarts/Getty Images\nOn je dve godine mlađi od Luke Modrića, godinu dana od Serhija Ramosa, vršnjak je Karima Benzeme, a mogao je svoj trojici da bude "šef" pošto ga je Real Madrid želeo za trenera!\nJulijan Nagelsman (32) odbio je u leto 2018. godine da preuzme "kraljevski klub", a malo puta u istoriji rukovodstvo najuspešnijeg tima svih vremena čulo je "NE" kada bi pozvali trenera. Mladi nemački trener iz "laptop generacije" ipak je izuzetak...\nU svojoj glavi projektovao je kakav trenerski put želi, pa je tako posle Hofenhajma u kom je napravio čudo i dvaput ih doveo do Lige šampiona - odlučio da ne "skače" u ogroman klub, izabrao je Lajpcig.\nI sa njima maestralno igra ove sezone, bore se za titulu u Nemačkoj, plasirali su se u osminu finala Lige šampiona, ali da li to na kraju krajeva može da zameni osećaj vođenja Real Madrida, kluba koji je po svim mogućim parametrima - želja svakog trenera?\n"Normalno je da dobro razmisliš kada te pozove Real Madrid", kazao je Nagelsman za "Independent".\n"Bio sam iznenađen u prvi mah, vagao sam ponudu i nisam se osećao potpuno spreman da odem tamo. Moram još da napredujem. Ako odeš u Real Madrid nema prostora da rasteš kao trener - ne dobijaš šansu da budeš bolji, odmah moraš da budeš najbolji", izuzetno zrelo odgovorio je Julijan Nagelsman koji je rano završio igračku karijeru zbog povrede, a već sa 29 godina proglašen je za trenera sezone u Nemačkoj.\nIzvor: Photo by Alexander Scheuber/Bongarts/Getty Images\nNagelsman je prvo radio u mlađim kategorijama Hofenhajma, još kad je imao samo 25 godina, a polako je došao do prvog tima u jesen 2016. godine i odmah predstavio svetu da ima sjajne ideje...\nNjegova ekipa je igrala moderan fudbal i to je privuklo Real Madrid.\n"Trenutno nisam najbolji, ali hoću da budem u budućnosti. Kad odeš u Barselonu ili Real Madrid - tebi niko ne da prostor da napreduješ. Samo žele odmah trofeje, pobede... Ako ne pobeđuješ, ne možeš da kažem da se još razvijaš, da si mlad", objasnio je Nagelsman svoj potez.\nMožda bi na njegovom primeru mogli da nauče mnogi, a on dodaje da je u karijeri najvažnije praviti "prave korake", a ne "velike".\n"Real Madrid je najveća stepenica na koju možeš da se popneš. Šta kada odem tamo sa 31 godino, šta posle toga?", objasnio je Nagelsman koji je dodao da mu je izuzetno važno i da nauči jezik, a otvoren je i za odlazak u Premijer ligu.


Radio Tivat | Škole dobijaju 30 novih kombi-vozila\n27 нов Škole dobijaju 30 novih kombi-vozila\nPosted at 13:28h in Obrazovanje\tby\tDragan Popadic\nObrazovni sistem biće bogatiji za 30 novih školskih autobusa, odnosno kombi-vozila, za čiju nabavku je danas u prostorijama Ministarstva prosvjete potpisan Ugovor između Uprave za imovinu, koja je nadležna za sprovođenje postupka nabavke vozila i Konzorcijuma S leasing, Efel Motors doo, Ben-Kov doo i Osmanagić CO doo.\nUgovor je vrijedan oko 1.700.000 eura, a vozila će biti isporučena najkasnije za 110 dana od dana potpisivanja Ugovora.\nŠehović je izrazio zadovoljstvo što će obrazovni sistem biti bogatiji za 30 kombi-vozila, što predstavlja trećinu ukupnog voznog parka kojim škole raspolažu. Istakao je da, iako organizacija prevoza učenika nije nadležnost Ministarstva prosvjete, ono nije ostalo nijemo na potrebe rješavanja otvorenih pitanja prevoza učenika iz pojedinih ruralnih područja, već su uloženi napori da se nabave nova vozila.\n„Koliko je važna ova investicija govori i podatak da oko 7.500 učenika i studenata i nastavnika koristi usluge prevoza i da je ovo prvi organizovan način nabavke školskih vozila u ovom obimu posljednjih decenija“, rekao je ministar Šehović.\nOn je pojasnio da se prevoz učenika i studenata organizuje na tri načina: linijskim prevozom koji prema važećoj zakonskoj regulativi uređuje opština, a Ministarstvo participira u troškovima karte. Tamo gdje nije moguće organizovati javni prevoz, pravo na prevoz učenici ostvaruju na osnovu posebnih ugovora koji Savjeti roditelja škola zaključuju sa prevoznikom, pri čemu Ministarstvo prosvjete, takođe, participira u troškovima prevoza učenika. Međutim, u pojedinim ruralnim područjima gdje nema organizovanog javnog prevoza, niti su sklopljeni posebni ugovori, prevoz učenika se rješava putem stotinak vozila kojima škole raspolažu.\nBlažo Šaranović je rekao da su na javni konkurs pristigle dvije ponude, od kojih je jedna bila ispravna, a to je zajednička ponuda S leasing, Efel Motors doo, Ben-Kov doo i Osmanagić CO doo. Kako je rekao, za prvu godinu trajanja lizinga obezbijeđeno je 500.000 eura za ovaj postupak i dodao da će Uprava za imovinu ispratiti realizaciju Ugovora.


Koliko je usredsređena na jačanje jednakosti između polova, kompanija IKEA pokazala je tako što praktikuje jednakost plata između koleginica i kolega koji rade na istim pozicijama, jednaku zastupljenost žena na liderskim pozicijama i jednake mogućnosti za razvoj karijere, a odnedavno su uveli i jednomesečno plaćeno odsustvo za očeve. Cilj je jednostavan – da kroz rodnu ravnopravnost podignu kvalitet poslovanja.\nPrisustvo oca u prvim godinama života veoma je važno zbog emocionalnog potencijala koji ugrađujemo detetu u prve tri do pet godina – rekla je psihoterapeutkinja Gordana Nikić, na tribini „Tate na odsustvu: šta mogu da urade poslodavci?”, koju je organizovala Ikea.\nMarina Blagojević Hjuson iz Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja problem u Srbiji vidi u nerazumevanju ideologije jednakosti „koja nikog ne ugrožava, već nas zajedno oslobađa“.\n– Istraživanja potvrđuju da uprkos svim ideološkim promenama, mi zapravo imamo promene na mikronivou, koje vode sve većem uključivanju očeva iz generacije u generaciju – naglasila je Blagojević Hjuson. Njen zaključak je da firme ne shvataju tržišnu dobit od promovisanja i poštovanja rodne ravnopravnosti i da je jako važno da se one aktivno uključe u rešavanje ovog problema.\n– Ikea, kao humanistička kompanija, veruje da svaki pojedinac zaslužuje podjednaka prava i prilike. Zato ceni balans između privatnog i poslovnog života – kaže Aleksandra Triantafyllidou, HR direktorka u kompaniji Ikea Jugoistočna Evropa. Pravo na jednomesečno plaćeno odsustvo za tate jasan je stav da ta kompanija vrednuje vreme kolega i podstiče zaposlene da ostvaruju rodnu ravnopravnost i na poslu i kod kuće.\nBranko Birač iz organizacije Centar E8 predstavio je rezultate istraživanja “Muškarci u Srbiji promene, otpori i izazovi– Images Srbija” koje je pokazalo da bi više od jedne trećine muškaraca napustilo svoj posao i brinulo o deci kada bi njihove supruge dovoljno zarađivale i da skoro 90 odsto muškaraca želi više vremena da provodi sa svojom decom.\n“činstvo je tačka ulaska u temu rodne ravnopravnosti, dodao je Birač, naglasivši da je obrazovanje ključni faktor kada je u pitanju stav o većem angažovanju očeva u vaspitavanju dece.\n← PLAZMA KOCKA: NOVI SLATKIŠ KOJI ĆETE I VOLETI I OBOŽAVATI\nPOKLON OD RUŽE ZA 60. ROĐENDAN KUĆE DARPHIN →


Eksplozije šire strah i nesigurnost među građanima\nU Novom Sadu je u sredu ujutro eksplodirao jedan automobil marke „Seat“.\nEksplozija se dogodila nešto posle osam sati, a osim značajne materijalne štete na obližnjim objektima u samoj nezgodi povređen je i jedan četrdesetčetvorogodišnji muškarac.\nStanovnici kvarta su uznemireni. Oni kažu da se ujutro čula eksplozija koja je digla na noge čitav komšiluk:\nGrađani Novog Sada o eksploziji\nPrema saopštenju policije, eksplodirala je bomba koja je podmetnuta pod jedan automobil.\nEksplozija je izazvala požar na tri parkirana automobila, a popucala\nsu i stakla na obližnjim objektima, piše u saopštenju.\nDodaje se da su na licu mesta pripadnici Odseka za protivdiverzione delatnosti Policijske uprave u Novom Sadu i Uprave za vanredne situacije, a relevantne okolnosti i činjenice o ovom događaju utvrdiće istraga.\nUznemireni i Kragujevčani\nNepoznati napadač bacio je u sredu oko pet časova ujutro eksplozivnu napravu u dvorište porodične kuće M. J. u kragujevačkom naselju Aerodrom.\nEksplozija je probudila i uznemirila stanovnike gusto naseljenog kragujevačkog naselja.\nPrema informacijama iz policije, u napadu nije bilo povređenih, ali je od detonacije na nekoliko kuća i automobilu, parkiranom u dvorištu, pričinjena materijalna šteta.\nJutrošnja eksplozija dogodila se u dvorištu mladića od ranije poznatog policiji, a krajem avgusta, na suprotnom kraju grada, u naselju Bresnica, podmetnuta je bomba pod automobil vlasnika menjačnice.\nElizabeta Jovanović, urednica “crne hronike” u lokalnim “Kragujevačkim noivinama”, kaže za naš program, da su obe eksplozije, koje nisu međusobno povezane, bile usmerene na zastrašivanje pojedinaca, ali da to ne znači da nisu bile opasne..\n“Ekscesne situacije u kojima su korišćene eksplozivne naprave, bačene su više u nameri da se izazove strah, a ne da se neko ubije. Bile su to takozvane bombe upozorenja”, kaže Jovanovićeva.\nU međuvremenu u Kragujevcu su se ređale pljačke, razbojništva, krađe i tuče, a pre nekoliko dana policija je uhapsila jednog petnaestogodišnjaka, koji je sa fantomkom na glavi i nožem u ruci u veoma kratkom periodu izvršio četiri razbojništva i 15 teških krađa, otimajući novac iz prodavnica i tašne i zlatan nakit ženama na ulici.\nPrema mišljenju naše sagovornice, podmetnute eksplozije i drugi kriminalni akati koji pune crne hronike medija, stvaraju atmosferu straha i nesigurnosti i kod građana, ne samo u svetu podzemlja.\n“Definitivno, takve pojave stvaraju u javnosti dodatno uznemirenje i klimu u kojoj se građani osećaju sve manje bezbedno. Naravno na takve stvari je teško uticati, pogotovu kada su to odvojeni incidenti, ali se sve češće spominju i obračuni nekakvih kriminalnih grupacija”, kaže ona.


NAJVEĆI PROBLEM CIA: Sve manje Rusa hoće da špijunira za SAD, ne pomažu NI PARE, a ovo su glavni razlozi (VIDEO)\nKAMERE SNIMILE JEZIV PRIZOR: Ugledni ruski istoričar uhvaćen kako u reku 4 4\t38\n01.06.2018. 22:12h 01.06.2018. 22:12h\nCIA danas ima više problema u regrutovanju Rusa, nego u sovjetskim vremenima. Ovih godina je došlo do nedostatka Rusa koji su voljni da izdaju tajne svoje zemlje Amerikancima.\nOvo, očigledno, postaje sve teže:\nMilton Birden, bivši agent CIA koji je u Pakistanu obučavao mudžahedine za borbu protiv Sovjeta u Avganistanu je istakao da je sada teže regrutovati obaveštajne izvore unutar Rusije nego što je to bilo tokom sovjetske ere.\nTokom sovjetske ere, CIA se oslanjala na "dobrovoljce" koji bi se obratili američkim obaveštajnim zvaničnicima, ali je bazen pun Rusa koji su voljni da izdaju svoju vladu presušio.\nNije sasvim jasno zašto je to tako, ali je Birden sugerisao da, s obzirom na ranije sovjetsko i rusko prodiranje u američke obaveštajne službe, moguće da je strah od ugroženosti odvukao mnoge potencijalne izvore.\nOn je sugerisao da se ruska percepcija o SAD toliko pogoršala da čak i ruski liberali zauzimaju mračan stav po pitanju Vašingtona – što regrutovanje špijuna čini izuzetno teškim.\nŠtaviše, mnogi Rusi koji bi možda izdali svoju vladu u prethodnim erama, više se ne osećaju spremnim na rizik zatvora ili smrti radeći za CIA-u. Umesto toga, ti disidenti jednostavno mogu ostaviti Rusiju Zapadu – što nije bila opcija tokom sovjetske ere.\nMeđutim, u informacionom dobu – gde preovlađuju biometrija i društveni mediji – doba regrutovanja tradicionalnih ljudskih obaveštajnih izvora je gotovo. “Biometrijski podaci u suštini znače da ne možete nekoga staviti pod zaštitu ovde u Vašingtonu a zatim ih poslati da putuju svetom, delovati pod diplomatskim pokrićem i regrutovati ljude. “To ne funkcioniše. To ko su oni, njihov identitet je odmah poznat vladama koje žele da znaju ko su oni.“\nRuska Federacija je 85 odsto ruska, a ne 50 odsto kao što je bilo u SSSR-u. Čovek koji je otkrio sovjetski program biološkog oružja Americi se zvao Kanatžan Alibekov.\nUnutrašnja rusofobija je u opadanju. Ovo se čak može videti i među liberalima, gde su oni najokoreliji od njih bili potpuno marginalizovani, i demografski izumiru (npr. Novodvorskaja) i/ili su se preselili u inostranstvo (npr. Kasparov).\nKada je sovjetski sistem postojao, bilo je mnogo ljudi sa jakom ideološkom opozicijom prema režimu, kao što je Vasilij Mitrokin, koji je sakrio ogromne komade arhive KGB-a i kasnije ih je prebacio u Veliku Britaniju. Kada se taj sistem srušio, a u odsustvu bilo kakvih drugih pozitivnih (nacionalističkih) vrednosti – zapravo, imajući u vidu njihovo suzbijanje pod starim režimom – zamenjen je čistim materijalizmom, tako da ste imali ogroman porast izdaje tokom kasnih 1980-ih i 1990-ih godina.\nOva faktor materijalizma je bio naglašen čistim materijalnim siromaštvom u koje je Rusija upala tokom 1990-ih godina. Prodaja tajni za lepu prigradsku kuću u Kaliforniji ima mnogo više smisla kada ste siromašni državni službenik koji živi u hruškovki i niste plaćeni mesecima, a onda dobijete prilagođenu platu od 2.000 dolara, živite u lepom modernom stanu, i posedujete auto i možete da putuje u Tursku ili na Krim nekoliko puta godišnje.\nNasuprot tome, dok anti-sovjetski disidenti mogu verodostojno zamisliti da su izdali ideoloiju, a ne vlastiti narod, ovo je postalo sve više i više neizvodljivo, jer se nagib zapadne etno-rusofobije preokreće nagore.\nJoš jedan faktor bi mogao biti opadanje kompetencije među zapadnim agentima koji se fokusiraju na Rusiju. Strani kadrovi koji se bave Rusijom su sve lošiji i nekompetentniji da ih Rusi jednostavno ne prihvataju.\n(VIDEO) OSUĐEN MALOLETNI DŽEJMS BOND: Britanski dečak u par reči provalio šefove CIA i FBI, osuđen na dve godine\n(VIDEO) BIVŠI ŠEF CIA OTKRIVA: Zašto se Tramp ne suprostavlja Putinu\n(VIDEO) TAJNA OPERACIJA KOJA JE ZAVARALA SVET: Posle potonuća sovjetske podmornice, CIA je skovala najveću hladnoratovsku prevaru!\nKAMERE SNIMILE JEZIV PRIZOR: Ugledni ruski istoričar uhvaćen kako u reku baca delove tela svoje devojke! Evo šta se sve događalo pre krvavog zločina (UZNEMIRUJUĆE) 4 4\t38


Posle vetra, kiše i oblačnog vremena prethodnih nekoliko dana, za vikend nas očekuju otopljenje i gotovo letnje temperature. U nekim delovima zemlje živa na termometru popeće se do čak 27 i 28 stepeni, najavljuju meteorolozi.\nPosle naglog zahlađenja prethodnih dana, u petak i prvog vikenda bez policijskog časaočekuje nas suvo vreme sa dužim sunčanim intervalima i porastom temperature.\nU Beogradu će u subotu biti toplije vreme nego prethodnog dana, uz temperaturu do 26 stepeni. U Nišu delimično sunčano i prijatno vreme, uz najvišu dnevnu od 25 stepeni. I u Novom Sadu biće oblaka koji će zaklanjati sunce i temperaturu od 26 stepeni.\nTemperatura će u Beogradu u nedelju dostići i 28 stepeni, a biće i delimično oblačno. U Nišu će, uz malo oblaka, biti do 27 stepeni. Sunčano do mestimično oblačno biće i u Novom Sadu, uz temperaturu do čak 28 stepeni.Mnogi će sunčani vikend pred nama iskoristiti za druženje, šetnju i aktivnosti u prirodi, ali ne zaboravimo da će na snazi još uvek biti mere zaštite od korona virusa.\nMnogi će ovaj sunčani vikend pred nama iskoristiti za druženje, šetnju i aktivnosti u prirodi, ali ne zaboravimo da će na snazi još uvek biti mere zaštite od korona virusa.


Večiti rivali, ali i prijatelji - Grujić sa Partizanovcima pred put u Liverpul! - Sportske.net\nVečiti rivali, ali i prijatelji - Grujić sa Partizanovcima pred put u Liverpul!\nSve je spremno za odlazak Marka Grujića u Liverpul, više ni britanska viza nije problem, pa bi u prvim danima 2016. godine trebalo da se konačno realizuje dugo najavljivani transfer, spasonosni za Crvenu zvezdu.\nSve prolazi, samo Sale traje...Partizan - Posle pojačanja, na redu su odlasci...''Grof'' opet opominje upravuZvezda kvari posao Partizanu?!Zvezda kvari posao Partizanu?!\nPrema poslednjim informacijama koje su juče objavile ''Novosti'', Marko Grujić je dobio vizu, i u Engleskoj bi trebalo da bude već 4. januara.\nA do tada, odlični vezista Crvene zvezde prekraćuje vreme na Kopaoniku, gde je stigao posle nekoliko dana provedenih u Crnoj Gori.\nTo je javnosti otkrio vezista Partizana i Grujićev drug iz mlade reprezentacije Srbije Saša Lukić na svom Instagram profilu.\nLukić je, naime, objavio zajedničku fotografiju sa Grujićem, Andrijom Živkovićem i bivšom nadom Partizana, a sada Čelsija i Vitesea, Danilom Pantićem, koji se takođe odmaraju na srpskoj planinskoj lepotici.\nJoš jedna potvrda odličnih odnosa između mladih fudbalera naših najtrofejnijih klubova.\nA photo posted by Sasa Lukic (@sasa.lukic) on Dec 29, 2015 at 4:23pm PST


2018 – NVO Natura – Kolašin\nNovi concept socijalne inkluzije (Erasmus) – naziv je projekta koji je NVO Natura realizovala uz podršku Evropske unije. Svrha projekta bilo je povezivanje mladih iz sedam zemalja, kroz radionice o održivom i ruralnom razvoju, preduzetništvu itd.\nNVO Natura je realizovala projekat pod nazivom Zelena ekonomija za Regionalni centar (Donator: REC). Projekat se sastojao od obnove rekonstrukcije i izgradnje plastenika za uzgoj povrća, ljekovitog bilja i cvijeća u srednjim školama u Kolašinu i Andrijevici, radionica za srednjoškolce na temu održivog razvoja i zelene ekonomije.\nNVO Natura u saradnji sa Zavodom za zapošljavanje Crne Gore, Biroom rada Kolašin i Opštinom Kolašin godinama već duži niz godina realizuje lokalne javne radove na uređenju Botaničke bašte i Park šume Dulovine, kao i sportske zone. Zavod za zapošljavanje obezbjeđuje plate, Opština Kolašin opremu a NVO Natura učestvuje u projektu na volonterskoj osnovi.\n”Ljekovito bilje – darovi crnogorskih planina” naziv je projekta koji je podržan od strane Ministarstva poljoprivrede Crne Gore.\nUz podršku Zavoda za zapošljavanje Crne Gore i Biroa rada Kolašin NVO Natura realizuje II fazu projekta Radno osposobljavanje i zapošljavanje lica sa invaliditetom u Kolašinu. Cilj projekta je stručno osposobljavanje šest lica sa invaliditetom koja se nalaze na Birou rada Kolašin.\nProjekat se sastoji od radionica, obuka i kurseva. Izabrana lica imaće i priliku da se nakon radne obuke zaposle na konkretnim radnim mjestima na period od pet mjeseci.


Zašto nema pravde za zločin nad 50 srpskih civila u Jošanici kod Foče?\nJuče na 19. decembar, se navršilo 29 godina od monstruoznog zločina nad nedužnim srpskim civilima u selu Jošanica kod Foče, u kome je ubijeno više od 50 srpskih civila, od čega 3 djece uzrasta od 3, 7 i 10 godina. Pripadnici Armije BiH upali su u selo rano ujutro na Svetog Nikolu, 19-og decembra 1992. godine, i masakrirali više od 50 mještana koji su se spremali da proslave slavu.\nNažalost ni posle 29 godina niko nije odgovarao za ovaj monstruozni zločin, iako je istraga sprovedena i znaju se imena počinioca i organizatora, a Tužilaštvo BiH je prije 10 godina uzelo predmet „Jošanica“ od Orkužnog tužilaštva u Trebinju.\nZašto nema pravde za nedužne srpske žrtve i zašto ni poslije 29 punih godina niko nije izveden pred sud za jedan od najbrutalnijih i najtežih ratnih zločina počinjenih tokom krvavog rata i raspada bivše Jugoslavije?\nPrenosim tekst portala Detektor koji je istraživao ratni zločin u Jošanici i snimio dokumentarac o stradanju ovog srpskog sela.\nNEWER POSTŠtete nastale u poplavama moraće sanirati opštine?\nOLDER POSTHrvat postao novi predsjednik Čilea, ima samo 35 godina


Naplata javnih prihoda u Republici Srpskoj je nastavila trend stabilizacije, što pokazuju i podaci o prikupljenim prihodima u septembru, koji bilježe rast od 11 procenata u odnosu na isti mjesec prošle godine.\nZa ovako pozitivne trendove su, pored redovnih aktivnosti Poreske uprave RS, uticale mjere Vlade RS iz Uredbe sa zakonskom snagom o poreskim mjerama za ublažavanje ekonomskih posljedica nastalih usljed pojave korona virusa, ali i niz drugih mjera koje je donosila Vlada RS sa ciljem da privreda lakše prevaziđe aktuelnu krizu uzrokovanu pandemijom.\nNaime, Poreska uprava Republike Srpske je u septembru ove godine, na račun javnih prihoda RS, prikupila ukupno 219,1 miliona maraka, što je za 22,4 miliona maraka više nego u istom mjesecu prošle godine, uz rast naplate u svim segmentima javnih prihoda. Tako su direktni porezi naplaćeni u iznosu od 40,5 miliona KM, što je za 7,8 miliona KM ili 24 odsto više nego u septembru prošle godine. Najveći rast u ovom segmentu javnih prihoda ostvaren je kod poreza na dobit, i to za 32 odsto ili 4,5 miliona KM, iz razloga što su te obaveze sada dospjele na naplatu, jer su odgođene mjerama Vlade RS radi ublažavanja posljedica korona virusa. Rast naplate zabilježen je i kod poreza na dohodak i to za 17 odsto, ali i kod poreza na nepokretnosti za 20, te poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara za 11 procenata.\nKada su u pitanju doprinosi, i u septembru je nastavljen pozitivan trend pa je po tom osnovu prikupljeno 144,1 milion maraka, što je za 12 odsto više nego u uporednom mjesecu. Naplata doprinosa za Fond PIO i Fond zdravstvenog osiguranja je veća za po 12 odsto, dok je za Fond dječje zaštite naplata prihoda veća za 13 procenata. Kod ostalih javnih prihoda, naplata u septembru je iznosila 34,5 miliona maraka i veća je za 3,9 miliona KM ili 13 odsto u odnosu na septembar 2019. godine. U ovom segmentu javnih prihoda zabilježena je veća naplata taksi i naknada za 20 odsto, koncesionh naknada za 15 odsto, a kazni za devet odsto.\nPosmatrano od početka ove godine, Poreska uprava RS je za devet mjeseci prikupila ukupno 1,823 milijardi KM što je za tri odsto manje nego u istom periodu prošle godine. Direktni porezi su naplaćeni u iznosu od 341,4 miliona KM ili 30,9 miliona maraka manje, dok su ostali javni prihodi naplaćeni u iznosu od 281,7 miliona KM, što je za 13 odsto manje. Međutim, naplata prihoda po osnovu doprinosa u ovom periodu nastavila je rast te je naplaćeno 1,199 milijardi maraka ili tri odsto više nego u prvih devet mjeseci prošle godine. Upravo to je još jedan konkretan pokazatelj da su mjere Vlade RS na ublažavanju posljedica korona virusa po privredu imale značajne efekte, jer je očigledno da nije došlo do smanjenja plata zaposlenih, niti značajnog otpuštanja radnika. Dakle, zahvaljujući dobrim mjerama Vlade RS došlo je do stabilizacije u naplati javnih prihoda RS, te do kraja godine očekujemo da naplata bude na nivou iz prethodne godine, koja je bila rekordna u naplati javnih prihoda od osnivanja Poreske uprave RS u ovom obliku organizovanja.


Građani u bankama čuvaju 11 milijardi\n01.11.2017 16:40 | Marijana Miljić\nBanjaluka - Štednja stanovništva u domaćim bankama raste godinama i dostigla je rekordnih 11,02 milijarde KM, podaci su Centralne banke BiH.\nDepoziti stanovništva na kraju septembra ove godine iznosili su 57,6 odsto od ukupnih i povećani su za 770,9 miliona KM ili 7,5 odsto u odnosu na isti period lani. U Centralnoj banci navode da depoziti stanovništva rastu već godinama, uprkos niskim kamatama i činjenici da prosječne plate i penzije ne bilježe značajan porast. U ekspanziji je posebno štednja u domaćoj valuti. Depoziti u KM su 2012. godine učestvovali u ukupnim sa 36,4 odsto, a sada su se približili granici od 50 odsto.\n- Štednja stanovništva u KM iznosi pet milijardi maraka, što je 45,4 odsto učešća u ukupnim depozitima. Građani u evrima u bankama čuvaju 5,47 milijardi maraka, što je 49,6 odsto ukupnih depozita, dok štednja u ostalim stranim valutama iznosi 549 miliona KM, što je učešće od pet odsto - istakli su u Centralnoj banci.\nOročeni i štedni depoziti na kraju septembra su iznosili 5,44 milijarde KM, što predstavlja 49,4 odsto od ukupnih. Od tog iznosa na kratkoročne depozite odnose se 504 miliona, a dugoročne 4,94 milijarde KM. Transakcioni računi i depoziti po viđenju dostigli su 5,58 milijardi KM.\nOročeni i štedni depoziti rastu sporijim tempom od 0,6 odsto godišnje, znatno brži rast imaju transakcioni računi na kojima je u poređenju sa septembrom 2016. više novca za 17,4 odsto, dok depoziti po viđenju imaju stopu rasta od 13,1 procenat.\n- Građani su ranije ulagali novac u kupovinu akcija i nekretnina i sanaciju objekata. Sada je taj ciklus najvećim dijelom završen i oni koji su došli do viška novca, uzimajući u obzir i nesigurne uslove privređivanja, odlučili su se da ga daju bankama na čuvanje za penzionerske dane. Banke predstavljaju siguran izbor čuvanja novca, iako su kamatne stope niske, a pokazale su vitalnost i otpornost na ekonomske promjene - kazao je direktor NLB banke Banjaluka Radovan Bajić i dodao da bi mogao čak uslijediti i blagi pad kamata jer je to trend u Evropi.\nGovoreći o neusklađenom iznosu depozita sa primanjima u zemlji, Bajić ističe da u BiH stiže veliki iznos novca iz inostranstva i iz privređivanja koje nije registrovano u legalnim tokovima i da se tu neutrališe pomenuta razlika.\nPredstavnici Nove banke Banjaluka donirali su povodom obilježavanja Svjetskog dana štednje, 31. oktobra, deset računara i komplete knjiga za biblioteku Osnovne škole "Branko Radičević" u Banjaluci.\nSberbanka Banjaluka poklonila je roditeljima beba koje su rođene juče štedne knjižice sa početnim ulogom od 100 KM. Rajfajzen banka je donirala opremu za igrališta tri vrtića u BiH vrijednu 30.000 KM.


LošeNajbolje U okviru službe medicine rada u mogućnosti smo da organizujemo:\nsistematske preglede za vozače (amatere i profesionalce),\nprethodne i periodične preglede za radna mesta sa povećanim rizikom (rad na visini i sl). Periodični pregledi radnika koji rade na radnim mestima sa povećanim rizikom obavljaju se po važećem PRAVILNIKU o prethodnim i periodičnim pregledima zaposlenih (Sl.glasnik br.120 od decembra 2007.god) Takođe u mogućnosti smo da uradimo i specifične preglede i ispitivanja od utvrđenih štetnosti i opasnosti ,odnosno posebnih zdravstvenih uslova za obavljanje određenih poslova na radnom mestu ,u skladu sa Aktom o proceni rizika.\nOd 14 avgusta 2009. Rešenjem Ministarstva za rad,zapošljavanje i socijalnu politiku Republike Srbije Dom zdravlja "Dr Ristić" dobio je licencu za obavljanje poslova bezbednosti i zdravlja na radu. Od tada smo u mogućnosti da kompanijama pružimo uslugu procene rizika i bezbednosti zdravlja na radu kao i izradu i izdavanje Akta o proceni rizika bezbednosti i zdravlju na radu .\nViše detalja o radu službe medicine rada možete pogledati u Programu za firme , a za sve bliže informacije možete nam se javiti na telefon 011 2693 287 lok 136 ili 2693 287 lok 138 .\nSpecijalističke službeRTG i ultrazvukKućno lečenjeLaboratorijaPrevoz pacijenataSavetovalištaApotekaHomeopatijaStomatologija\tAnketni upitnik\nImamo 94 posetilaca koji su trenutno na sajtu\tPočetna Medicina rada Poslednje novosti


ISTORIJA EVROPSKE IDEJE | Clio\nIstorija evropske ideje je pregledan i informativan prikaz rađanja i razvoja ideje o Evropi kao geografskoj, političkoj, ekonomskoj i kulturnoj celini.\nIstorija evropske ideje je delo širokog zamaha, ujedno pregledan i informativan prikaz rađanja i razvoja ideje o Evropi kao geografskoj, političkoj, ekonomskoj i kulturnoj celini. U prvom delu knjige autor se bavi različitim aspektima nastanka evropske ideje, posmatrane sinhrono i dijahrono tokom istorije evropskog kontinenta, a nakon toga detaljno opisuje Evropu kao kulturni sistem.\nPolitička, ekonomska i kulturna integracija posle Drugog svetskog rata, tačnije od 1950. godine, osnovna je tema kojoj je posvećen drugi deo knjige. Na kraju, Šmale ne izostavlja ni savremene probleme sa kojima se suočava nova i ujedinjena Evropa, što delo čini zanimljivim svim ljubiteljima novije istorije.


Internet prodaja u Srbiji - Vasic Milos\nInternet prodaja u Srbiji\nInternet prodaja u Srbiji ide uzlaznom putanjom. Početkom 2018. godine, istraživanje Gemius‑a obuhvatilo je publiku na Internetu stariju od 18 godina, a odnosilo se na socijalno‑demografski profil korisnika, publiku koja kupuje i ne kupuje online, kao i analizu korisnika mobilnih telefona i tableta. Pa, hajde da se podsetimo.\nBroj ljudi koji svakodnevno koriste Internet povećao se za 3,3 odsto i danas iznosi 93,7 odsto. U isto vreme zabeležen je pad (3,7 odsto) korisnika desktop računara i laptopa, dok su svi drugi uređaji zabeležili rast, među njima posebno smart televizori.\nKorisnici Interneta, prema ovom istraživanju, sve više traže online trgovine, pa je broj kupovina na domaćim online prodavnicama skočio za 16,4, na stranim za 15,5, dok je za 8,3 odsto zabeležen rast online plaćanja. Strani šopovi su daleko popularniji od domaćih, a stariji kupci očekuju drugačiji pristup, tražeći ispunjenje raznih očekivanja i isporučivanje pouzdanih informacija. Opšti je zaključak kako treba raditi na edukaciji, jer svi očekuju uglavnom generičke stvari, niže cene, akcije, jeftiniji transport…\nIstraživanje pokazuje da se u Srbiji preko Interneta najčešće kupuje odeća, slede tehnički uređaji, bukiranje turističkih aranžmana i sportska oprema. Prosečna vrednost korpe je između 1000‑5000 dinara, a analitičari ocenjuju da je to odlična prilika za online šopove da povećaju vrednost korpe i privuku kupce da obave preko njih i drugu, i treću kupovinu.\nZa vlasnike online prodavnica optimistična je najava da u narednoj godini čak 50 odsto kupaca planira da potroši više nego ove godine. Top‑tri najpouzdanija način plaćanja kod online šopova i dalje su plaćanje kešom prilikom isporuke, zatim debitnom ili kreditnom karticom, te online transferom s bankarskog računa.\nKada je reč o Internet publici koja nikada ranije nije kupovala, dva su osnovna razloga koja se navode za to: imaju potrebu da vide proizvod pre nego što ga kupe, a osim toga online kupovina im deluje suviše komplikovano. Zaključujete, naravno, da se radi o starosnim grupama preko 37, tačnije preko 47 godina. Preporuka za online šopove je da njihova ponuda na sajtu mora da bude jasna, jednostavna i laka.\nKod ispitivanja kupaca koji koriste mobilne aparate, zaključak je da je Android „kralj“ i nema indicija da će se tu nešto promeniti. Broj ljudi koji ne troše novac preko mobilnih trgovina znatno opada. Prema tome, trgovci treba da prilagode svoje e‑šopove korisnicima mobilnih uređaja i da ne zaborave činjenicu koja se pokazala u Poljskoj, a to je da 64 odsto korisnika započne kupovinu pametnim telefonom, ali je završi na tabletu ili laptopu. Kada se radi o korisnicima tableta, treba imati na umu i najmlađe i najstarije potrošače.\nStrani online šopovi i platforme mnogo su popularniji nego prošle godine, što govori o jakoj konkurenciji koju imaju domaće Internet prodavnice. Strategija za online šopove za 2018, prema istraživanju Gemius‑a, treba da bude: obavezna prisutnost na računaru, laptopu, ali pre svega na mobilnom telefonu. Neophodan je dobar sadržaj e‑šopa, a odlične fotografije proizvoda uz sjajan video će svakako povećati vašu online prodaju.


Hrabri ulaze u istoriju – Nadlanu.com\nHrabri ulaze u istoriju\nBEOGRAD, 4. avgusta 2010. (Beta) – Trener OFK Beograda Dejan Đurđević rekao je u sredu da je Galatasaraj favorit u predstojećoj revanš utakmici trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evropa, ali da će njegovi fudbaleri hrabrom igrom pokušati da izbore pozitivan rezultat i prolaz u sledeće kolo.\n“Utisak je da smo mi favoriti posle povoljnog rezultata u prvoj utakmici, ali kada vidite jačinu kluba kakav je Galatasaraj jasno je da je turski klub favorit u predstojećem meču. Imaju kvalitetnu ekipu sa trenerom koji je osvajao Ligu šampiona”, rekao je Đurđević na konferenciji za novinare u Beogradu.\nFudbaleri OFK Beograda i Galatasaraja u četvrtak od 17.30 igraju revanš utakmicu trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evropa. Moguća je promena termina, pošto je uprava beogradskog kluba tražila od UEFA da meč počne pola sata ranije, u slučaju da se igraju produžeci, pošto na stadionu na staroj Karaburmi nema reflektora.\nU prvom meču, prošlog četvrtka u Istanbulu, bilo je 2:2. Turski tim je vodio sa 2:0, ali su “romantičari” sa dva gola u završnici uspeli da izbore remi.


MEĐUNARODNA VEŽBA – ODGOVOR NA VANREDNE SITUACIJE | СРБАТОМ\nUpotreba JRODOSprograma za podršku pri donošenju odluka u vanrednim situacijama\nU vežbi je korišćen JRODOS, program za podršku pri donošenju odluka. Učesnici vežbe su prikazali kako rezultate simulacija dobijene JRODOS programom koriste u procesu odlučivanja o primeni mera zaštite stanovništva i životne sredine u nuklearnom akcidentu.\nProgram za podršku pri donošenju odluka u vanrednim situacijama, JRODOS, je softver razvijen u Karlsrue Institutu za tehnologiju i koristi se za simulaciju kretanja radioaktivnih materija u životnoj sredini i za proračun doza koje stanovništvo primi u nuklearnom akcidentu. JRODOS ima izuzetno značajnu ulogu i u izgradnji sistema zaštite i spasavanja, odnosno jačanju spremnosti za reagovanje na posledice nuklearnog akcidenta. Program JRODOS je u okviru projekta Evropske komisije instaliran u Direktoratu za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbije, regulatorom telu u oblasti radijacione i nuklearne sigurnosti i bezbednosti.\nUčesnici na ovom skupu su predstavnici regulatornih tela u oblasti radijacione i nuklearne sigurnosti i bezbednosti i predstavnici drugih civilnih organizacija iz regiona koje imaju ulogu u upravljanju vanrednim situacijama izazvanim nuklearnim ili radiološkim akcidentom.


BIRMANČEVIĆ: LAŽNI DEMOKRATA ZELENOVIĆ KUPOVAO GLASOVE I ODBORNIKE - MAČVANSKI INFO\nKao poslanik u Narodnoj skupštini Repubike Srbije podsećam građane da je bivši šabački gradonačelnik Nebojša Zelenović, nizom veštih odlaganja i manipulacija, izbegao da presuda “kriv je” za proneveru lokalnog budžeta vrednu 5 miliona evra postane i pravosnažna.\nPrijavu protiv njega podnela je Državna revizorska institucija (DRI), Tužilaštvo u Šapcu podiglo je optužnicu, sud odlučio da je kriv, ali je Zelenović, zahvaljujući ličnim vezama njegovog mentora Dušana Petrovića u sudu u Šapcu, uspeo da ostane – neosuđen. Slučaj je zastareo, nije oslobođen, Ipak, sud javnosti je neumoljiv!\nNije prvi put da bivši šabački gradonačelnik Zelenović, koji očigledno ne može da prežali fotelju, priča o tome kako je „neviđena laž“ da je kupovao glasove na izborima. A za mene je uvek bilo neshvatljivo da, kada to kaže, uopšte i ne trepne. Jer, svi u Šapcu smo slušali snimak aktiviste ZZS iz vremena izborne kampanje 2016. godine, dok obećava meštanima sela Varna overavanje zdravstvenih knjižica i po nekoliko hiljada dinara, samo da glasaju za Zelenovića.\nSnimljeni aktivista potom se suočio sa krivičnim gonjenjem pa je pred Osnovnim javnim tužilaštvom u Šapcu na njegov zahtev primenjen oportunitet, što jasno znači da je priznao delo. Svi Šapčani znaju da je to upravo iz želje da se tokom krivičnog postupka ne otkrije nalogodavac i da je na taj način zaštitio upravo Zelenovića.\nŠto se tiče žalbe Ustavnom sudu na regularnost šabačkih izbora 2020. podsetiću da je Zelenović više puta izdejstvovao ponavljanje glasanja. I vrapci znaju da je razvlačenjem procesa u nedogled pokušavao samo da se održi na vlasti, kao da mu od toga život zavisi. Opšte je poznato da članovima biračkih odbora koji su zastupali Srpsku naprednu stranku nije dopuštano da priđu biračkom materijalu, da su pojedini predstavnici ZZS-a nameravali da im u kafu stave lekove za spavanje kako bi ih onemogućili u praćenju izbornog dana, da je lično Zelenović menjao izborna pravila u sred izbornog procesa… Mahinacija u Šapcu bilo je toliko da se nabrojati ne mogu, a kreatori su bili lično Zelenović i Petrović.\nNe samo da je Zelenović kupovao glasove, nego je kupovao odbornike, a dugo vremena bila je poznata čak i tarifa za prelazak. Ironija ne može biti veća jer se on zalaže za takozvane slobodne izbore!\nPitam ga javno da li je vodio evidenciju koliko je odbornika do 2020. godine, sa liste Srpske napredne stranke i manjih stranaka, završilo u skupštinskoj većini njegove ZZS i koliko je to koštalo budžet grada Šapca!\nTakav čovek danas usuđuje se da kaže da je „sertifikovano pošten“, ma šta to značilo. A o čemu bi Zelenović i pričao nego o poštenju!\nnarodni poslanik i poverenik Gradskog odbora u Šapcu


Za odgovornije javne finansije: završne aktivnosti u lokalnim samoupravama - BFPE Srpski\n03. новембра 2017\nBeogradski fond za političku izuzetnost u saradnji sa lokalnim partnerima iz 15 opština i gradova u Srbiji tokom tekuće godine kontinuirano sprovodi kampanju uključivanja građana u proces lokalnog budžetiranja u svrhu unapređenja transparentnosti i odgovornosti javnih finansija na lokalnom nivou. Ovo se sve odvija u okviru projekta “Lokalne samouprave, organizacije civilnog društva i mediji za odgovornije javne finansije” koji BFPE sprovodi u partnerstvu sa Asocijacijom nezavisnih elektronskih medija, a uz podršku Programa Ujedinjenih nacija za razvoj u Srbiji (UNDP) i Švajcarske kancelarije za saradnju (SDC).\nParalelno sa dinamikom budžetskog ciklusa, i projektne aktivnosti BFPE i lokalnih partnera ulaze u završnicu. U saradnji sa partnerima iz UNDP, BFPE organizuje i video dokumentovanje finalnih aktivnosti, u svrhu promocije dobrog upravljanja javnim finansijama na lokalnom nivou, ali i poziva na aktivizam i aktivno i konstruktivno uključivanje građana i civilnog društva u demokratske procese na lokalnom nivou.\nUlične akcije, okrugli stolovi, javne rasprave o budžetu, tribine i sastanci sa predstavnicima lokalnih samouprava su samo neke od aktivnosti koje kontinuirano sprovodimo mesecima, a koje će se naći i na filmu u slučaju nekih od gradova koje ćemo posetiti u okviru završnice projekta – Leskovca, Loznice, Novog Sada, Niša i Zaječara. Pratićemo napredak i prikazati primere dobre prakse i saradnje na lokalnom nivou, kao i prepreke na putu ka odgovornim javnim finansijama – jer budžet naših gradova je i naš budžet!\nTakođe tagovano UNDP


Istraživanje: Etnička distanca najveća izmedju Srba i Albanaca\nBeta 30. septembra 2020. 13:35\nEtnička distanca u Srbiji, kada je reč o braku, najveća je izmedju pripadnika srpske i albanske nacionalnosti dok se ta razdaljina smanjuje kada je reč o suživotu te dve nacionalne zajednice, pokazalo je istraživanje Instituta društvenih nauka i Centra za proučavanje etniciteta.\nIstraživanje je pokazalo da bi 31 odsto ispitanika Srba prihvatilo brak sa Albancem ili Albankom, dok su stavovi albanske zajednice još rigidniji po tom pitanju pa bi tako nešto prihvatilo 26,4 odsto.\nDirektor Instituta Goran Bašić rekao je, na predstavljanju istraživanja u Medija centru, da bi na suživot sa Albancima pristalo skoro dve trećine ispitanika srpske nacionalnosti.\nAlbanci nisu oduševljeni idejom suživota jer bi oko 60 odsto njih pristalo da živi sa Bošnjacima, sa Srbima, Hrvatima, Rumunima, Slovacima i Madjarima živelo bi oko 40 odsto Albanaca, a sa Romima samo trećina ispitanika.\nIstraživanje je pokazalo i da bi svega 24 odsto Srba pristalo da Albanac bude predsednik Srbije, dok bi veća podrška za tu ideju stgla od Madjara (39 odsto), Rumuna (41 odsto), Roma (28 odsto) i Hrvata (53 odsto).\nKada je o diskriminaciji reč, srpsko društvo je opterećeno i sa tim problemom se suočavaju svi – i pripadnici srpskog naroda i nacionalnih manjina.\nIz istraživanja proizilazi da je integracioni potencijal srpskog društva, uprkos socijalnoj udaljenosti etničkih zajednica, delimično očuvan.\nTo potvrdjuje podatak da je većina pripadnika nacionalnih manjina dvojezična i da su nacionalne manjine, osim albanske, jače vezane za Srbiju nego za zemlje porekla.\nU anketnom istraživanju učestvovalo je 2.130 pripadnika srpske zajednice i 759 pripadnika nacionalnih manjina.


Odeća koja greje uz pomoć aplikacije | PC Press\nTehnološke novotarije donele su transformacije na različitim poljima, pa su na red stigli i zimski odevni predmeti budućnosti koji bi mogli da ukinu slojevito oblačenje, te donesu revoluciju među džempere i drugu toplu odeću.\nNaime, radi se o odevnim predmetima koji se kontrolišu preko aplikacije, na kojima je tim stručnjaka iz Kanade radio u prethodne tri godine. Kreacije do kojih su došli opisuju se kao pametna odeća koja može da se kontroliše preko pametnih telefona, a marka je ponela ime SKIINCore, te se sastoji iz gornjeg dela sa dugim rukavima, te donjeg dela. Odeća menja temperaturu prema uputstvima korisnika, te stvara toplotne uslove po meri onoga koji je nosi.\nI gornji i donji deo su povezani na prilagođenu aplikaciju, koja omogućava menjanje temperature, a odeća nema žice, te druge dodatne elemente, budući da su kreatori pronašli način da se toplota prenosi kroz vlakna običnih materijala. Naime, odeća je sastavljena od provodnog prediva, koji se nalazi između sintetičkog sloja koji sprečava znojenje, te gornjeg dekorativnog dela. Provodni deo je povezan na bateriju od 56 grama, koja generiše 18 vati energije, što je dovoljno da tkanina ostane topla u periodu do osam sati. Pored toga, baterija stiže sa USB-C ulazom preko kojeg može da se puni i telefon.\nProizvodnja toplote je koncentrisana u onim delovima u kojima je telo najosetljivije na hladnoću – torzo, ruke, butine i stopala, te ne emituje toplotu na one delove koji se najviše znoje, poput leđa i grudi. Kada temperatura padne ispod podešene grejni delovi se automatski uključuju, a isključuju se kada sistem proceni da bi telo moglo da se pregreje. Pored toga, aplikacija registruje kada se korisnik kreće, te temperaturu prilagođava brzini kretanja.\nTagovi: pametna odeća, SKIINCore\n← Blackberry preuzima Cylance, kompaniju koja se bavi sajber sigurnošću\nDuži životni vek za klasične video igre →


Vašington: Ukrajina bi mogla da odustane od prozapadne orijentacije | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tVašington: Ukrajina bi mogla da odustane od prozapadne orijentacije\nVašington: Ukrajina bi mogla da odustane od prozapadne orijentacije\nSituacija u Ukrajini vrlo je nestabilna i mogući su prevremeni izbori u toj zemlji, koji bi mogli, pod uticajem Rusije, da promene prozapadnu orijentaciju ove zemlje, izjavio je u utorak direktor američke obaveštajne službe Den Kouts.\n„Ukrajina i dalje nosi rizik od unutrašnjih nemira, koje bi Rusija mogla da iskoristi da bi ugrozila prozapadnu orijentaciju Kijeva. Ovi faktori ugrožavaju obnavljanje ukrajinske ekonomije i potencijalno vode promenama u njenoj spoljnoj politici koje bi mogle dodatno da povećaju napetost između Rusije i Zapada“, navedeno je u Koutsovom obraćanju Kongresu SAD.\nPrema njegovim rečima, narodno nezadovoljstvo tempom reformi i smanjenjem nivoa životnog standarda, korupcija i politička polarizacija mogli bi da budu uzroci prevremenih predsedničkih i parlamentarnih izbora u Ukrajini, koji su planirani za 2019. godinu.\n„Lideri opozicije pokušaće da iskoriste narodno nezadovoljstvo da bi oslabili predsednika Petra Porošenka i vladajuću koaliciju pred izbore 2019. godine“, navedeno je u izveštaju.\nKouts, takođe, smatra da će sukob na istoku Ukrajine biti „u zastoju, s promenljivim nivoom nasilja“. On smatra da je mala verovatnoća da će neka od sukobljenih strana pokrenuti veliku ofanzivu.\nHoće li Crkva istorijskim potezom još više vezati Kosovo za Srbe\nOva tri horoskopska znaka su stvoreni da promene svet


To im nije smetalo da i pored samo kratkog zagrevanja deklasiraju prvaka Mađarke, u čemu ih je maestralno vodio povratnik u ekipu, američki kvoterbek Sten Bedvel. On je prvo pronašao debitanta Milorada Živkovića u protivničkoj end zoni, a potom je prve poene u crnom dresu Kragujevčana postigao i Amerikanac Trej Mekvej, a onda je na scenu stupio njegov sjajni sunarodnih, hvatač Čed Rusinkovič, koji je do poluvremena vezao čak četiri tačdauna, dok je na drugoj strani odlična odbrana kragujevačkog tima poklekla samo jednom, pa se na odmor otišlo sa vođstvom gostiju 41:7.\nDo kraja su Mađari uspeli da "priprete" smao dolaskom na "-20", ali je u finišu mladi kvoterbek Stefan Stefanović lepo uposlio Živkovića i tako se postarao da pobeda njegovog tima bude ubedljvija.\nKvoterbek Veprova Sten Bedvel oborio je CEFL rekord po broju bačenih dodavanja za tačdaun (7), dok je Čed Rusinkovič postavio rekord u broju uhvaćenih tačdauna (4). Zanimljivo je da su njih dvojica igrali samo prvo poluvreme i prvi napad u drugom.\nDrugi meč prvog kola između beogradskih Vukova i zagrebaćkih "Patriota" je odložen, dok su Silverhouksi iz Ljubljane bili slobodni, pa su Divlji Veprovi trenutno usamljeni na liderskoj poziciji.\nDomaće prvenstvo, Superliga Srbije u američkom fudbalu, počinje narednog vikenda a sastaju se SBB Vukovi Beograd - Legionari Sremska Mitrovica, Divlji Veprovi Kragujevac - Imperatori Niš, Kraljevske krune Kraljevo - Vojvode Novi Sad i Plavi Zmajevi Beograd - Panteri Pančevo.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=144649\nTag: mišeluk, Pogodaka: 7\nOtvorena kovid bolnica\nU Novom Sadu danas je, četiri meseca od početka izgradnje, otvorena kovid bolnica, posle Batajnice i Kruševca treća u Srbiji, koja će moći da primi 220 pacijenata na intenzivnoj i 404 na poluintenzivnoj nezi.\nDanas otvaranje kovid bolnice\nDirektorka Kliničkog centra Vojvodine (KCV) Edita Stokić kaže za RTS da će prvi pacijenti nove kovid-bolnice, koja se danas otvara u Novom Sadu, biti oni koji su sada hospitalizovani u KCV.\nSumnja u troškove za bolnicu\nGradski odbor Stranke slobode i prave (SSP) Novi Sad izrazio je danas sumnju da se novac svih građana Srbije ulaže u kupovinu parcela oko kovid bolnice na Mišeluku i komunalno opremanje budućeg “naselja za odabrane” na Mišeluku.\nGradilište nove kovid bolnice na Mišeluku u Novom Sadu.\nPotreban 1.143 medicinar\nKlinički centar Vojvodine planira da narednih mesec dana na određeno primi čak 1.143 medicinara i 142 administrativna radnika za novu kovid bolnicu na Mišeluku, preneo je danas portal 021.rs.\nBolnica do 1. septembra\nMinistar odbrane Srbije Nebojša Stefanović posetio je jutros gradilište nove kovid bolnice u novosadskom naselju Mišeluk i pozvao građane da se vakcinišu.


Od danas novi pravilnici Beogradske berze - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Od danas novi pravilnici Beogradske berze\nOd danas novi pravilnici Beogradske berze\nBeogradska berza počeće od danas da primenjuje novi Pravilnik o listingu i kotaciji Berze, Pravilnik o tarifi i nova Pravila poslovanja. Pravilnikom o listingu i kotaciji bliže se utvrđuju uslovi, način i postupak prijema, privremena obustava trgovine, isključenje hartija od vrednosti i drugih finansijskih instrumenata sa berzanskog tržišta.\nBeogradska berza počeće od danas da primenjuje novi Pravilnik o listingu i kotaciji Berze, Pravilnik o tarifi i nova Pravila poslovanja. Pravilnikom o listingu i kotaciji bliže se utvrđuju uslovi, način i postupak prijema, privremena obustava trgovine, isključenje hartija od vrednosti i drugih finansijskih instrumenata sa berzanskog tržišta. Njime se utvrđuje i dokumentacija koja se podnosi uz zahtev za prijem hartija od vrednosti i drugih finansijskih instrumenata na tržište, kao i druga pitanja u vezi s prijemom i isključenjem hartija od vrednosti sa listinga Berze.\nDirektor sektora za poslovne informacije Beogradske berze Siniša Krneta kazao je agenciji Beta da su novim Pravilnikom o listingu i kotaciji pooštreni uslovi za izlazak kompanija na listing najlikvidnijih hartija od vrednosti. Prema njegovim rečima, neophodan minimum kapitala izdavaoca udvostručen je i sada iznosi 20 miliona evra, dok najkraće vreme poslovanja kompanije koja želi da izađe na A Listing nije menjano i i dalje iznosi tri godine. U slobodnom prometu mora se nalaziti minimum 25 odsto od ukupno emitovanih akcija ili minimalnog iznosa kapitala od 10 miliona evra koje su u vlasnistvu najmanje 500 akcionara, što je dvostruko više nego do sada. Uslovi za izlazak na Listing B nisu pooštreni, pa je najmanji iznos ukupnog kapitala izdavaoca ostao četiri miliona evra, a minimalno vreme poslovanja izdavaoca smanjeno je sa tri na dve godine. Krneta je ocenio da pooštravanje uslova neće ograničiti mogućnost preduzeća da izađu na listing najlikvidnijih hartija od vrednosti, navodeći da najmanje polovina od 48 kompanija čijim akcijama se trguje metodom kontinuiranog trgovanja ispunjava postavljene uslove. Prema njegovim rečima, prepreka za izlazak kompanija na A Listing ni do sada nije bilo to što nisu ispunjavale uslove Pravilnika, već to što nisu bile spremne da potpuno obelodane svoje poslovanje. Pravilnik o listingu i kotaciji uvodi i nova imena za A listing, koji će se ubuduće zvati i „Prajm market“, dok će B Listing nositi i naziv „Standard market“.\nOd danas počinje novi mandat Evropske komisije


Vršilac dužnosti selektora rukometne reprezentacije Srbije Dejan Perić rekao je da je trofej osvojen na prijateljskom turniru u Norveškoj dokaz kvalitetnog rada u prethodnom periodu.\nPre nego što su osvojili turnir u Norveškoj, naši rukometaši učestvovali su na turniru u Kataru i odigrali prijateljske utakmice sa selekcijom Hrvatske.\n"Na sva tri turnira išli smo u izmenjenenom sastavu, neki igrači su išli na sva tri turnira, neki na dva, a pojedini na jedan. Sa svima sam obavio razgovore, zdrav i korektan odnos koji imam sa igračima je požželjan i jedini ispravan. U sve tri akcije učestvovali su igrači na koje najozbiljnije računamo u budućnosti", istakao je Perić.\nOn je dodao da ga raduje zdrava atmosfera, odnos igrača prema reprezentativnom dresu i igri koju su pokazali na terenu.\n"Igrači su se držali sistema, i na pravi način funkcionisali u odbrani koja je davala rezultat i u napadu nije bilo samoisticanja, znalo se kako i šta se radi. Sve utakmice koje smo u ovih mesec dana odigrali poslužile su kao dobra provera za buduće akcije, prvenstveno nastavak kvalifikacija za Evropsko prvenstvo, a i dale su samopouzdanje svima nama", zaključio je Perić.\nSrbija propušta Svetsko prvenstvo u Kataru, a u aprilu je očekuje nastavak kvalifikacija za EP u Poljskoj 2016. godine.


Šokantna uputstva vlasti za žene u Maleziji: "Od kuće radite našminkane i ne gnjavite muževe" - Telegraf.rs\n31/03/20 | 12:44\nŽene takođe ne bi trebalo da ulazie u rasprave i svađe s muževima koji ne žele da rade kućne poslove\nFoto: Kementerian Pembangunan Wanita, Keluarga Dan Masyarakat\nMalezijsko Ministarstvo porodice je na Fejsbuku objavilo šokantan set uputstava za žene koje rade od kuće u vreme karantina zbog korona virusa.\nVlada savetuje ženama da kod kuće budu lepo odevene, našminkane te da se ponašaju kao što bi to činile na poslu. To uključuje pristojan razgovor s muževima, a isključuje sarkastične komentare ili zadirkivanje koje se ovim postom ne preporučuje, prenosi Guardian.\nŽene takođe ne bi trebalo da ulez u rasprave i svađe s muževima koji ne žele da rade kućne poslove.\nUkoliko muškarci odluče da im pomognu, žene bi trebalo lepo da im objasne šta treba da rade, bez ironičnih komentara. Uz sve to, preporučuje se da žene u razgovoru s muževima pokušavaju da imitiraju glas Doremona, lika iz japanskih manga filmova.\nObjava je izazvala bes među udruženjima za ženska prava u Maleziji koje su osudile takav potez vlade nazivajući ga diskriminirajućim i poražavajućim za društvo.\nMalezija je trenutno na 104. mestu listi jednakosti polova u svetu.\n(UŽIVO) Najmlađa žrtva u Evropi ima samo 12 godina: U SAD 575 mrtvih u jednom danu, u Španiji 849\nDevojčica (12) najmlađa žrtva korona virusa u Evropi\nOni su heroji: Pružaju pažnju i ljubav pacijentima na samrti, a sami ne smeju da se vrate porodicama


Borska opozicija: Toplani preti sudbina Apotekarske ustanove - Ist Media\n03:04: PM petak 23 oktobra, 2020\nPosted on 18. oktobra 2020. at 20. oktobra 2020. by Ist Media\nBOR, (IST Media) Odbornička grupa u Skupštini grada Bora, „Ujedinjena opozicija – ujedinjeni za Bor“, ocenila je da su gubici u javnom sektoru „omča oko vrata gradskog budžeta“.\nViše puta smo apelovali i upozoravali na loše stanje u pojedinim preduzećima i ustanovama, tražili da se najozbiljnije sagledaju gubici i loše poslovanje i da se preduzmu mere. To što će milijarde dinara duga indirektno vraćati građani Bora, kao da nikoga iz lokalne vlasti ne dotiče, rečeno je na konferenciji ove odborničke grupe.\nOni podsećaju da je JKP „Toplana“ za poslednjih 18 meseci napravila gubitak od preko 300 miliona dinara, a da je za samo u prvih šest meseci zabeležen minus od 155 miliona dinara.\nKumulirani gubitak iz ranijih godina iznosi oko 1,6 milijardi dinara, kratkoročne obaveze 2,57 milijardi, odnosno gubitak je iznad visine kapitala ovog preduzeća koji je procenjen na 788 miliona dinara.\nOdgovornost leži na gradskoj vlasti a obećanja vladajuće stranke i gradonačelnika Aleksandra Milikića da će solarna, gasna ili toplana na sečku rešiti problem, nije ništa drugo do bežanje od odgovornosti, smatra borska opozicija.\nSmatraju da su odgovorni oni koji dozvoljavaju da se „ugalj sumnjivog kvaliteta nabavlja partijski“ i da nametanje takvog načina poslovanja ne oslobađa odgovornosti lokalnu vlast.\nOpozicija navodi zabrinjavajući podatak da se preko 300 domaćinstava samo ove godine isključilo sa sistema toplovoda, i da povećanje cene grejanja od 17 % doneto na Skupštini grada Bora pre godinu dana, nije dalo željene rezultate i da se može dogoditi da Toplana doživi sudbinu Apoteke Bor.


KOŠARAC: Sredstva za auto-put Doboj-Banjaluka zaustavio SDS – Glas Regije\nKOŠARAC: Sredstva za auto-put Doboj-Banjaluka zaustavio SDS\nSARAJEVO – Predsjedavajući Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu parlamenta BiH Staša Košarac izjavio je da su poslanici SDS-a u ovom domu, glasanjem za odgađanje izjašnjavanja o ratifikaciji Ugovora sa Evropskom investicionom bankom o finansiranju izgradnje auto-puta Banjaluka – Doboj, po ko za koji put djelovali na štetu Republike Srpske i njene političke i ekonomske stabilnosti.\n– Poslanici SDS-a svojim glasovima juče su zaustavili proces ratifikacije Ugovora kojim se obezbjeđuje finansiranje izgradnje infrastrukturne žile kucavice Republike Srpske, auto-puta Banjaluka – Doboj i time još jednom dokazali da je njihovo političko djelovanje isključivo u funkciji rušenja i ekonomskog slabljenja Republike Srpske. Očigledno je da su ponovo poslušali svog šefa Bakira Izetbegovića, kome smeta činjenica da će Republika Srpska u idućoj godini imati više kilometara auto-puta od Federacije BiH – naglasio je Košarac u izjavi za Srnu.\nOn je naveo da su ministri i poslanici SDS-a u Savjetu ministara i parlamentu BiH u protekle tri godine donijeli više od 50 odluka protiv interesa Republike Srpske i zaustavljanja njenog ekonomskog rasta i razvoja.\n– Ministri i poslanici SDS-a u Sarajevu učinili su sve što su mogli da politički, ekonomski i finansijski oslabe Republiku Srpsku. U toj funkciji zaustavljene su izmjene zakona o akcizama, ugovor sa Svjetskom bankom i brojni drugi aranžmani koji su imali za cilj ekonomsko jačanje, pokretanje privrede i otvaranje novih radnih mjesta u Republici Srpskoj – rekao je Košarac.\nOn je dodao da javnost u Republici Srpskoj mora da zna da postoji potpuna i bezuslovna saradnja SDS-a i SDA u zajedničkim institucijama vlasti u Sarajevu i da će se partnerski odnos te dvije stranke na štetu Republike Srpske nastaviti i u narednom periodu.\n– Bakir Izetbegović i Denis Zvizdić komanduju politikom SDS-a i to se dešava svakoga dana i u svakoj instituciji u Sarajevu! Pošto je riječ o propaloj koaliciji koja je izgubila podršku i građana i poslanika u parlamentu BiH, sada se od SDS-a ultimativno traži da krizu prenesu u Republiku Srpsku. Taj scenario je ovih dana na djelu – rekao je Košarac i izrazio uvjerenje da će institucije Republike Srpske na efikasan način osujetiti namjere propale koalicije iz Sarajeva.\nDoboj, SDS, SNSD, Staša Košarac\n« U Derventi učenici i nastavnici obilježili Međunarodni dan mira\nTESLIĆ: Ukrali mu torbu sa novcem dok je bio u teretani, policija je pronašla u… »\n19. Jula 2018., 20:49


Radio România Internaţional/ Vesti/ 19.07.2019.\nEvropski parlament ponovio je podršku bivšoj šefici Nacionalnoj antikorupcijskoj direkciji (DNA) Lauri Kodruci Kjoveši, za funckiju evropskog glavnog tužioca.\nPredsednik Francuske Emanuel Makron je za vreme današnjeg telefonskog razgovora obavestio šefa rumunske države Klaus Johanisa da će povući kandidaturu Žana-Fransoa Bonera i podržati Lauru Kodrucu Kjoveši za funkciju šefa Evropskog Tužilaštva- ističe se u kominikeu Predsedničke administracije u Bukureštu. Prethodno je Evropski parlament ponovio podršku bivšoj šefici Nacionalne antikorupcijske direkcije (DNA) Lauri Kjoveši, koja je kandidat komunitarnog zakonodavnog tela za funckiju evropskog glavnog tužioca. U jednom kominikeu, predsednik Evropskog parlamenta David Sassoli ističe da je od suštinskog značaja da istraživanje i kažnjavanje krivičnih dela počinjenih protiv budžeta Evropske unije, kao što su zloupotreba, korupcija ili transnacionalna zloupotreba sa taksom na dodatnu vrednost, budu realizovana što brže moguće. Slanje pisma podrške od strane Evropskog parlamenta odlučeno je u četvrtak na Konferenciji predsednika, koja okuplja šefove političkih grupa u evropskom zakonodavnom telu. Ovog proleća, Evropski parlament je odlučio da za funkciju evropskog glavnog tužioca podrži Lauru Kodrucu Kjoveši, a Savet Evropske unije francuza Žana-Fransoa Bonera. Prema pravilniku o funkcionisanju budućeg Evropskog Tužilaštva, Parlament i Savet moraju zajedničkim dogovorom da imenuju evropskog tužioca za sedmogodišnji mandat, koji ne može biti obnovljen.\nDržavni sekretar Marija Magdalena Grigore naglasila je u četvrtak, u Vašingtonu, na ministarskoj konferenciji o promovisanju verske slobode, u organizaciji Stejt Departmenta Sjedinjenih Američkih Država, da Rumunija će uvek biti podržavatelj i promoter verske slobode i duha tolerancije, javlja Ministarstvo inostranih poslova u Bukureštu. Verujemo da etnički i verski diverzitet su izvori razvoja, koji obogaćivaju bilo koju kulturu i društvo, a nedavna poseta Pape Franje Rumuniji potvrdila je medjuverski sklad u našoj zemlji, rekla je rumunska zvaničnica. Na konferenciji je više od 100 ministara inostranih poslova i visokih vladinih funkcioniera iz celog sveta razgovaralo o aktuelnim izazovima verske slobode i analiziralo i identifikovalo konkretne mogućnosti za suzbijanje verskog progonstva. Skup, čiji domaćin je bio američki državni sekretar Majk Pompeo, je najveći dogadjaj ove vrste na svetu. Rumunija je potpisala dve od deklaracija konferencije, koje se odnose na uvažavanje religije i vere i zaštitu bogomolja, ističe se u kominikeu rumunskog ministarstva inostranih poslova.\nDanas je počelo 11. Festival filma i Istorija u gradu Rašnov, u centralnom delu Rumunije. Do 28. jula, ovde će biti prikazani filmovi, pozorišne predstave, koncerti barokne i rok muzike. Za vreme festivala biće organizovane debate o decembarskoj revoluciji 1989. godine, ekonomskoj slobodi, muzici slobode, postignutoj i izgubljenoj slobodi, kinematografiji i slobodi. Razgovori će se odnositi i na druge teme poput rumunske migracije, budućnosti Evrope posle Bregzita, digitalizacije društva ili manjina i biće obeležene 50.godišnjica od prvog sletanja na Mesec i 70. godišnjica osnivanja NATO-a. U okviru ovogodišnjeg festivala filma i istorija organizovana je i Letnja škola, u kojoj učestvuju 72 studenta i 23 gimnazijalca iz Rumunije i susedne Republike Moldavije.\nRumunska ministarka pravde Ana Birčal učestvovala je u četvrtak i petak u radovima formalnog skupa Saveta za pravosudje i unutrašnje poslove (JAI), u Helsinkiju, prvog skupa koji je održan za vreme finskog predsedavanja Savetom Evropske unije, koje je počelo 1. jula. Prema kominikeu resornog ministarstva, Birčal je naglasila da Rumunija pridaje u zadnjim godinama što veću pažnju alternativnim merama za zatvorsku kaznu, koje mogu biti “važeća rešenja za razvoj pravosudne saradnje u krivičnoj oblasti”. Rumunska ministarka je dodala da će Finsko predsedništvo nastaviti razgovore koje je pokrenula Rumunija u prvom semestru tekuće godine u vezi sa putem kojim se mora ići u ovoj oblasti. Na skupu u Helsinkiju razgovaralo se i o drugim pitanjima od interesa, poput konsolidacije pravne države- nezavisnosti, kvaliteta i efikasnosti nacionalnih sudskih sistema i značaja ravnopravnog sudjenja, kao i o izvršenju kazne zatvora i njegovim alternativama u kontekstu sudske saradnje u krivičnoj oblasti.\nHiljade ljudi prisustvuju koncertima sedmog festivala Electric Castle 2019, koji se odvija u mestu Boncida, u blizini Kluž-Napoke, na severo-zapadu Rumunije. Ovo je prvi muzički festival u Rumuniji sa predstavama i za osobe sa oštećenjem sluha. Festival je organizovan u dvorištu Dvorca Banffy –kulturnog spomenika iz 15. veka. Organizatori su uredili površinu od 300 hiljada kvadratnih metara, na kojoj se nalaze deset scena za umetnike, gastronomska zona i kamp sa više hiljade mesta za šatore. Na festivalu Electric Castle 2019 nastupaju i Florence and The Machine, jedna od najkreativnijih indie sastava poslednje decenije, kao i rock grupa Limp Bizkit, koja je tri puta nominovana za Grammy i prodala albume u više od 40 miliona primeraka.


Ovo bi, u najkraćem, iz ugla privrede, bio zaključak današnjeg razgovora privrednika iz svih šest ekonomija Zapadnog Balkana sa predstavnicima Evropske komisije u Briselu u organizaciji Komorskog investicionog foruma ZB kao zajedničke privredne komore regiona.\nVladimir Todorović, potpredsednik Eliksir Grupe ističe da je harmonizacija regionalnih sa evropskim propisima izuzetno važna kako bi zapadnobalkanska privreda bila konkurentna na evropskom tržištu. S tim je saglasan i Svetozar Janevski, predsednik UO „Tikveš“ koji naglašava da je potrebno da strategiju pristupa evropskom tržištu zajedno usaglase predstavnici regionalne privrede i politike.\nVjekoslav Vuković, predsednik Spoljnotrgovinske komore Bosne i Hercegovine kaže da formiranje zajedničkog ekonomskog tržišta Zapadnog Balkana treba da predstavlja prvi korak pre potpune integracije regiona u Evropsku uniju, dok Sanja Praštalo, marketing menadžer u kompaniji Mikroelektronika, napominje da je za mala i srednja preduzeća u regionu za dalji rast neophodan pristup globalnom tržištu kako bi se omogućilo širenje njihovog poslovanja, veće plate radnika i nova radna mesta.\nNa poslovnom skupu posvećenom sprovođenju plana za zajedničko tržište, danas su učestvovali i predstavnici Evrokomore, CEFTA, Transportne zajednice, KIF-a, kao i predstavnici drugih međunarodnih institucija.


Tanjug 30. septembra 2018. 20:27\nSKOPLJE – Makedonski premijer i lider SDSM Zoran Zaev ocenio je večeras da je referendum u toj zemlji bio demokratski i da će, ukoliko se ispostavi da je većina građana glasala „za“, njihova volja biti sprovedena u parlamentu, dok će u suprotnom biti organizovani vanredni parlamentarni izbori.\n„Volja birača na ovom konsultativnom referendumu treba da se pretvori u političku aktivnost u zakonodavnom domu“, rekao je Zaev obraćajući se po završetku referenduma na kojem su građani odlučivali o promeni imena Makedonije i evroatlantskim integracijama.\n„Očekujemo da članovi VMRO-DPMNE poštuju demokratsku odluku, a u suprotnom treba upotrebiti drugu alatku, a to su prevremeni parlamentarni izbori“, rekao je Zaev na konfrenciji za novinare.\nReferendum je raspisan kao konsultativni, odnosno neobavezujući, a biće uspešan ako je na njega izašlo više od 50 odsto građana upisanih u birački spisak (50 odsto + 1), odnosno 903.169 ljudi, od kojih najmanje 50 posto + 1 jedan mora da se izjasni „za“ referendumsko pitanje.\nGrađani su se na pitanje „Da li ste za ulazak u EU i NATO prihvatanjem dogovora Republike Makedonije i Republike Grčke?“ izjašnjavali na 3.480 biračkih mesta u 80 opština.


I pamtićemo ih i pamtiće ih svi zbog toga šta su uradili na terenu, koliko su trofeja osvojili. Kakve su golove ili koševe postigli, ili onaj čuveni forhend “iz besa” na 2:2 u setovima, 5:3, 40:15 i 40:15 (polufinale US Opena 2011) za Federera posle čega se sve promenilo u belom sportu.\nPamtimo ih i mi po tome, kao svedoci njihovih uspeha i arhivatori na neki način, ali ćemo ih mnogo više pamtiti po onome što su učinili van terena. Sigurno. Jer, to se ne meri poenima, golovima, rekordima, titulama… Čak ni novcem. Meri se pobedama, onim van terena, jer šampion nije šampion “samo” na terenu, nekada je daleko važnije kada je to van njega.


Otvaranje konzulata Turske vrhunac dobre međudržavne saradnje - SDA Sandžaka\nOtvaranje konzulata Turske vrhunac dobre međudržavne saradnje\n„Naš je interes kao Stranke demokratske akcije Sandžaka, naglašavam Sandžaka, je da se dobri međudržavni odnosi Republike Turske i Republike Srbije nastave i mi ćemo da damo puni doprinos tome.“ – naglasio je Ugljanin.\nOtvaranjem konzulata Republike Turske u Novom Pazaru stvaraju se uslovi za jednu pravnu sigurnost svih građana Republie Turske koji dođu u Sandžak i u Republiku Srbiju.\n„Pravna sigurnost je takođe najznačajniji faktor za investitore koji žele da ulože u bilo koju zemlju, tako da smatram da će postojanje konzulata kao garanta pravne sigurnosti motivisaće veliki broj investitora iz Turske da ovde investiraju. U tom smislu mi kao politička stranka stojimo na raspolaganju i radujemo se našoj budućoj saradnji.“ – zaključio je predsjednik Ugljanin.\n„Govorili smo o mogućim investicijama u Sandžaku. U budućem periodu ću kao sa svim prijateljima iz Sandžak sarađivati i sa gospodinom Ugljaninom. Još jednom smo dokazali da su odnosi između Srbije i Turske u korist građana Sandžaka, nadam se da ću u budućem periodu raditi puno korisnih stvari.“ – naglasio je generalni konzul Bašol.\nPredsjednik Asocijacije mladih SDA Sandžaka Emir Ašćerić učesnik je ovogodišnjeg Svjetskog foruma za demokratiju koji se održava u Savjetu Evrope u Strazburu.\nBy SDA Sandžaka 26 Nov 2018\n"Poštovani prijatelji esselamu alejkum, evo danas okupili smom se ovdje da u jednoj lijepoj atmosferi proslavimo 20. Godišnjicu osnivanja i rada Stranke demokratske akcije Sandžaka i neka vam je ...