Sankcije SAD: Srbija između šverca oružja i saradnje sa Rusijom - European Western Balkans\nBEOGRAD – Srbija staje sa kupovinom oružja, reči su predsednika Aleksandra Vučića koje su u javnosti odjeknule pre nekoliko dana. Nakon nabavke helikoptera iz Rusije i najava iz SAD-a da Srbiji prete američke sankcije zbog vojne saradnje sa Rusijom, predsednik Srbije odlučio je da država treba da uspori sa naoružavanjem. Sve ovo dolazi baš u jeku afere “Krušik”, u kojoj se otac ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića, dovodi u vezu sa trgovinom oružja i dobijanjem povlašćenih cena od državne kompanije “Krušik”.\nPored svega toga, SAD su nedavno objavile da, zbog trgovine oružjem i korupcije, na svoju crnu listu pojedinaca i kompanija stavljaju i nekoliko srpskih državljana, među kojima je i Slobodan Tešić, označen kao jedan od najvećih dilera oružja na Balkanu i čovek koji se dovodi u vezu sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nVažno je naglasiti da, iako se ne radi o istoj vrsti sankcija, odnosno o istim zakonskim osnovama za uvođenje sankcija, zanimljivo je primetiti da je američka administracija pokrenula kontrolu na oba “fronta” u isto vreme. Naime, jedan paket sankcija Srbiji preti zbog intenzivirane vojne saradnje i trgovine sa Rusijom, u okviru programa SAD-a koji daje mogućnost administraciji u Vašingtonu da uvede sankcije svima koji u velikoj meri sarađuju sa “neprijateljima Amerike”, odnosno Iranom, Rusijom i Severnom Korejom.\nDrugi paket sankcija ne odnosi se na to sa kim pojedinci i kompanije sarađuju, već da li to rade u skladu sa međunarodnim konvencijama i legalnim putem. Slobodanu Tešiću, i kompanijama koje su sa njim povezane, uvedene su po ovom drugom osnovu, jer ga je Kancelarija za kontrolu strane imovine američkog Ministarstva finansija, dovela u vezu sa nelegalnom trgovinom oružjem i sumnjama za korupciju.\n“Slobodan Tešić naveden je u Izvršnom nalogu za sankcije zbog umešanosti u ozbiljna narušavanja ljudskih prava i korupcije, iz decembra 2017. U to vreme, Tešić je bio među najvećim dilerima oružja i municije na Balkanu. Tešić je potencijalnim klijentima plaćao skupe odmore, školovanje njihovoj deci u zapadnim školama ili univerzitetima i davao veliki mito kako bi osigurao kontakte. Četiri kompanije su istovremeno bile ili u Tešićevom vlasništvu ili pod njegovom kontrolom: Preduzeće za trgovinu na veliko i malo Partizan Tech DOO Beograd – Savski Venac (Partizan Tech), Technoglobal Systems DOO Beograd (Technoglobal), Charso Limited i Grawit Limited”, navodi se u saopštenju SAD-a, a prenose srpski mediji.\nPored toga što je, prema rečima atašea za medije u Ambasadi SAD u Beogradu Džejmsa Hagengrubera, za Insajder, američka administracija više puta upozorila srpske vlasti na nelegalne aktivnosti Tešića i njegovih saradnika, reakcija Beograda je izostala.\nTreba spomenuti da je, prema rečima opozicije, Slobodan Tešić blisko sarađivao sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, koji je dok je bio ministar odbrane lično insistirao da se Tešić ubaci u delegaciju Srbije tokom pregovora o prodaji oružja Libijcima mimo svakog protokola. Tešić je, inače, zbog kršenja zabrane Ujedinjenih nacija na izvoz oružja u Libiju decenijama bio na UN listi zabrane putovanja, navodi se u dokumentu.\nNe samo da srpske vlasti nisu učinile ništa da istraže poslovne aktivnosti Slobodana Tešića i reaguju na upozorenja iz američke ambasade, već reakcije nema ni nakon što su srpski državljani, zbog nelegalne trgovine oružjem, stavljeni na “crnu listu” SAD-a.\nKažnjavanje zbog saradnje sa Rusijom?\nDrugi element koji se tiče mogućih sankcija SAD-a prema Srbiji, odnosi se na nabavku oružja i vojnu saradnju sa Rusijom. Da ispita sve elemente ove saradnje u Beograd je početkom novembra poslat zvaničnik američkog Stejt departmenta Tomas Zarzecki, rukovodilac radne grupe 231, koja je zadužena za primenu sankcija prema ruskom bezbednosnom sektoru, kao i kompanijama i državama koje imaju vojnu saradnju s Rusijom.\nOn je Beograd posetio kako bi se sastao sa srpskim zvaničnicima i procenio da li postoji osnov da se sankcije uvedu na osnovu Zakona o suprotstavljanju protivnicima Amerike kroz sankcije (CAATSA), “razvijanje i primenu sankcija i inicijativa za politike protiv onih koji su angažovani u značajnim transakcijama sa ruskom odbranom i sektorima obaveštajnih podataka”. Ovaj zakon američki predsednik Donald Tramp je potpisao 2017. godine i predviđa da sankcije mogu biti uvedene svima koji u značajnoj meri sarađuju sa odbrambenim sektorima režima Irana, Severne Koreje i Rusije.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je nakon tog sastanka da je Srbija bila iskrena jer “nema šta da krije” i da američkih sankcija neće biti. Reagovao je i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, umirujući građane rečima da, čak i da dođe do takvih sankcija, one neće pogoditi obične građane.\nMeđutim, istraživačica Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP) Katarina Đokić, pored toga što je saglasna da sankcije ne bi bile ni nalik onima iz devedesetih, iako se tako nešto može čuti u mnogim medijima, smatra da posetu Zarzeckog treba shvatiti ozbiljno jer se već neko vreme nezvanično priča o mogućnosti da SAD uvede određene sankcije Srbiji zbog poslovanja sa ruskom državnom firmom Rosoboronexport, koja je pod embargom SAD-a.\n“Ako bi do sankcija došlo, one bi u najgorem slučaju mogle da pogode preduzeća namenske industrije koja izvoze u SAD. To, međutim, nije mala stvar ako se uzme u obzir da su SAD najveća izvozna destinacija Srbije po vrednosti sklopljenih poslova u oblasti naoružanja i vojne opreme. Na primer, preko 50 odsto vrednosti dozvola za izvoz koje su izdate tokom 2017. godine “otpada” na izvoz u SAD”, objašnjava Đokić.\nIako su sankcije uvek loš signal, direktor istraživanja ISAC fonda Igor Novaković naglašava da je važno da između SAD-a i Srbije o ovom pitanju postoji otvorena komunikacija.\n“Ono što je kod američkog stava jasno je da sankcije prema trećim državama u kontekstu saradnje sa Rusijom nisu automatske i zavise i od konkretnih američkih interesa, što se, na primer, videlo u slučaj Indije. Svakako, Srbija je mnogo manja država. Ovaj tip sankcija je usmeren na entitete (kompanije ili institucije) i pojedince koje su SAD identifikovale kao odgovorne”, objašnjava Novaković.\nMeđutim, ono o čemu Srbija treba mnogo više da brine jeste na koji način se njena intenzivirana vojna saradnja sa Rusijom, od kada je na vlasti Srpska napredna stranka, što se konstatuje u izveštaju koji je nedavno objavio Pentagon, može odraziti na proces evropskih integracija i Poglavlje 31 koje se odnosi na zajedničku spoljnu i bezbednosnu politiku.\nKatarina Đokić podseća da Rusija nije samo pod američkim sankcijama, već i pod sankcijama Evropske unije, između ostalog, i u oblasti trgovine naoružanjem i vojnom opremom.\n“Države članice EU ne smeju da sklapaju nove poslove sa Rusijom u ovoj oblasti. Srbija kao kandidat za članstvo ima obavezu usklađivanja spoljne politike sa EU, u čemu se do sada nije pokazala preterano revnosno kad je Rusija u pitanju. Međutim, ako je pristupanje EU zaista politički cilj Srbije, a odnosi između EU i Rusije ne počnu da se popravljaju, državni vrh će u nekoj srednjoročnoj perspektivi morati da se odluči šta je prioritet, EU ili Rusija”, upozorava Đokić.\nDa vojna saradnja sa Rusijom sigurno ne šalje dobar signal u Brisel, niti pomaže da se Srbija uskladi sa spoljnom i bezbednosnom politikom EU, saglasan je i Igor Novaković. On dodaje i da Srbija treba dobro da razmisli da li nekoliko vojnih vežbi sa Rusijom donosi više dobrog ili lošeg, imajući u vidu naše strateško evropsko opredeljenje.\n“Pitanje je kakav uticaj ovako bliska saradnja sa Rusijom ima na naše odnose sa drugim partnerskim državama. Problematično je i to što u medijima nema jednakog tretmana vežbi sa NATO i državama članicama, što našim partnerima u inostranstvu ostavlja utisak da ne postoji balans”, ukazuje Novaković.\nMeđutim, realnost je potpuno drugačija. Brojke, koje je objavio portal Balkanska bezbednosna mreža, kažu da je Srbija u 2019. godini održala ukupno 17 vojnih vežbi sa drugim zemljama, od čega je 13 bilo sa članicama NATO-a i samo četiri sa Rusijom. Ono što treba naglasiti jeste činjenica da su vojne vežbe sa Rusijom medijski daleko više propraćene.\nJednim delom za to su zaslužni tabloidi pod kontrolom vlasti, koji su tradicionalno naklonjeniji Rusiji i budno izveštavaju o svakom segmentu vojne saradnje sa Moskvom. Sa druge strane, postoji i direktna odgovornost vlasti, pre svega samog ministra odbrane Aleksandra Vulina, koji koristi svaku priliku da u javnosti govori o bliskoj saradnji srpske i ruske vojske, dok prećutkuje stvari kada su u pitanju armije članica NATO-a.\nStanje u medijima se, međutim, ne reflektuje u budžetu Vojske Srbije. Prema podacima koje je od Ministarstva odbrane dobio Institut za evropske poslove, Ministarstvo odbrane SAD-a je izdvojilo najviše novca za Vojsku Srbije, skoro dva i po miliona evra, dok se Rusija nalazi na samom začelju liste, među. pet najmanjih donatora.\nTakođe, Vlada Srbije je, baš pred sam dolazak Zarzeckog, odobrila novi IPAP (Individualni akcioni plan partnerstva) sa NATO-om za period 2019-2021, koje je Ministarstvo spoljnih poslova ocenilo dokaz “uzlaznog trenda partnerske saradnje Srbije sa NATO-a”.


SAD: Srbi ne veruju u demokratiju\nSAD: Srbi ne veruju u demokratiju\nIstraživanje američke nevladina organizacija NDI i CESID-a pokazalo da samo 30 odsto građana Srbije smatra da je demokratija najbolji tip vladavine. Programski direktor CESID-a Đorđe Vuković je, na predstavljanju rezultata istraživanja rađenog neposredno uoči poslednjih parlamentarnih izbora, rekao da je pre sedam godina broj onih koji su favorizovali demokratiju i onih koji su prednost videli u nekim drugim političkim sistemima bio izjednačen.\n“Danas polovina smatra da demokratija nije sama po sebi privlačna i da postoje drugi sistemi koji bi mogli da odgovaraju Srbiji. Najčešći odgovor je ‘sve jedno mi je u kakvom sistemu živim, već je bitno da li imam dovoljno novca’”, rekao je Vuković. U skladu sa takvim opredeljenjem građana je i njihov odnos prema petooktobarskim promenama 2000. godine, jer ubedljiva većina danas misli da je to početak propadanja Srbije, dok samo 15 odsto veruje da je to početak demokratskog preobražaja.\nU istraživanju su, takođe, dobijeni odgovori kojima je moguće objasniti ubedljiv uspeh Srpske napredne stranke na poslednjim izborima.\nVuković je, interpretirajući dobijene odgovore građana, objasnio da uoči izbora ta stranka beležila najveće poverenje među svojim tradicionalnim biračima, ali i da joj je podršku najavio i znatan procenat pređašnjih glasača Demokratske stranke, Socijalističke partije Srbije i drugih stranaka, kao i veliki broj onih koji na prethodnim izborima nisu glasali.\nIpak, sa stanovišta odnosa prema demokratiji i izborima kao demokratskoj tekovini, najrečitiji je podatak da većina ispitanih želi da se promena izbornog sistema kreće u pravcu personalizacije, odnosno ka mogućnosti da građani glasaju više za osobe a manje za političke stranke.


Na Karaburmi naslikan mural nastradalog dečaka - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Na Karaburmi naslikan mural nastradalog dečaka\nMural posvećen devetogodišnjem Stefanu B., kojeg je vozilom usmrtio bahati vozač Lazar Galić na pešačkom prelazu u beogradskom naselju Karaburma, pojavio se nedaleko od mesta na kojem je mališan poginuo.\nNaime, mural je osvanuo u Ulici Marijane Gregoran, gde se i dogodila nesreća.\n„Sa neba ja vas gledam, zbog mene tu ste sada, ne dajte, dobri ljudi, da nečije dete još strada“, piše na muralu.\nPodsetimo, osumnjičeni vozač je nakon nesreće pobegao s lica mesta. Reč je o licu koje je ranije osuđivano za istovrsna krivična dela iz oblasti saobraćaja. Prvi osnovni sud je Lazara G. najpre pustio da se brani sa slobode, ali je ta odluka, nakon žalbe tužilaštva, ali i protesta građana, preinačena.\nDevetogodišnji Stefan je prošlog četvrtka podlegao teškim povredama koje je u nesreći zadobio.\nProteklih dana u beogradskom naselju Karaburma intenzivni su protesti građana, koji, između ostalog, zahtevaju i odgovornost sudije Radmile Đerić, koja je osumnjičenog vozača najpre pustila na slobodu.\nViše od hiljadu građana okupilo se danas u Beogradu kako bi izrazili protivljenje prisilnoj vakcinaciji, kovid propusnicama i testiranju dece u školama, a nakon protestne šetnje do Andrićevog venca predali su zahteve protiv kovid propusnica.\nDruštvo • danas 20:32\nDruštvo • danas 20:03\nProtest ispred niškog Suda: Porodica nastradale devojke traži sudski epilog i maksimalnu kaznu\nDa 20-godišnji vozač M. G. iz Niša koji je...\nDruštvo • danas 19:08\nNa današnjoj Paradi ponosa učestvovalo je nekoliko hiljada ljudi,...


Ministri Vulin i Šojgu: Najbolja saradnja ikada - Glas Srpske\nTanjug 17.02.2020 14:20\nBEOGRAD - Ministar odbrane Aleksandar Vulin sastao se danas u Palati Srbija sa ministrom odbrane Ruske Federacije, generalom armije Sergejom Šojguom, koji boravi u zvaničnoj posjeti Srbiji.\nMinistri Vulin i Šojgu razgovarali su o saradnji u oblasti odbrane koja ima uzlazni trend i koja se odvija u skladu s Deklaracijom o strateškom partnerstvu i istakli zajedničko opredjeljenje da saradnja između dvije zemlje u narednom periodu bude dodatno unaprijeđena, kao i da se ostvare svi ciljevi saradnje na obostrano zadovoljstvo dva prijateljska naroda i države.\nKoliko je saradnja unaprijeđena najbolje govori podatak da su samo u 2019. godini realizovane 94 aktivnosti u okviru međunarodne vojne saradnje sa Ruskom Federacijom, dok je u periodu od 2000. do 2012. godine realizovan zanemarljiv broj aktivnosti bilateralne vojne saradnje, saopštilo je ministarstvo odbrane.\nVulin je istakao da su lični odnosi predsjednika i vrhovnih komandanata oružanih snaga Vladimira Putina i Aleksandra Vučića doprinijeli da saradnja dvije države bude na najvišem istorijskom nivou i dodao da je predsjednik Vučić jedini državnik u Evropi koji je rekao da njegova zemlja nikada neće uvesti sankcije Rusiji.\nMinistar Vulin je istakao da Srbija visoko ceni to što Ruska Federacija nije priznala tzv. "državu Kosovo" i zahvalio Ruskoj Federaciji na principijelnoj i dosljednoj podršci u očuvanju teritorijalnog integriteta Republike Srbije i njenih nacionalnih interesa.\nOn je naglasio da nikada nećemo zaboraviti 2015. godinu kada je na molbu predsjednika Vučića predsednik Putin odlučio da Rusija uloži veto na sjednici Savjeta bezbjednosti UN i tako onemogući izglasavanje rezolucije koja bi osudila genocid u Srebrenici, čime je spriječila da Srbi budu proglašeni za genocidni narod.


Država bi da piše istoriju - Autonomija\nGrađani 27. feb 2021.\nPoslednja inicijativa da se u Srbiji menja sadržaj udžbenika istorije nije došla od ministra prosvete, već od ministra policije. Ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin je pred poslanicima u Skupštini izjavio da „udžbenik istorije mora da napiše država Srbija“, apostrofirajući događaje iz Drugog svetskog rata i ratove na prostoru bivše Jugoslavije.\n„Diskutujte o ovoj temi, dajte predlog, donesite zakon, uradite ono što možete da uradite da država Srbija sama piše svoju istoriju, nemojte da nam drugi pišu istoriju“, poručio je Vulin 24. februara.\nIstoričarka na Univerzitetu u Beču, Jelena Đureinović, ocenila je u izjavi za Radio Slobodna Evropa (RSE) da je Vulin u svom obraćanju sumirao problem agresivne politike sećanja koju, kako je navela, sadašnja vlast sprovodi i u kojoj svi državni akteri učestvuju – da se o srpskim žrtvama i herojima ćutalo, dok to sadašnji režim nije uzeo u svoje ruke.\n„Heroji, naravno, u ovom kontekstu obuhvataju i osuđene ratne zločince iz ratova devedesetih, a žrtve mogu biti samo srpske“, objasnila je Đureinović.\nPrema rečima istoričarke iz Beograda, Dubravke Stojanović, zabrinjava ideja da ministar policije propisuje kako će se učiti istorija, i da država određuje šta se desilo „mimo istorijske nauke, već u skladu sa svojim političkim potrebama“.\n„Istorija je debata, nije dogma koja se uči napamet, a ovo što propagira Vulin je taj religijsko-dogmatski pristup poželjnom istorijskom mitu„, rekla je ona.\nVulin, koji je od dolaska Srpske napredne stranke (SNS) 2012. godine obavljao više važnih državnih funkcija, i tokom devedesetih godina je bio učesnik vlasti – jedan je od osnivača partije Jugoslovenska levica (JUL), na čijem je čelu bila supruga tadašnjeg predsednika Slobodana Miloševića, kome se zbog uloge u ratovima sudilo pred Međunarodnim sudom za ratne zločine u Hagu.\nUz poziv da „ne pišu drugi istoriju“, već država, Vulin je pojasnio i na koga aludira:\n„Nemoj da istoriju kupujemo na tržištu. Nemoj da udžbenike iz istorije dobijamo od stranih izdavača“, bila je Vulinova poruka.\n„Kad Vulin kaže da neće strane izdavače, moram da vas obavestim da to jesu strani izdavači, ali su to sve domaći autori. Nisu to pisali strani istoričari, nego domaći“, rekla je ona.\n„Tržište udžbenika ne znači da će biti neke dramatično različite interpretacije istorije, zato što svi idu na akreditaciju u ministarstvo prosvete i pišu se na osnovu propisanih programa i ciljeva nastave. Mi ne govorimo o tome da će u jednom udžbeniku pobediti partizani, a u drugom četnici“, podseća Stojanović.\nJelena Đureinović je koautorka analize „Ratovi 1990-ih u nastavi istorije“ u izdanju nevladinog Fonda za humanitarno pravo.\nReagujući na ministrov govor, ona kaže da je „narativ da bilo ko nameće istoriju Srbiji potpuna laž“.\nAnalizom je utvrđeno, prema rečima Đureinović, da je slika ratova u udžbenicima „jednostrana, selektivna i pristrasna, sa srpskim narodom kao jedinom i najvećom žrtvom i bez ikakve odgovornosti za ratne zločine„.\n„U udžbenicima u Srbiji se drugi jugoslovenski narodi optužuju kao glavni i jedini krivci za raspad zemlje, udžbenici se ne bave učešćem srpske strane u sukobima i odgovornošću za ratne zločine. Čak i kada se spomenu neki zločini počinjeni od strane srpskih snaga, to se čini u veoma generalnim crtama i bez detalja“, ističe ona.\n„Kaže se da je ratnih zločina bilo i onda se otvara jedna zagrada u kojoj su navedena mesta zločina, pri čemu su tu izmešani zločini koje je počinila srpska strana sa zločinima nad srpskom stranom. Tu se samo nabroje Dubrovnik, Vukovar, Sarajevo, pa onda ide čitav niz mesta gde su bili zločini nad Srbima“, opisuje.\nUporedna analiza istorijskih udžbenika, ističe Stojanović, pokazala je i da su sve države, nastale posle raspada Jugoslavije, „okamenjene u tumačenju tih ratova i da se sve drže onih argumenata koji su ih u ratove uveli“.\nJedna od teza ministra Vulina je i da „neće strani izdavači objašnjavati šta je Srebrenica“.\n„Srebrenica se spominje u jednom od udžbenika, kao ratni zločin, i to oslikava službenu politiku sećanja – gde se ne negira da se tamo nešto dogodilo, ali se negira karakteristika tog zločina kao genocida“, zaključuje Đureinović.\n„Tu Vulin ne treba naročito da se ‘brine’, (državni) narativ je tu, nema otklona, propitivanja i postavljanja pitanja srpske odgovornosti u udžbenicima“, ocena je Dubravke Stojanović.\nZakon uređuje „pripremanje, odobravanje, izbor, izdavanje, povlačenje i praćenje udžbenika i udžbeničkog kompleta, priručnika i dodatnih nastavnih sredstava za osnovnu i srednju školu“.\n„Prema tome, autori i izdavači udžbenika istorije pripremaju rukopise koji su zasnovani na rezultatima istorijske nauke, na činjenicama do kojih se došlo naučnim istraživanjem, a ne na osnovu nametanja tumačenja istorijskih događaja, pojava i procesa od strane institucija koje se ne bave naukom“, piše u odgovoru Zavoda za RSE.\nOsvrćući se na zastupljenost ratova 1990-ih u udžbenicima i primedbama dela nevladinih organizacija kao što je Fond za humanitarno pravo, u Zavodu ističu da dokumenta koja su korišćena u procesima pred Međunarodnim sudom za ratne zločine „svakako mogu biti korisna kao izvori na osnovu kojih će istoričari rekonstruisati događaje koji su se odigrali tokom ratova na prostoru bivše Jugoslavije i utvrditi ‘kako je uistinu bilo’, ali ne mogu presude tog suda da određuju sadržaj udžbenika istorije„.\nU odgovoru se napominje da su ratovi na prostoru bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ) „neizostavna tema“ i u novim programima istorije za osmi razred osnovne škole i treći i četvrti razred gimnazije ili odgovarajućih razreda stručnih škola.\nDaju primer programa istorije za osmi razred osnovne škole, koji će se primenjivati od naredne školske 2021/2022. godine, a gde su u okviru teme „Svet, Evropa, srpska država i narod u savremenim procesima“ dati sadržaji o raspadu SFRJ, ratnim zločinima i stradanju civilnog stanovništva.\n„Nijedan od njih neće dobiti pozitivnu ocenu ukoliko nije usklađen s programom, što podrazumeva i to da je odgovarajući prostor posvećen ljudskom stradanju u ratovima tokom raspada SFRJ“, navodi se u odgovoru Zavoda.\nMinistar prosvete: ‘Daru iz Jasenovca’ u srednje škole\nDan nakon ministra policije Aleksandra Vulina, poslanicima u Skupštini obratio se i ministar prosvete Branko Ružić. O Vulinovoj inicijativi o „državnoj istoriji“ Srbije nije govorio, ali je predložio „pomoćno“ nastavno sredstvo – da se film „Dara iz Jasenovca“ pušta u srednjim školama.\nFilm „Dara iz Jasenovca“ bio je kandidat Srbije za Oskara za najbolji međunarodni film za 2020. godinu, a radnja filma prati iskustvo devojčice u ustaškom logoru Jasenovac iz Drugog svetskog rata, koji se nalazio na teritoriji tadašnje nacističke tvorevine Nezavisne Države Hrvatske (NDH).\nFilm „Dara iz Jasenovca“ je snimljen uz finansijsku pomoć države Srbije, a u javnosti se povela polemika o kvalitetu filma i načinu na koji je tema Jasenovca obrađena. Dok deo filmskih kritičara i stručne javnosti film naziva državnom propagandom, predstavnici vlasti, na čelu sa predsednikom Srbije iznose pohvale na račun filma, uz objašnjenje da „Srbija više ne ćuti o svojim žrtvama“.\n„Smatram da je obaveza nas u Vladi da iznađemo model i način da od septembra, od nove školske godine 2021/2022, uvedemo – ne kao imperativ ili obavezu, ali naravno uz saglasnost roditelja, ako ništa drugo barem za srednjoškolce, emitovanje filma Dara iz Jasenovca“, rekao je Ružić poslanicima.\nObrazlažući predlog, Ružić je rekao i da je to jedan od načina da tema Jasenovca „ne ode u zapećak“.\n„Ja mislim da bi to bilo značajno da upravo zbog onih koji ovih dana govore o tome da naš kurikulum tako nešto ne poznaje, ne predviđa, a pritom to ni na koji način nije tačno. Čak neki govore da se to pominje u jednoj rečenici, a ni to nije tačno – jer imamo osam ili devet strana koje tretiraju upravo pitanje onoga što se dešavalo u Jasenovcu“, rekao je ministar prosvete.\nDa „Dara iz Jasenovca“ treba da postane deo nastave ponovljeno je i u odgovoru Ministarstva prosvete za RSE, u odgovoru na pitanje o poboljšanju kvaliteta nastave istorije i udžbenika.\n„To može biti još jedan od načina za dostizanje boljih ishoda u obrazovanju: poznavanje značenja reči genocida i holokausta, negovanja sećanja na važne događaje istorije savremenog doba i tako dalje“, piše ministarstvo.\nKao primer kako je Jasenovac predstavljen u nastavi, ministarstvo navodi udžbenik za gimnaziju privatne izdavačke kuće „Klett“ u kojem je tema Jasenovca i stradanja Srba obrađena na šest strana.\nA stradanje u Jasenovcu i pomenuti film bili su okosnica i izlaganja ministra Vulina, kada se zalagao za „državni“ udžbenik.\n„U tom udžbeniku će biti bar stranica o Jasenovcu. Neće biti tri rečenice u kome nam strani izdavači objašnjavaju šta je bio Jasenovac…. Ako nam drugi budu pisali istoriju, naći će se neka bitanga drugosrbijanska koja će da nam kaže da je ‘Dara iz Jasenovca’ ratno huškanje“, naveo je on.\n„Vulin pred poslanicima podvukao ‘mit o Jasenovcu’, koji je takođe primer agresivne politike sećanja – da se o Jasenovcu uvek ćutalo do dolaska na vlast sadašnjeg režima, odnosno do izlaska filma Dara iz Jasenovca“, ocena je istoričarke Jelene Đureinović.\nI Jelena Đureinović i Dubravka Stojanović odbacuju kao neistinite tvrdnje dela političara na vlasti da se o logoru Jasenovac „sada otkriva istina“. Podsećaju na izgradnju spomen-područja za vreme SFRJ i organizovanje obaveznih učeničkih ekskurzija, kao i na prostor koji je toj temi dat u udžbenicima, koji se do danas zadržao u Srbiji.\n„Mi uvek možemo debatovati da li treba više o tome, ali je to veoma dobro objašnjeno i ima sasvim dovoljno prostora. I to nije nova pojava, Jasenovca je bilo u udžbenicima od socijalističkog vremena, nije tačno da se to nije učilo“, ističe Dubravka Stojanović.\n„Kada imate zvaničan državni narativ, malo ko u njega veruje. Deca će ga naučiti napamet, ali će onda mediji, internet, deda, otac objašnjavati da to nije tako. I mi ćemo živeti u jednom paralelizmu kakvom smo decenijama živeli, koji je zaista opasan, jer se onda ostavlja mogućnost da se u nekoj političkoj promeni odjednom proglasi otkriće tobože prave istorije“, napominje ona.\nZajedničke istorijske čitanke u region\nPristup suprotan „državnoj istoriji“ su multiperspektivne istorijske čitanke.\nU projektu „Joined history“ (Zajednička istorija), oko 60 istoričara i nastavnika istorije iz jugoistočne Evrope, od Slovenije do Turske i Kipra, zajedno je sastavilo istorijske čitanke. Od 2005. godine do danas izdato je šest knjiga.\nZaključak istoričara bio je da se o posebno bolnim temama neće složiti, zato je isti događaj predstavljen iz više uglova – da se đaci informišu kako druga strana vidi zajednički događaj.\n„Ako uzmemo akciju ‘Oluja’ iz 1995. godine – zašto nju slave Hrvati, a zašto je za srpsku stranu jedna od najvećih trauma savremene istorije. Obe strane imaju neke argumente. Ako želimo da se razumemo, da izađemo iz ratova, ta velika grupa istoričara smatra da je prvi korak da vidimo kako neki događaj tumači druga strana“, napominje Dubravka Stojanović koja je jedna od autora čitanki.\n„Iz evaluacija koje smo od njih dobili, iz izjava, oni tvrde da je to zaista promenilo njihov način razmišljanja i da nakon što su obučeni na seminaru tako rade“, istakla je Stojanović.\nistorija | udžbenici


Marko Nastić: Sa publikom na severu Vojvodine imam posebnu konekciju – CLUBBING.RS\nJuly 19, 2021 • No Comments •Festivali Summer3p Vesti\n“Veoma mi je drago da ce Summer3p Festival ove godine konačno da se održi, a naročito zato što će ovo biti moja premijera na istom. Sa publikom u tim krajevima imam posebnu konekciju, a kako par godina unazad nisu imali prilike da me čuju, mislim da je Summer3p pravo mesto za to!” Marko Nastić je od ranih tinejdžerskih dana deo domaće tehno cene, na samom početku kao član DJ tima Teenage Techno Punks. Vrlo brzo je postao prepoznatljivo ime sa nastupima širom Evrope, da bi 2002. svoju prvu svetsku turneju započeo u Brazilu. Danas nastupa širom sveta i slobodno možemo reći da je najpoznatiji srpski DJ u svetu.\nPored Nastića, sa Summer3 festivalu nastupiće još jedna zvezda domaće plesne scene – Lea Dobričić. Pobednica Burn Studios Residency takmičenja 2013. godine i rezident DJ prestižnog kluba na Ibici – “Privilege”, diva domaće plesne scene Lea Dobričić, redovno nastupa širom Evrope. Njeni DJ setovi su unikatno muzičko iskustvo nabijeno emocijama koje provociraju interakciju. Lea i Marko imaće podrušku reprezentacije lokalnih DJ izvođača:\nTags: Marko Nastić: Sa publikom na severu Vojvodine imam posebnu konekciju


EXPRES VESTI - Vardi fudbaler godine u izboru novinara\nLONDON - Napadač Lestera Džejmi Vardi proglašen je za najboljeg igrača sezone u Premijer ligi, u izboru Asocijacije fudbalskih novinara (FWA).\nVardi je ovo priznanje osvojio sa 36 posto glasova, ispred saigcraca Rijada Mareza i Ngoloa Kantea dok su u konkurenciji bila još četvorica fudbalera „lisica“, Deni Drinkvoter, Deni Simpson, Ves Morgan i Kasper Šmajhel.\nPrethodno je fudbaler Lestera Rijad Marez izabran za najboljeg igrača ove sezone u Premijer ligi, u izboru Udrženja profesionalnih fudbalera Engleske.\nVardi je ove sezone na 36 mečeva postigao 22 gola, i jedan je od glavnih "šrafova" u timu Klaudija Ranijerija, koji ove sezone ima priliku da prvi put dođe do trofeja u Premijer ligi.\n"Velika je čast dobiti ovu nagradu. Moje ime sada stoji uz neke neverovatne igrače koji su ranije osvajali ovu nagradu. Hvala saigračima. Napravili smo sve kroz timski rad. Fokusirani smo da u poslednje dve nedelje prođemo prvi kroz cilj. Tako bi fenomenalnu sezonu pretvorili u one koje se ne zaboravljaju", rekao je Vardi.\nMore in this category: « Ana Ivanović uspešno startovala na turniru u Madridu\tĐoković povećao vođstvo, Raonić ponovo u Top10 »


SAD izvele vazdušni napad na Al-Šabab u Somaliji, prvi nakon šest meseci\nVojnik hoda pored ruševina nakon napada na Afrik hotel u Mogadišu, Somalija, 1. februara 2021. Al-Šabab preuzeo je odgovornost za taj ubilački udar.\nSomalijski komandosi koje su napali pripadnici terorističke gruše al-Šabab dobili su pomoć odozgo, prvi put posle nekoliko meseci, u vidu američkog vazdušnog napada.\nPentagon je kasno u utorak potvrdio da američke snage stoje iza jednog udara u blizini Galkaja, oko 580 kilometara severno od glavnog grada Mogadiša, o kome su informaciju prvi ranije tokom dana objavili somalijski zvaničnici.\nZvaničnik Pentagona rekao je za Glas Amerike da je udar odobrile vlasti u cilju odbrane američkih partnerskih snaga i da je usledio iako na terenu nije bilo američkih trupa.\n"Snage SAD su sprovodile daljinsku misiju ’savetovanja i pomoći’ kao podršku određenim partnerskim somalijskim snagama", rekla je je portparolka američkog Sekretarijata za odbranu Sindi King. "Tokom ove operacije nije bilo američkih snaga koje su pratile somalijske snage".\nNajmanje osam ubijenih u napadu automobilom-bombom na vladin konvoj u Mogadišu\nVazdušni napad koji je usmeren na Al-Šabab prvi je takav udar u poslednjih šest meseci i prvi izveden otkako je američki predsednik Džo Bajden preuzeo dužnost.\nAmerički zvaničnici odbili su da objasne zašto je ovaj udar odobren ili da li će američka komanda za Afriku početi da sprovodi intenzivniju vazdušnu kampanju kao podršku somalijskim snagama, poput onih koje su SAD izvodile prethodnih godina.\nSAD su izvele 63 vazdušna napada protiv al-Šababa 2019. i 53 vazdušna napada 2020. godine.\nJoš sedam vazdušnih udara pokrenuto je u prve dve i po nedelje 2021, pre nego što je bivši predsednik SAD Donald Tramp napustio funkciju.\nAmerički zvaničnici objasnili su usporavanje intenziteta napada sa preispitivanjem vojne vazdušne politike koju je sprovela nova Bajdenova administracija. Ipak, to je izazvalo zabrinutost kod visokih somalijskih zvaničnika, zbog čega su neki upozorili da će promena omogućiti al-Šababu da "izađe iz skrovišta".\nOd tada su somalijski zvaničnici više puta pozivali na obnavljanje američkih vazdušnih udara.\nPortparol somalijske vojske pukovnik Ali Haši Abdinur rekao je ranije ove nedelje za Glas Amerike da se nada da će SAD nastaviti udare, posebno kako bi ciljali borce povezane sa Al-Kaidom u oblastima do kojih somalijska pešadija ne može doći.\n"Imamo dobru saradnju i saradnju sa SAD", rekao je. "Postoje teško dostupna područja u šumama u kojima su vazdušni napadi za cilj imali njihove vođe.“\nSomalijski zvaničnici takođe su rekli da bi želeli da SAD dobiju proširenu podršku, a ne samo vazdušne napade.\nProšle nedelje američka vojska je somalijskim specijalnim snagama dala šest oklopnih transportera (APC), udvostručujući broj vozila sposobnih da zaštite njihove elitne jedinice Danab od improvizovanih eksplozivnih naprava (IED).\nAli somalijski vojni zvaničnici kažu da im treba više.\n"Imamo AK-47 (ruske automatske puške)", rekao je jedan viši somalijski vojni oficir za Glas Amerike. "Potrebno nam je dodatno oružje poput teških mitraljeza, minobacača... RPG-a (ručnih bacača mina)"\n"Takođe nam je potrebna medicinska podrška, uniforme, kampovi za spavanje i odmor trupa i obroci", dodao je on.\nNajviši američki vojni zapovednici takođe su upozorili na rastuću opasnost, neki priznajući da je odluka Trampove administracije da povuče gotovo sve američke snage iz Somalije pogoršala situaciju.\n"Od tog vremena putujemo na posao", rekao je komandant AFRIKOM-a general Stefen Tasunsend poslanicima prošlog aprila. "Ne može se poreći da je premeštanje snaga van Somalije donelo nove slojeve složenosti i rizika."\n"Naše razumevanje onoga što se događa u Somaliji sada je manje nego što je bilo kada smo bili tamo, na terenu", dodao je on.\nU međuvremenu, AFRIKOM je pokušavao da se snađe, šaljući trupe u Somaliju na periodične misije obuke, kao dodatak na oko 100 vojnika koji trenutno rade uglavnom iz ambasade SAD.\nZvaničnici AFRIKOM-a takođe su dali svoje poslednje preporuke u vezi sa brojem oružanih snaga u Somaliji i celoj Africi kao deo tekuće Pentagonove revizije položaja, koja bi trebalo da se završi krajem avgusta.\nZa sada, međutim, upozorenja o opasnosti koju predstavlja al-Šabab i dalje ima na pretek.\n"Al-Šabab i dalje uživa puno slobode delovanja", rekao je viceadmiral Hervi Bližon, generalni direktor Vojnog štaba Evropske unije, prošlog meseca na virtuelnom odbrambenom forumu. "Tamo zaista možete da osetite atmosferu nesigurnosti".\nIpak, postoji neko neslaganje oko toga da li su vazdušni napadi, bilo da su ih izvele SAD ili drugi, rešenje.\nEvidencija koju vodi Projekat podataka o lokaciji i događajima oružanih sukoba (ACLED), američka neprofitna istraživačka grupa, sugeriše da se opasnost po civile u Somaliji od al-Šababa zapravo smanjila u odsustvu vazdušnih napada.\nACLED je saopštio da je otkrio 155 incidenata u kojima je al-Šabab ciljao civile u šest meseci pre nego što je Bajden stupio na dužnost, i samo 90 u šest meseci nakon što je postao predsednik.\nJedan bivši oficir Danaba, govoreći pod uslovom da ostane anoniman, takođe dovodi u pitanje zavisnost od vazdušnih napada, iako je rekao za Glas Amerike da "nema ničega što al-Šabab više mrzi".\nPolicajac je rekao da su američki vazdušni napadi skoro bezuspešno ubili oko 100 komandanata terorističke grupe, uključujući bivše vođe Ahmeda Abdija Godanea i Aden Haši Airoa.\n"Strategija je propala", rekao je. "Moramo da promenimo obuku. Moramo promeniti dinamiku i trening. Moramo da imamo mobilne snage, da pripremimo snage za gerilski rat, dobre u pucanju".\nZvaničnik Afričke unije koji je zatražio da ga ne identifikuju jer nema ovlašćenje za razgovor sa medijima, složio se sa tim.\n"Vazdušni napadi ne mogu imati uticaja dok kopnene snage ne budu efikasne", rekao je zvaničnik. "Dok ne osakatite komandu i kontrolu, njihov kapacitet da se pregrupišu i organizuju da budu vođeni - tada će vazdušni napadi biti efikasni".\n"Ali i dalje imaju zamenjene vođe, tako da je ono što radite sasvim minimalno", dodao je on.\nSomalijski servis Glasa Amerike doprineo je pisanju ovog teksta.


Sastanak o problemima implementacije izmijenjenog Zakona o unutrašnjoj trgovini FBiH - MSP\nSastanak o problemima implementacije izmijenjenog Zakona o unutrašnjoj trgovini FBiH\nDanas je u Plavoj sali Bosanskog kulturnog centra Tuzla upriličen sastanak na temu "Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o unutrašnjoj trgovini" na kojem su pored organizatora Ministarstva trgovine, turizma i saobraćaja Tuzlanskog kantona, prisustvovali predstavnici Ministarstva privrede u Vladi Tuzlanskog kantona, Federalnog ministarstva trgovine, Porezne uprave FBIH, nadležnih općinskih službi, inspekcijskih organa nadležnih za trgovinu te pijačnih trgovaca i vlasnika pijaca.\nMinistar trgovine, turizma i saobraćaja TK Mirsad Gluhić na sastanku je kazao da je federalni zakon donesen, ali je problem što u lokalnim zajednicama postoji problem neuređenog stanja pijaca. "Razumijem ljude da hoće da se registruju i rade u okviru zakona, ali im to trenutno ne dozvoljavaju pijace koje nisu legalizirane. To je objekt koji mora imati građevinsku i upotrebnu dozvolu", rekao je ministar Gluhić, naglasivši da je za rekonstrukciju pijace u Gračanici potrebno 500.000 KM, nakon čega će biti dovedena u stanje koje je u zakonskom okviru. Od 27 pijaca, koliko postoji na području TK, samo njih sedam ispunjava uslove za rad.\nPomoćnica federalnog ministra trgovine Amra Vučjak ovom je prilikom kazala da će ova nova kategorija trgovaca konačno moći legalizovati svoj rad te da će novim zakonom plaćati doprinose po povoljnijim uslovima, kao što to rade i zanatlije te da će paušalno plaćati porez. "To su benefiti koje su Federalna vlada i Federalni parlament zakonom dali ovoj kategoriji upravo u cilju da konačno regulišu svoj radno-pravni status pod povoljnijim uslovima", istakla je Vučjak.\nDirektor Uprave za inspekcijske poslove TK Amel Mehanović istaknuo je da nadzor nad primjenom zakona još uvijek nije počeo u ovom kantonu. "Mi još uvijek nismo bili na terenu s obzirom na to da je bilo određenih problema tehničke prirode u smislu registracije takvih osoba. Mi smo sačinili plan koji smo prezentovali Vladi TK i u kojem smo naveli da inspekcija u prvom postupku učini jednu kontrolu kojom bismo uredili tu oblast bez represivnih mjera, odnosno u kojoj bismo prvo uredili oblast organizatora pijaca, a onda išli u kontrolu osoba koje obavljaju poslovnu aktivnsot u pijačnom prostoru", pojasnio je Mehanović.


NSinfo: Izgubljeno selo Štrumpfova - u Novom Sadu\nIzgubljeno selo Štrumpfova - u Novom Sadu\nGeneracije unazad odrastale su uz crtani film "Štrumpfovi", a ova plava družina i danas je omiljena mališanima širom sveta\nTim povodom, u susret predstojećim praznicima, u atrijumu Big šoping centra, do 27. decembra, otvorena je besplatna interaktivna postavka "Izgubljeno selo Štrumpfova" u okviru koje decu očekuje druženje sa Velikim Štrumpfom, Štrumpfetom i Trapavkom.\nPostavka je namenjena deci uzrasta od četiri do 10 godina koja imaju priliku da posete kuću omiljenih crtanih junaka, Gargamelov kavez, Štrumpfetin salon lepote, Grickovu kuhinju i laboratoriju Velikog Štrumpfa. Druženje sa Štrumpfovima uz sjajnu zabavu u okviru različitih edukativnih radionica je zagarantovano, a sve mališane na kraju pustolovine očekuje i fotografisanje sa originalnim maskotama.\nVeć u prvih deset dana od otvaranja postavke kroz Štrumpfastično selo je prošlo više od hiljadu učesnika, a dobro poznata plava ekipa ne samo da je oduševila najmlađe, već je i one malo starije podsetila na detinjstvo.\n"Izgubljeno selo Štrumpfova" i zabavne igrice koje se organizuju u njemu otvorene su za posetioce svakog radnog dana od 14 do 20 sati, kao i vikendima od 12 do 20 sati.\n... big, crtani, Novi Sad, zanimljivosti


Neočekivani trijumf Gingriča u Južnoj Karolini | Politika | DW | 22.01.2012\nNekadašnji predsedavajući Predstavničkog doma američkog Kongresa Njut Gingrič ubedljivo je pobedio na preliminalnim izborima u Južnoj Karolini, i na taj način se vratio u trku protiv Mita Romnija.\nIzbori u Južnoj Karolini\nGingrič je osvojio 41 odsto glasova, ostavivši daleko iza sebe Romnija sa 27 odsto, Rika Santoruma sa 17 i Rona Pola sa 13 odsto glasova republikanaca u ovoj američkoj južnoj državi. On je u govoru rekao da je to pobeda nad elitama u Vašingtonu i Njujorku.\nGingrič je predsednika Baraka Obamu ponovo nazvao najefikasnijim predsednikom za markice za hranu, aludirajući na veliki broj siromašnih Amerikanaca koji se na taj način prehranjuju. Ja bih voleo da budem predsednik koji je najbolje isplaćivao plate, dodao je Gingrič.\nPobedom u Južnoj Karolini, Gingrič je ponovo otvorio pitanje ko će biti protivkandidat Republikanske partije Baraku Obami na novembarskim predsedničkim izborima.\nTV debata učinila svoje\nNekadašnji predsedavajući Kongresa je do pre samo nekoliko dana kaskao za Romnijem u glasovima, ali je dobar utisak koji je ostavio u televizijskoj debati pre tri dana, i Romnijev smušen nastup kada se potegla priča o porezu koji plaća, Gingriča dovela do pobede.\nČak dve trećine republikanskih birača u Južnoj Karolini kaže da je debata imala odlučujući uticaj na izbor za koga će glasati. Takođe, 55 odsto birača je odluku donela u poslednja tri dana pred izbore, a 18 odsto upravo na dan izbora.\nNa pobedu Gingriča značajno je ovog puta, za razliku od izbora u Ajovi i Nju Hempširu, uticala i podrška Pokreta čajanka. Četvorica republikanskih kongresmena i guverner Južne Karoline povezani su sa tim pokretom, a istraživanja pokazuju da čak 34 odsto republikanskih birača te države snažno podržava pokret.\nGingrič je u Južnoj Karolini uspeo da dobije i glasove ruralnih birača, koji čine 29 odsto svih registrovanih birača. Među njima, Gingrič je porazio Romnija rezultatom dva prema jedan, osvojivši duplo veći broj glasova.\nNeverstvo mu nije naštetilo\nIako je u jednom trenutku izgledalo da će na izbore značajan uticaj imati poslednji istup bivše Gingričeve supruge, koja ga je optužila za neverstvo dok su bili u braku, to se nije dogodilo. Upravo suprotno, među evangelističkim biračima, koji važe za najkonzervativnije, čak 45 odsto je reklo da im je najbitnije ko može da pobedi Obamu, dok je samo 21 odsto kao glavni razlog da za nekoga glasaju navelo moralne osobine kandidata.\nIpak, ono što bi se moglo oceniti kao glavna tema među biračima u Južnoj Karolini bila je ekonomija. Skoro dve trećine, 63 odsto, popravljanje ekonomske situacije postavilo je kao glavni cilj na izborima.\nU ovom trenutku, nakon izbora u Ajovi, Nju Hempširu i Južnoj Karolini, Romni ima 31 delegata, Gingrič 26, Pol 10 i Santorum osam. Procenjuje se da, nakon sinoćne pobede Gingriča, samo on i Romni imaju ozbiljne šanse za republikansku predsedničku nominaciju. Tekaški kongresmen Ron Pol, iako uživa veliku podršku mlađih birača, i libertarijanaca, koji žele da vrate Republikansku partiju svojim korenima, ipak teško da može da osvoji kandidaturu, prvenstveno zbog svojih izolacionističkih stavova i najava da bi vratio američke vojnike kući sa ratišta širom sveta.\nRepublikanci proglasili Santoruma pobednikom u Ajovi\nRepublikanska partija iz Ajove sinoć je bez objašnjenja objavila da je na glasanju u toj saveznoj američkoj državi za kandidata republikanaca na predsedničkim izborima pobedio Rik Santorum.\nŠef republikanaca u Ajovi Met Stron izdao je saopštenje u kojem se navodi da je Santorum, bivši senator iz Pensilvanije, proglašen pobednikom glasanja 4. decebmra "kako bi se razjasnili protivrečni izveštaji i potvrdili rezultati" objavljeni u sredu.\nU sredu su republikanci iz Ajove saopštili da je Santorum, a ne Romni kako je prvobitno objavljeno, pobednik izbora u Ajovi. Prema tim rezultatima, Santorum je imao 34 glasa više od Romnija, ali su nedostajali glasovi iz osam od 1.766 jedinica.\nTrka za predsedničkog kandidata republikanaca u SAD postaje sve interesantnija. Rezultati predizbora u Ajovi korigovani su u korist Rika Santoruma, a Rik Peri odustao je od trke. Pri tom, prednost favorita Romnija opada. (20.01.2012)\nSve predsednikove kćerke\nKoliko je uopšte moguće voditi normalan život kada vam je kuća – Bela kuća? Zašto se zaposleni u javnom servisu Austrije bune protiv svog generalnog direktora? (19.01.2012)\nKljučne reči izbori, amerika, gringrič, republikanci, obama\nTrajni link https://p.dw.com/p/13ntI


Vakcinacija u Srbiji teče odlično - kažu i stranci - Penzin\nNa Sajam stigao i Fajzer\nDo sada je masovnoj imunizaciji u Srbiji pribeglo skoro pola miliona ljudi. Naša država još uvek drži drugo mesto u Evropi po broju vakcinacija na milion stanovnika.\nPored kineske i ruske vakcine, na Beogradski sajam je stigla i Fajzerova vakcina. Predsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević kaže da sve protiče u najboljem redu. On dodaje da od danas, 3. februara, građani imaju mogućnost da se vakcinišu Fajzer-Biontek vakcinom.\nViše od 90.000 poziva beogradskim kol-centrima\nKako je Penzin već izveštavao, u beogradskim kol-centrima se osobama starijim od 65 godina pruža pomoć oko prijave za vakcinaciju i prevoza do mesta imunizacije.\nOvi kol centri su do sada ostvarili više od 90.000 poziva, dok je više od 30.000 osoba prijavljeno za vakcinaciju.\nGradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević ističe da je više od 1.500 Beograđana prevezeno do mesta imunizacije. Takođe, nepokretnim osobama je omogućeno da vakcinu prime u svojim domovima.\nDo ovoga je došlo u saradnji sa domovima zdravlja i službom kućne nege. Pružanje podrške najstarijima, kao i korisnicima usluge “Pomoć u kući”, obezbedile su i gerontodomaćice.\nVakcinisanje stranih državljana?\nVakcinisanje stranih državljana u Srbiji je tema koja se nedavno otvorila. Uglavnom mediji iz regiona rasvetljavaju ovo pitanje, dok iz domaćih institucija nema odgovora.\nHrvatska književnica Vedrana Rudan je u svojoj objavi na društvenim mrežama podelila sa javnošću da se vakcinisala u Srbiji.\nSkopski mediji izveštavaju da je vakcinisanje u Srbiji dostupno i građanima Severne Makedonije. Po njihovim navodima, Makedonci su vakcinu protiv koronavirusa dobijali u Vranju.\nKako javljaju crnogorski mediji, primanje vakcine u Srbiji je bilo moguće i za crnogorske državljane uz prethodnu novčanu nadoknadu.\nPisanje crnogorskih medija je demantovano iz Instituta “Batut”.\nPitanje oko vakcinacije ostalih stranih državljana ostaje nejasno javnosti, jer odgovor iz Instituta nije još stigao.\nPo najnovijim informacijama, da bi stranci mogli da se prijave za vakcinaciju preko portala e-Uprava u Srbiji, dovoljno je da imaju srpski broj mobilnog telefona. Ovo je 3. februara objavila je Balkanska istraživačka novinarska mreža BIRN, a preneo list Danas.\nIzvori: Politika, Beoinfo, Beta\nTags:BeogradFajzer-Biontekkol centarNataša StanisavljevićNikola NikodijevićSrbijavakcinacijaVedrana Rudan


Srna , Beta - AP\nMerkelova je posle 40-minutnog razgovora s poglavarom Rimokatoličke crkve u Vatikanu rekla novinarima da je informisala papu o agendi samita Grupe 20 industrijski najrazvijenijih zemalja početkom jula u Hamburgu, a koja pretpostavlja da svet želi zajedno da radi i u kojem niko ne želi da gradi zidove, nego da ih ruši.\nPapa Franja je nemačku kancelarku, kako je rekla, ohrabrio da se bori za opstanak međunarodnih sporazuma, uključujući o klimatskim promenama.\nRimokatolički poglavar je Angeli Merkel, isto kao i američkom predsedniku Donaldu Trampu, poklonio svoju encikliku o životnoj sredini, u kojoj se borba protiv klimatskih promena ističe kao neodložna moralna obaveza.\nVatikan je saopštio da je fokus razgovora pape i nemačke kancelarke bio na borbi međunarodne zajednice protiv siromaštva, gladi, terorizma i klimatskih promena.\nU saopštenju je navedeno da su razgovarali i o juče umrlom nekadašnjem kancelaru Nemačke Helmutu Kolu i "njegovom neumornom radu na ujedinjenju Nemačke i jedinstvu Evrope". Papa je uputio saučešće povodom smrti Kola, koga je nazvao "velikim državnikom i osvedočenim Evropljaninom".\nPRVA ISTINA O SRPSKOM BENDU KOJI IMA KORONU Gitarista Miloš: "Nas dvojica smo preležali virus, ne znamo gde smo se zarazili. LJUDI, NOSITE MASKE!"


Šaban Šaulić - Kako si majko, kako si oče | Tekstovi Pesama\n“Kako si majko, kako si oče” predstavlja numeru kralja narodne muzike Šabana Šaulića. Ona predstavlja posebnu pesmu koja je veoma emotivna. U njoj će se pronaći mnogi koji su morali napustiti svoju porodicu i kućni prag, zarad boljeg života. Težina koju nosi ova pesma teško se može uporediti sa nekim drugim numerama. Mnogima će ona naterati i suze na oči i zbog toje je jedinstvena u svakom pogledu.\nSa svojim neverovatnom glasom, Šaban je od ove pesme napravio pravo remek delo. Za nju se slobodno može reći da je ona pesma svih generacija. Melodija i tekst savršeno su uklopljeni, tako da na njen zvuk ustaju svi koji je čuju, kako bi zaigrali uz stihove jedne od najvećih pesama svih vremena.\nUglavnom se sluša u kafanama, ali naravno i na privatnim proslavama, a obično je rezervisana za kasne večernje sate, kada oduševljava sve one koji vole da slušaju pesme kralja narodne muzike.\nTekst pesme “Kako si majko, kako si oče”\nMoj dom je negde na jugu\ngde cveta najlepse cvece\ngde svice najlepsa zora\nkakvo je tamo vreme\nda li se momci u selu zene\nDa li se kaljavim putem\nvracaju momci sa prela\ndal’ Sarov pomaze seji\nda cuva stada bela


Moskva upozorava NATO da ne prihvata politiku evropske bezbednosti na račun Rusije\nVisoki ruski zvaničnici, međutim, kažu da njihova zemlja može da sarađuje sa Zapadnom alijansom u oblastima od zajedničkog interesovanja kao što su međunarodni terorizam i trgovina drogom.\nNa današnjem sastanku u Moskvi sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, generalni sekretar NATO-a Jap de Hop Shefer je rekao da Zapadna alijansa ne može bez Rusije, niti Rusija može bez NATO-a. Ruski lider je imao sličan komentar.\nPredsednik Putin kaže da će nastavljanje dijaloga pomoći Rusiji i NATO-u da reše probleme u korist međunarodne bezbednosti i mira. Ruski predsednik je rekao da Rusija i NATO sarađuju na brojnim nivoima i da teškoće treba očekivati. Ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrov je imao u vidu upravo teškoće kada je govorio na današnjem sastanku Saveta Rusija-NATO u Moskvi.\nLavrov je rekao da su to pitanja koja se tiču evropske i međunarodne bezbednosti, istakavši da obe strane treba treba da priđu tim problemima pažljivo i, kako se izrazio , izbegnu korake koji bi povećali nečiju bezbednost na tuđ račun. Rusija je zabrinuta zbog plana Sjedinjenih Država da postave antiraketni sistem u Poljsku i Češku. Američki zvaničnici kažu da bi taj sistem štitio od mogućih raketnih napada iz Irana. Kremlj međutim kaže da bi te rakete ugrozile rusku bezbednost. NATO i Rusija se takođe ne slažu u pogledu Kosova. Generalni sekretar NATO-a se saglasio sa ruskim ministrom i rekao da dve strane treba da nastave razgovore i o stvarima na koje gledaju različito, «bilo to Kosovo, bila to raketna odbrana, bio to sporazum o konvencionalnim snagama u Evropi». Pored toga, Rusija je zabrinuta i zbog mogućeg širenja NATO-a na bivše sovjetske republike Gruziju i Ukrajinu. Ipak, nova ispitivanja javnog mnjenja ukazuju da se Ukrajina verovatno neće skoro pridružiti NATO-u.\nDanas obelodanjeni rezultati ankete koju je sproveo Centar «Razjumkov» u Kijevu, pokazuju da se 40 odsto Ukrajinaca protivi članstvu u NATO-u, dok svega 9 odsto u potpunosti podržava tu ideju. Uprkos razmimioilaženjima, ministar inostranih poslova Lavrov je rekao da je saradnja Rusije i NATO-a važna u nekoliko oblasti.\nLavrov je rekao da dve strane mogu zajedno da se bore protiv međunarodnog terorizma, trgovine drogom i uticaja čoveka na ekološke katastrofe. Jap de Hop Shefer je rekao da odnosi NATO-a sa Rusijom moraju da se razvijaju u dve ključne oblasti, investiranju i uzajamnom delovanju.


CRNA GORA: Troškovi veći za obuku vojnika | hamdočamo\nCRNA GORA: Troškovi veći za obuku vojnika\nNATO: VLADA I STRUČNJACI O IZDVAJANJU DVA ODSTO BDP ZA TROŠKOVE ODBRANE\nSpremni za NATO: Sa obilježavanja Dana Vojske Crne Gore, FOTO: ZORAN ĐURIĆ\nU Vladi i stručnim krugovima uvjereni da članstvo neće značajno uvećati troškove državne kase.\nUlaskom u NATO, troškovi crnogorskog budžeta neće značajnije porasti zbog direktnih obaveza naše države prema alijansi, uvjereni su i Vlada i stručnjaci koje su konsultovale „Vijesti“. Nešto drugačija slika je kada se ima u vidu obaveza da se participira u djelovanju alijanse po svijetu, jer će taj aspekt indirektno prouzrokovati i veća ulaganja u obuku naše vojske.\nUz godišnju članarinu od oko 450.000 eura koju će plaćati NATO-u, Crna Gora nema druge direktne finansijske obaveze prema alijansi, ali će imati djelimično povećane indirektne troškove zbog preuzimanja dijela svojih obaveza u komandnom lancu NATO-a, odnosno unapređenja obuke naših jedinica koje su deklarisane za zajednička dejstva sa jedinicama ostalih vojski država NATO-a.\n“U skladu sa NATO finansijskom formulom koja obuhvata precizne i namjenske kvote ulaganja u zajednički sistem odbrane i bezbjednosti, obaveza Crne Gore za potrebe članarine na godišnjem nivou će iznositi oko 450.000 eura. Ovaj iznos predstavlja 0,027 odsto ukupnog zajedničkog godišnjeg NATO budžeta i to su jedina sredstva koja je Crna Gora u obavezi da izdvoji za potrebe članstva u alijansi”, rekli su “Vijestima” u Ministarstvu odbrane (MO).\nPrema navodima iz resora kojim rukovodi Predrag Bošković, visina izdvajanja zemalja članica za NATO zajednički budžet, određuje se prema veličini države i visini njihovog bruto domaćeg proizvoda. Poređenja radi, Slovenija godišnje izdvaja za ovu namjenu oko 4,5 miliona eura, a Hrvatska oko četiri miliona eura.\nNATO zajednički budžet obuhvata civilni, vojni i budžet za investicione programe. Civilni budžet pokriva tekuće troškove sjedišta alijanse u Briselu i zaposlenih u NATO međunarodnom osoblju. Iz vojnog budžeta se finansiraju potrebe integrisane NATO komandne strukture, dok se sredstva predviđena budžetom za investicije, koriste za finansiranje izgradnje vojnih sposobnosti.\n“Finansijska izdvajanja Crne Gore za NATO zajednički budžet su svojevrsna investicija u budućnost naše zemlje, sa mnogih aspekata, među kojima su najvažniji bezbjednosni i ekonomski. Kolektivni sistem bezbjednosti garantuje veću ekonomsku isplativost od bilo kojeg drugog modela, a višestruki su i benefiti korišćenja brojnih fondova i razvojnih programa u različitim oblastima, koji su dostupni isključivo NATO članicama”, uvjereni su u MO.\nVojni analitičar Aleksandar Radić smatra da nakon ulaska u NATO, najveći pritisak na troškove odbrane u Crnoj Gori može prouzrokovati potreba da se dostigne viši nivo obuke VCG, u skladu sa partnerskim obavezama.\n“U zemlji koja nije u savezu, dio aktivnosti može da se u interesu štednje odloži ili zanemari, ali ‘na papiru’ ima se sila. U NATO je to puno teže uraditi i ako VCG deklariše neke sposobnosti vojske, na primjer artiljerijske jedinice – onda ona mora izvesti vježbovno i bojevo gađanje, barem nekada…Ako se ima borbeni helikopter kao što je ‘gama’, onda mora da se utroši poneka raketa tipa ‘maljutka’ koja je osnovno protivoklopno sredstvo na toj letjelici”, kaže Radić, upozoravajući da je za Crnu Goru visok i svaki trošak angažovanja njenog vojnog osoblja u inostranstvu, pa i kada se radi o predstavnicima u NATO lancu rukovođenja i komandovanja i u multinacionalnim operacijama jer se moraju platiti dnevnice ljudima, trošak prevoza, razne nadoknade.\nAleksandar Radić, FOTO: Arhiva “Vijesti”\nOn smatra da se i taj trošak može “relativizovati” jer ga već snose i države koje nisu članice NATO-a , a šalju svoju vojsku u misije koje na ovaj ili onaj način predvodi alijansa ili EU. U tim misijama učestvuju i tradicionalno neutralne zemlje poput Austrije, Švajcarske, Finske, Švedske, ali i Srbija, koja ima pozamašan kontingent vojnika angažovanih širom svijeta. Iako nije članica NATO-a niti to zvanično namjerava da postane, Srbija već godinama učestvuje u brojnim međunarodnim vojnim misijama koje formalno vode EU ili UN, ali suštinski, najčešće je to neka od NATO država. Trenutno Srbija u misijama širom svijeta ima oko 330 svojih vojnika, a za učestvovanje u njima godišnje potroši preko devet miliona eura iz svog vojnog budžeta.\nKoliki će biti ti troškovi kada je Crna Gora u pitanju, zavisi od toga koji će biti zadaci VCG u kolektivnom sistemu odbrane članica alijanse. To definišu tzv. ciljevi sposobnosti koji se međusobno usaglašavaju između NATO-a i države-članice, a Crna Gora ih je prvi put dobila 31. marta ove godine na multirateralnom sastanku u sjedištu NATO-a u Briselu. Iz MO nisu mogli da odgovore na pitanje “Vijesti” što konkretno sadrže naši ciljevi sposobnosti jer je to “interni NATO dokument”.\n“Naglašavamo da su ciljevi sposobnosti u potpunosti kompatibilni sa planiranim razvojem sposobnosti VCG, koji je definisan našim strateškim dokumentom – Dugoročnim planom razvoja odbrane. Dakle, radi se o ciljevima koji su podijeljeni na kratak, srednji i dugi rok i ne podrazumijevaju izmjenu već određenog modela unapređenja sposobnosti, kao ni dodatna sredstva, osim onih već predviđenih dugoročnim planom razvoja”, kažu u MO, napominjući da se Crna Gora od obnove nezavisnosti opredijelila za članstvo u NATO-u i već deset godina planira i razvoja svoje oružane snage u skladu sa time.\n“U tom kontekstu, ciljevi sposobnosti predstavljaju logičan nastavak daljeg razvoja sposobnosti VCG i sveukupnog sistema odbrane, već započetog u okviru Partnerstvo za mir procesa za planiranje i reviziju (PARP), a u kojem je Crna Gora učestvovala”, kažu u MO.\nKroz taj program Crna Gora je kao svoje tzv. deklarisane snage odredila dvije pješadijske čete, po jedan tim za protivminska dejstva na kopnu, odnosno pod vodom, jedan tim za hemijsko-biološko-nuklerano-radiološku zaštitu, tim Vojne policije, medicinski tim Logističkog bataljona, te dva bording tima mornaričkih specijalaca i pučinski remorker “Orada”. Proteklih godina upravo je na te snage stavljen naglasak u opremanju i vršenju obuke, a sredstva za te svrhe obezbjeđivana su u okviru redovnog budžeta MO. Na taj način najveći dio tih jedinica već je stekao zvanične sertifikate da su sposobne za borbena dejstva u okviru snaga NATO-a, a za ostvarivanje pratnerskih ciljeva lani je, na primjer, utrošeno 3,3 miliona eura.\nRadić poručuje da na sve troškove na kraju najveći uticaj ipak ima politika: “Na to koliki će stvarni trošak angažovanja u misijama imati Crna Gora, manje važno pitanje je NATO, a prvorazredno pitanje je šta se za vanjsku politiku želi postići. Ako se traže reference za buduće priželjkivano članstvo u EU, onda će VCG da ide u međunarodne misije tamo gdje će to biti prepoznato kao korisna podrska Crne Gore od strane vodećih sila EU, ali i SAD.”\nNa kraju krajeva, sva ova izdvajanja ostaju “na domaćem terenu” odnosno predstavljaju svojevrsno ulaganje Crne Gore “same u sebe”, što jeste povećanje sposobnosti njenih oružanih snaga. U istom kontekstu valja gledati i na traženi nivo izdvajanja od 2 odsto GDP-a godišnje za nacionalni sistem odbrane – taj novac ne plaća se ni Briselu, ni Vašingtonu, već se ulaže direktno u nacionalni sistem odbrane svake zemlje članice NATO-a.\n“Stavki od dva odsto BDP-a namijenjenih odbrani u javnosti izaziva potpuno nepotrebne kontroverze, zbog pogrešnog tumačenja namjene tih sredstava. To su sredstva koja će biti utrošena za nacionalni sistem odbrane, odnosno za zarade i druge personalne izdatke za zaposlene u sistemu, kao i za održavanje opreme i modernizaciju i ne odnose se na učešće u NATO budžetu. Znači, riječ je o finansijskim sredstvima koja su namijenjena isključivo i jedino razvijanju nacionalnog sistema odbrane, daljim reformama VCG, povećanju njenih kapaciteta i interoperabilnosti. Jednom riječju, namijenjena su velikom strateškom cilju transformacije odbrambenog sektora Crne Gore u jedan moderni sistem, koji će biti kompatibilan sa odbrambenim strukturama najrazvijenijih država, u čijem ćemo društvu uskoro biti”, objašnjavaju iz MO.\nU svim državama svijeta, uvećanje izdvajanja za odbranu obično donosi i napredak domaće ekonomije, pogotovo ako dotična zemlja ima jaku industriju koja je sposobna da sama zadovolji najveći dio potreba njene vojske.\nCrna Gora koja je od 1991. do danas razorila svoju industriju, a posebno tzv. namjensku proizvodnju, ne može računati na veći pozitivan efekat po nacionalnu ekonomiju od uvećanja izdvajanja za sistem odbrane jer će ipak najveći dio potrebnih sredstava naoružanja i vojne opreme, morati da uveze. Pri tome, smatraju i MO i Radić, članstvo u NATO može joj pomoći da prođe jeftinije.\n“Punopravna članica NATO-a ima olakšica u nabavkama tehnike i čak pribavljanja donacija koje ne može tako lako dobiti država van saveza, ali stvarni efekti zavisiće od efikasnosti planiranja i provođenja nabavke u crnogorskom resornom ministarstvu. Treba prepoznati gdje se ima šansa za dolazak do tehnike, kroz razne fondove kakve recimo ima SAD”, kaže Radić, podsjećajući na primjer Hrvatske koja je dobila nekoliko stotina lakih oklopljenih vozila od SAD, kao i eskadrilu od 16 izviđačkih i protivoklopnih helikoptera OH-58D “Kiowa Warrior”.\n“Kada se pogleda šta sve NATO može da ponudi od tehnike do školovanja, za VCG može da bude puno koristi, ali samo pod uslovom da u MO i VCG rade agilni ljudi koji će pravovremeno prepoznati priliku i iskoristiti članstvo kao adut”, upozorava Radić.\nU MO ističu da NATO sam po sebi, ne finansira opremanje svojih članica jer je to nacionalna obaveza, ali da postoje mehanizmi poput NATO Agencije za nabavku i podršku tijela koje može u ime članica da realizuje projekte nabavke opreme.\n“Učešćem u jednom takvom projektu objedinjavanja nabavki sa više zemalja, uz posredovanje ove agencije, vrše se uštede sredstava na nacionalnom nivou. Takođe, NATO Investicioni program sigurnosti (NSIP) je mehanizam preko kojeg se može pokriti dio troškova kapitalnih infrastrukturnih investicija (npr., rekonstrukcija luka i aerodroma”, kažu u MO.\nDostižemo 2024. tražena izdvajanja\nNATO je na samitu u Velsu odlučio da njegove članice do 2024. dostignu nivo traženih izdvajanja za nacionalne sisteme odrbrane od 2 odsto BDP-a.\n“Sticanjem statusa punopravne NATO članice, Crna Gora preuzima sva prava i obaveze koja proizilaze iz tog članstva. U tom kontekstu, Dugoročnim planom odbrane je predviđeno da do 2024. Crna Gora dostigne 2 odsto BDP za izdvajanja za odbranu. Pored toga, predviđeno je da se do 2020. za opremanje izdvaja 20 odsto odbrambenog budžeta, u skladu sa odlukom iz Velsa”, kažu u Ministarstva odbrane.\nPo Dugoročnom planu odbrane 2016-2025. koji je lani usvojila Vlada, zanabavke novog naoružanja i opreme VCG u tom desetogodišnjem peridou predviđen je iznos od 117 miliona eura, dok će za infrastrukturne projekte biti utrošeno još dodatnih 20 miliona eura. Po tom dokumemtu, računajući na planirani porast BDP-a, godišnji vojni budžet Crne Gore će sa aktuelnih oko 50 miliona, 2025. narasti na 77,9 miliona eura. „Strateškim dokumentima je predviđeno da sredstva za odbranu u 2018. iznose oko 52,6 miliona eura, što ukazuje na povećanje u odnosu na tekuću godinu za 5,3 %“, ističu u MO.\nJoš se ne zna koliko koštaju oficiri u NATO\nVojska Crne Gore će kao i ostale oružane snage članica NATO-a, morati da u dio komandi i ustanova alijanse, prvenstveno u Evropi, delegira jedan broj svojih kadrova.\n“Broj mjesta koja će Crna Gora popuniti unutar NATO komandne strukture još nije određen i to je predmet pregovora u okviru Radne grupe za pristupanje i integracije, koju čine predstavnici MO/VCG i NATO tijela. Svakako će se voditi računa da broj predstavnika Crne Gore bude adekvatan i da ne predstavlja opterećenje za sistem, s obzirom na veličinu naše Vojske. Takođe će se voditi računa da mjesta koja popunjavamo budu od značaja za razvoj i unapređivanje crnogorskog sistema. Kada utvrdimo tačan broj mjesta koje će Crna Gora popunjavati u NATO komandnoj strukturi, definisaće se dinamika i godišnji planovi upućivanja pripadnika MO/VCG. Troškovi će zavisiti od mjesta upućivanja i biće blagovremeno planirana budžetom”, kažu u Ministarstvu odbrane.\nDonacije već stižu od članica NATO-a, kupuje se i u Americi\nDržave članice NATO-a su već počele sa donacijama opreme Vojsci Crne Gore, koja će tako, na primjer, uskoro dobiti od SR Njemačke šest novih modernih, lako oklopljenih patrolnih terenskih vozila.\nRiječ je o vozilima marke “bercredes benz LAPV 5.4 enok”, kakvih oko 330 komada koristi i Bundesver – vojska SR Njemačke.\nOd Njemaca stiže šest “mercedes enoka”\nJedan ovakav oklopni automobil koja proizvodi kompanija „Mercedes benz – Armoured Car Systems“, košta 760 hiljada dolara a ukupna vrijednost ove donacije je 2,083 miliona eura.\nIz Ministarstva odbrane kažu da su već koristili i povoljnosti posebnog FMS (Foreign Military Sales) bilateralnog programa saradnje sa SAD.\n“Kroz taj program i dalje ćemo nabavljati dio opreme za VCG jer Crna Gora predmetnim sporazumom dobija naoružanje i opremu po istim cijenama kao za potrebe oružanih snaga SAD. Drugi program je FMF (Foregn Military Finacing) kroz koji Vlada SAD na godišnjem nivou (cca 1,2 miliona dolara)pomaže opremanje VCG. U 2017. godini kroz ovaj program biće nabavljena oprema i roboti za deminiranje i radio uređaji za jedinice VCG”, ističu u Ministarstvu odbrane.\n« Skrovite rajske plaže svojom ljepotom oduzimaju dah: ovo su samo neke od njih koje preporučujemo za nadolazeće ljetne dane Rotary klub Mostar: Ugledni građani nesebično pomažu zajednici »


Postavljen i prvi punjač za električne automobile snage 22 kilovata.\nKompanija "Hjundai Srbija" je početkom marta otvorila novi prodajno-servisni centar u Novom Sadu, na adresi Rumenački put 6, a za prve kupce vozila u ovom centru obezbedio je i 10 odsto popusta na sve usluge servisa dok traje promotivni period.\nU skladu sa strategijom razvoja dilerske mreže i pružanja kvalitetne prodajno-servisne usluge širom Srbije, "Hjundai" je, na površini od 400 kvadratnih metara izložbenog i 700 kvadratnih servisnog prostora, otvorio moderan centar koji zadovoljava sve visoke standarde ovog brenda. Povodom otvaranja novog objekta, "Hjundai" je za svoje kupce obezbedio specijalne pogodnosti i 10 odsto popusta na sve usluge servisa do kraja ovog meseca.\nVisoko kvalifikovan i profesionalan prodajni tim ovog centra će izaći u susret svim pitanjima kupaca, kojima je na raspolaganju i test vožnja kao najefikasniji način za upoznavanje sa karakteristikama novih modela.\nPrateći globalni pravac delovanja u interesu očuvanja životne sredine, "Hjundai" će se u narednom periodu u velikoj meri okrenuti “zelenim” tehnologijama, u skladu sa čim je ispred ovog centra u Novom Sadu, postavljen punjač za elektro vozila snage 22 kW.\n"Hjundai" je distributerski prisutan u Novom Sadu već 18 godina, a 2015. kompanija je otvorila svoj prvi centar .


Očekuje se velika posećenost i pored ograničenja - Domaćinska kuća\nKuća » Događaji » Očekuje se velika posećenost i pored ograničenja\nOčekuje se velika posećenost i pored ograničenja\nOrganizatori sajma i sponzori organizovali su danas u Beogradu, u Medija centru, konferenciju za medije, kako bi predstavili sadržaje Sajma i pozvali zainteresovane da prisustvuju međunarodnom događaju.\n„Sajam za održavanje ima dozvolu od Kriznog štaba, a organizuje se uz podršku resornog ministarstva, lokalne samouprave Novog Sada, zemlje partnera-Češke i pokrajinskih vlada, kao i uz pomoć mnogobrojnih sponzora iz privatnih sektora, istakao je Slobodan Cvetković, direktor sajam i dodao da uz zeleni sertifikat može da se uđe na sajam a ko nema radićemo se brzi PSR test, o trošku sajma.\nOve godine očekujem veliku posećenost i pored ograničenja. Češka nam je domaćin sa kojom imamo savršene odnose kako u poljoprivredi tako i između dve države. Očekujem učešće 15 zemalja, nekoliko ministara poljoprivrede iz okruženja će doći. Ministri iz Poljske, Češke, imamo najave da će doći ministar poljorivrede Izraela, Belorusije i Italije. Ove godine je očigledno poljoprivreda u fokusu, istako je Cvetković.\nIlustracija: Slobodan Cvetković, direktor sajma, foto: Svetlana Kovačević\nDržavni sekretar Ministarstva poljoprivrede Senad Mahmutović istakao je da je za Srbiju veoma važno da se sajam održi, jer se na njemu promovišu domaći proizvodi koji su interesantni stranom tržištu, kao i investitorima.\n„U ovoj godini u Srbija je ostvarila suficit u izvozu prehrambene robe za sedam meseci u vrednosti ukupnog izvoza 2010 godine. Višak izvoza nad uvozom ove godine ostvaren je u vrednosti od 1,07 milijardi“, rekao je Mahmutović ističući važnost izlaganja domaćih proizvoda.\nIlustracija: Senad Mahmutović, foto: Svetlana Kovačević\nPrevPrethodnaPravilan uzgoj i ostvarena dobit\nSledećaOtvoren konkurs za razvoj poljoprivredeSledeći


Američka tehnološka kompanija Epl (Apple) je u trećem kvartalu registrovala rekordne rezultate, pošto je rastuća tražnja za „ajfonom“ uvećala profit.\nU kvartalu zaključno sa 27. junom, Epl je prodao 47,5 miliona ajfona, za 35 odsto više u odnosu na isti period lani, dok je prodaja „mek“ komjutera porasla 9,0 odsto na 4,8 miliona, javlja britanski javni servis Bi-Bi-Si.\nTakvi rezultati su, prema rečima izvršnog direktora kompanije Tima Kuka, doprineli ostvarivanju jednog „neverovatnog kvartala“.\nProfit je porastao 38 odsto na 10,7 milijardi dolara, dok su prihodi kompanije skočili 33 odsto na 49,6 milijardi dolara.\nTreći kvartal je obično najslabiji za prodaju „ajfona“, jer većina potrošača odlaže kupovinu novih telefona, u očekivanju novijih modela.\nUprkos odličnim rezultatima, akcije Epla su na NJujorškoj berzi pale 6,7 odsto ili za 8,85 dolara na 121,89 dolara.\nTražnja za Eplovim tabletima „ajped“ je, međutim, ostala slaba, pri čemu je Epl u trećem tromesečju prodao 10,9 miliona tableta, za 18 odsto manje nego u istom periodu prošle godine.\nKada je reč o prodaji pametnog sata „Epl voč“, Tim Kuk je rekao da je ostvaren „odličan početak“.


Vučić: Spremili smo oštre mere protiv Prištine! - 24.05.2019, Sputnik Srbija\nVučić: Spremili smo oštre mere protiv Prištine!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je Beograd spremio mere protiv Prištine koja je pre devet meseci uvela takse i naglasio da će se sa njima... 24.05.2019, Sputnik Srbija\n12:36 24.05.2019 (Osveženo: 13:47 24.05.2019)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je Beograd spremio mere protiv Prištine koja je pre devet meseci uvela takse i naglasio da će se sa njima ići posle sastanka u Parizu.\n„Spremili smo mere. Gledaćemo da ne pogode Srbe na KiM, zato su one ograničene, ali vrlo snažne i oštre. Nećemo ići s njima dok se ne završi sastanak u Parizu“, rekao je Vučić posle sastanka sa predstavnicima Srba sa KiM.\nKako je dodao, njegov zadatak u Parizu će biti da upozna predstavnike Evrope, Merkelovu i Makrona, o odgovoru Srbije na anticivilizacijske taksi posle devet meseci, rezoluciju o tzv. genocidu, formiranje vojske, nesprovođenje Briselskog sporazuma od strane Prištine.\nPredsednik je rekao i da znamo da su jedinice ROSU u pripravnosti i da nameravaju da hapse Srbe i pozvao međunarodnu zajednicu da spreči takav razvoj događaja.\nDačić: Putin neće dozvoliti proterivanje Srba s Kosova\nPredsednik Aleksandar Vučić je preneo, posle sastanka sa oko 140 političkih predstavnika Srba i najznačajnijih institucija Srbije na Kosovu i Metohiji, da su izrazili zabrinutost zbog toga što se pripremaju akcije specijalnih jedinica na Kosovu i da je pripremljeno hapšenje više desetina lica srpske nacionalnosti na KiM.\n„Molimo i upozoravamo međunarodnu zajednicu da to spreči, jer u ludilu borbe albanskih strana na Kosovu za rejtinge na kraju stradaju Srbi“, poručio je Vučić.\nTakođe, zamolio je predstavnike Kvinte koji su, kako je rekao, bili zabrinuti za ono što se dešavalo na izborima 2017, da pokušaju da spreče provokacije i akcije usmerene na iseljavanje Srba sa KiM.\nKazao je da su pripremljene mere i da se vodi računa da ne pogode Srbe na severu KiM i da će zato biti ograničenog karaktera.\n„Dok će neke biti vrlo snažne i vrlo oštre, nećemo ići sa njima do završetka sastanka u Parizu“, naveo je Vučić.\n„Oni koji su mislili da će u Parizu biti nekih razgovora, greše, neće biti nikakvih razgovora dok ne ukinu takse. Možemo o lepom vremenu da razgovaramo, a o statusu KiM neće biti razgovora dok ne ukinu takse.“\nVučić kaže da Albanci misle da su njihov bezobrazluk i drskost važniji od svega i da misle da se isplati da stvaraju novu realnost.


OFICIRKA KINESKE VOJSKE: Kineskinja bjegunac uhapšena nakon skrivanja u konzulatu u San Franciscu - GlobalCir\nOFICIRKA KINESKE VOJSKE: Kineskinja bjegunac uhapšena nakon skrivanja u konzulatu u San Franciscu\nŽena bjegunac koju Sjedinjene Američke Države optužuju da se skrivala u kineskom konzulatu u San Franciscu uhapšena je i odvedena u pritvor, navodi se u više medijskih izvještaja objavljenih u petak.\nOčekuje se da će se Juan Tang pojaviti na sudu u petak uvečer, navodi se u medijskim izvještajima, koji se pozivaju na anonimnog službenika Ministarstva pravde SAD-a.\nMinistarstvo pravde još uvijek se nije oglasilo po ovom pitanju. Upravo je to ministarstvo u četvrtak optužilo kineski konzulat u San Franciscu da skriva Juan Tang, rekavši da je ona prikriveni pripadnik Narodne oslobodilačke vojske Pekinga (PLA).\nTang je ostala u diplomatskoj zgradi nakon što ju je FBI ispitao 20. juna zbog sumnje na prevaru s vizama, saopšteno je iz Ministarstva pravde. Tang je navodno odgovorila “ne“ na pitanje u njenoj aplikaciji za vizu o tome da li je ikada služila u vojsci, ali optužuju je da je uniformisana oficirka vazduhoplovstva PLA.\nPrema krivičnoj prijavi, FBI je pronašao njenu fotografiju u vojnoj uniformi i reference za njeno zaposlenje na Vojno-medicinskom univerzitetu ratnog vazduhoplovstva.\nFBI je također pronašao još jednu njenu fotografiju u vojnoj uniformi na elektronskim medijima kada je izvršen nalog za pretres.\nUMANJENE AKTIVNOSTI LJUDI: Tokom trajanja pandemije planeta Zemlja se manje trese zbog smanjenja ‘seizmičke buke’


Montaža agregata za struju povoljno Beograd Srbija | E\nMontaža agregata za struju povoljno Beograd Srbija\nУлица Видовданска 22, 11271 Surčin\n...... 011/76... Prikaži\n...... baneel... Prikaži\nMontaža agregata za struju povoljno Beograd Srbija |\nPreduzeće Eltra agregati posluje od 2019. godine na području Beograda i na teritoriji Srbije, Republike Srpske i Crne Gore. Prepoznatljivi smo po montaži agregata za struju po povoljnim cenama, a kvalitet je zagarantovan.\nVršimo prodaju i montažu novih i polovnih agragata za struju, a kod od nas možete naći rezervne delove za agragate po povoljnim cenama. Pored toga vršimo i usluge zamene agregata manjih za veće i većih za manje sve po želji i potrebi naših klijenata.\nVrsimo usluge montaže agregata za struju kao i zamenu i remont postojecih delova i sklopova.Uz ugradnju repariranih ili novih delova ,sve po želji naručioca. Posedujemo i uslugu transporta agregata na mesto ugradnje kao i demontaze i transport demontiranog agregata.\nVršimo sve oblike servisa velikog i malog sa originalnim delovima koje propisuje proizvođac istog. Serviseri su uvek mobilni i dostupni 24 casa svojim vozilima dolazimo na intervenciju.\nVizija našeg rada je da klijentima omogućimo kompletnu uslugu montaže agregata za struju, kojom će biti zadovoljni. Ugledamo se na naše kolege iz sveta koji rade najbolje ovaj posao. Ipak, poštujemo sopstvenu autentičnost, jer naš koncept je unikatan.\nPosetite na su Beogradu, otvoreni smo za klijente iz cele Srbije.


Kompanija SKF lansirala je novi spektar SKF Nautilus ležajeva na konferenciji EWEA 2012.\nKompanija SKF bila je jedan od izlagača i govornika na godišnjoj EWEA konferenciji, koja je održana u Kopenhagenu, od 16. do 19. aprila. Ove godine kompanije SKF iskoristila je priliku da predstavi prošireni spektar SKF Nautilus ležajeva na događaju. Konferencija uz dodatni sajam je glavna tačka za sastajanje u Evropi za industriju dobijanja energije iz snage vetra.\nEvropska asocijacija za energiju vetra EWEA 2012\nSKF Nautilus ležajevi pružaju dizajnerima slobodu da razviju širok spektar turbina i mogućnost prilagođavanja njihovih rešenja. Uz povećanje prilagođavanja, servisni intervali mogu biti produženi i poboljšana pouzdanost, nešto što tržište zahteva.\nKlijenti i novinari pozvani su da prisustvuju predstavljanju koje se održalo u ponedeljak popodne, na štandu kompanije SKF. Mnogo ljudi okupilo se da čuje i vidi dok je Kent Viitanen, Direktor SI Renewable Energy otkrio SKF Nautilus model i pričao o potrebama tržišta i pogodnostima novog proizvoda. Andreas Urban, Inženjer poslovnog razvoja i menadžer projekta za prošireni spektar objasnio je nove funkcije SKF Nautilus ležajeva i kako je novo rešenje razvijeno u bliskoj saradnji sa klijentima.\nU stvari, neki klijenti su već počeli da koriste novi SKF Nautilus ležaj.\n„Odgovor je bio veoma pozitivan, rekao je Kent Viitanen. Tržište traži veće i zahtevnije turbine a novi SKF Nautilus ispunjava zahteve."\nKompanija SKF ima veliki portfolio proizvoda i usluga u industriji dobijanja energije iz snage vetra i može da ponudi proizvode i usluge koje će služiti ceo radni vek.\n„Potreba za energijom će nastaviti da raste. Ja verujem da tržište energije vetra ima svetlu budućnost, pošto je vetar najkonkurentniji obnovljivi izvor energije danas." kaže Kent Viitanen.


Kafe barovi i klubovi Cerak Žarkovo Bele vode Rušanj Kafe barovi i klubovi na Ceraku u Žarkovu na Belim vodama u Rušnju\nKafe barovi i klubovi na Ceraku u Žarkovu na Belim vodama u Rušnju Beograd\nCorner beer pivnica u Žarkovu sa velikim izborom stranih i domaćih piva uz odličan izbor ceđenih napitaka i ostalog pića. Svoj mir od gužve možete pronaći u našoj bašti koja se nalazi u samom parku. Radno vreme:- ponedeljak-petak: 08-00h- subota: 08-01h\nNARGILA BAR MILAGRO\nNalazi se u samom centru Žarkova u ulici Spasenovićeva 3, preko puta Super Vera, ulaz je iz Trgovačke ulice. Poslujemo već dugi niz godina, a ime smo dobili kao "Sedmo svetsko čudo", što nas iz svakog aspekta gledanja i predstavlja. U ponudi su nam različite...\nTrgovačka 4, Žarkovo\nBrothers Pub predstavlja savršeno mesto na Čukarici za sve prave ljubitelje dobrog provoda i vrhunske ponude koji žele da uživaju u jedinstvenom ukusu najboljih piva na svetu. Zahvaljujući tipično pabskoj atmosferi i atraktivnoj lokaciji, naša pivnica...


Članice EU ne prihvataju kvote za izbeglice - 14.09.2015, Sputnik Srbija\nMinistri pravde i unutrašnjih poslova zemalja-članica Evropske unije nisu na večerašnjem vanrednom sastanku postigli saglasnost o kvotama za prihvat izbeglica u... 14.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, svet, brisel, zapadna evropa, evropska unija (eu)\n21:06 14.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© AP Photo / Geert Vanden WijngaertVisoka predstavnica EU Federika Mogerini, govori sa generalnim direktorom Međunarodne organizacije za migracije Vilijam Svingom i visokim predstavnik UN za izbeglice Antoniom Guterešom\nMinistri pravde i unutrašnjih poslova zemalja-članica Evropske unije nisu na večerašnjem vanrednom sastanku postigli saglasnost o kvotama za prihvat izbeglica u okviru plana koji je predložio predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker. Postignut načelan dogovor da se tranzitnim zemljama, uključujući i Srbiju, materijalno pomogne da zbrinu izbeglice.\nOni su izrazili načelnu saglasnost da njihove zemlje prihvate većinu od ukupno 160.000 izbeglica iz Afrike i sa Bliskog istoka, u zavisnosti od svojih kapaciteta, ali su odbili obavezujuće kvote koje je Komisija pokušala da nametne.\nUmesto toga, ministri su se saglasili da se „nastavi rad na pripremi formalne odluke o primeni obaveza, uz dužno poštovanje prema fleksibilnosti koja je članicama potrebna, naročito radi rešavanja nepredviđenih situacija“.\nOva formulacija u tekstu zaključaka koji je neposredno pred kraj sastanka dostavljen novinarima, u praksi znači da je odluka o Junkerovom planu odložena do 6. oktobra, kada će se ministri ponovo okupiti u Briselu.\nPotvrda da do dogovora nije došlo stigla je i od ministara nemačkog ministra policije Tomasa de Mezijera i njegovog francuskog kolege Bernara Kaznova, koji su to novinarima saopštili napuštajući sastanak.\nDok su Francuska i Nemačka izrazile spremnost da preuzmu gotovo trećinu od ukupnog broja izbeglica, od kojih je većina trenutno u Grčkoj, Italiji i Mađarskoj, grupa srednjeevropskih i baltičkih zemalja odlučno se suprotstavila obavezujućim kvotama, a Mađarska je odbila da učestvuje u bilo kakvoj opciji solidarnog rešenja.\nAnalitičari ocenjuju da je odlaganje odluke o Junkerovom planu indikator ozbiljnih podela unutar EU i poraz ideje o evropskoj solidarnosti.\nOko nekih drugih elemenata plana ministri su uspeli da se dogovore, pa je tako potvrđena odluka iz prošlog jula o prihvatu nešto manje od 40.000 izbeglica, koje se trenutno mahom nalaze u Grčkoj i Italiji.\nSem toga, dogovoreno je da se ojača kontrola spoljnih evropskih granica, između ostalog i agresivnijim merama prema krijumčarima ljudi, uključujući i ovlašćenja evropskim patrolnim brodovima na Mediteranu da pucaju na krijumčare i potapaju brodove za prevoz izbeglica.\n14 Septembar 2015, 20:53\nSem toga, biće usvojena i jedinstvena evropska lista „bezbednih zemalja“, čiji će građani prolaziti kroz proceduru za dobijanje azila po hitnom postupku, tako da će lakše moći da budu deportovani ako im zahtev bude odbijen.\nPrema Junkerovom planu, na taj spisak biće stavljene sve zemlje koje su kandidati za članstvo, što uključuje i Srbiju, Crnu Goru, Bosnu i Hercegovinu, Makedoniju i Albaniju, a isti tretman imaće i građani Kosova.\nMinistri su postigli načelan dogovor da se tranzitnim zemljama, uključujući i Srbiju, materijalno pomogne da zbrinu izbeglice i da se u tu svrhu stvore finansijski instrumenti, ali zasad nema više detalja o obimu i vrsti takve pomoći.\nUspostavljanje unutrašnjih kontrola granica, koje se sprovodi u Nemačkoj, Austriji i Mađarskoj, a najavile su ih još neke zemlje, nije bio predmet današnje diskusije, jer Šengenski sporazum, kako je saopšteno u Komisiji, daje suvereno pravo članicama da u vanrednim situacijama privremeno suspenduju slobodan protok ljudi unutar EU.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk, koji se danas nalazi u poseti Južnoj Koreji, ranije je najavio da će ovog meseca sazvati vanredan samit EU ako se ministri danas ne dogovore, ali zasad se nije oglasio povodom ishoda večerašnjeg sastanka.


Nakon Nissana i drugi proizvođači najavljuju ukidanje dizela u Evropi - Auto Republika\nNakon Nissana i drugi proizvođači najavljuju ukidanje dizela u Evropi\n08/05/2018 - 14:10\nNissanova odluka da odustane od prodaje dizel automobila u Evropi, gde dolazi do pada potražnje za ovim tipom pogona zbog najavljenih skupljih poreza i pretećih zabrana, očigledno je primer i za neke druge proizvođače.\nNissan je u ponedeljak saopštio da izbacuje dizel motore iz putničkog programa evropskih modela, s tim što će fokus prebaciti na elektrifikaciju.\nToyota je saopštila u martu da će ukinuti prodaju dizel automobila u Evropi do kraja ove godine. Na ovaj tip pogona se odnosi samo 10 odsto prodaje japanske marke na Starom kontinentu. Dizel ponuda će i dalje biti prisutna kod modela poput Land Cruiser SUV-a, Hilux kamioneta i Proace lakog komercijalnog vozila.\nOstali japanski proizvođači bi mogli da prate Nissanov i Toyotin primer, jer se evropski region suočava sa oštrijim emisionim standardima nakon čuvenog „dizelgejta“.\n„Japanci su posebno orijentisani na promene jer su oni bili od samog početka skeptičniji od ostalih u vezi sa dizel tehnologijom, a u isto vreme nisu toliko kompetentni u datoj oblasti“, rekao je Štefan Bracel, direktor automobilskog sektora na Univerzitetu primenjenih nauka u Bergiš Gladbahu u Nemačkoj. On je najavio da će Honda i Mazda krenuti istim putem i odustati od dizela.\nProšle godine, potražnja u Evropi za dizelima je pala 7,9 odsto na 6,77 vozila, što je rezultiralo tržišnim udelom od 43,8 odsto. To je manje od vrhunca iz 2011., koji je iznosio 54,9 odsto. Prodaja „naftaša“ će i dalje da pada, smatraju analitičari, a proizvođači će biti prisiljeni ili da brane tehnologiju ili da odustaju od nje.\nPortparolka Nissana je saopštila da će doći do postepenog povlačenja dizela automobila iz Evrope.\n„Zajedno sa drugim proizvođačima i industrijskim institucijama, možemo da posvedočimo progresivnom padu dizela, ali ne predviđamo neki nagli kraj u kratkoročnom smislu“, rekla je ona. „U ovom trenutku, za mnoge kupce će dizel motori ostati interesantni, tako da ostaju u aktuelnoj Nissanovoj pogonskoj ponudi.\nU Evropi, gde je koncentrisana prodaja naših dizel modela, naše stremljenje ka elektrifikaciji će nam omogućiti da postepeno ukinemo dizel motore iz putničkog programa, kako se budu pojavljivali novi modeli.“\nNeimenovani izvor je prošlog meseca izjavio za Rojters da će Nissan ukinuti na stotine radnih mesta u fabrici u Sanderlendu, koja je najveći britanska fabrika automobila. Razlog je pad potražnje za dizel modelima u Evropi.\nNissan je prodao 128.456 dizel modela u Evropi prošle godine, ili oko 16 odsto od ukupnog broja isporuka u regionu, javlja Bloomberg Intelligence.\nNissan prodaje dizel komercijalna vozila u Evropi, uključujući Navaru i NV200 u Barseloni. Dok dizel ostaje važno gorivo za laka komercijalna vozila poput kamioneta, kompanija će redukovati udeo ovog tipa pogona i u ovom segmentu, okrećući se ka elektrifikovanim pogonskim sistemima, saopštio je Nissan.\nPotencijalne konsekvence Volkswagenove afere uključuju i zabrane dizel automobila u urbanim oblastima u Nemačkoj, dok je Pariz već zabranio starije dizele. Proizvođači automobila su u procesu iznalaženja rešenja za zabrinutost kupaca, nudeći programe koji uključuju zamenu dizel automobila za nove benzinske modele u slučaju da je kupac pogođen restrikcijama.\nPodaci iz prošlog meseca su pokazali oštar pad potražnje za dizel automobilima u Velikoj Britaniji, koja je drugo po veličini evropsko tržište posle Nemačke, gde je prodaja „naftaša“ takođe u padu.\nSuočavajući se sa globalnim zaokretom regulative vezane za emisiju dizela, proizvođači automobila prilagođavaju svoje poslovanje novonastalim uslovima, uključujući značajno investiranje u električna vozila.\ntags: diesel elektrifikacija automobila EV honda izdvojeno mazda nissan toyota zabrana dizela\nprevious Lava na Havajima guta puteve i automobile (VIDEO)\nnext Za vozila starija od 15 godina obavezan tehnički pregled dva puta godišnje\nTeški „debilizam“. „Stručnjake“ iz VW-a i Bosch-a koji su osmislili prevaru ( od koje sada trpe i oni koji u nju nisu bili umešani, pa i kupci ), bi trebalo „povešati“ …\nHyundai i30 – početak prodaje u Srbiji\n03/10/2017 - 11:31\nNovi Nissan GT-R stiže 2023. godine?\n10/08/2020 - 08:06\nPredstavljen novi amblem Stellantisa\n09/11/2020 - 17:40


Mađarska vlada postavila je danas nove bilborde kojima promoviše svoju antimigracionu kampanju čime je izazvala raspravu u javnosti, pošto je lider male opozicione stranke "Zajedno" priznao da je cepao plakate koje je država finansirala.\nPlakati, koji su se nedavno pojavili u Budimpešti, nosili su natpise kao što su: "Ako dođete u Mađarsku, ne možete da otimate poslove Mađara" i "Ako dođete u Mađarsku, morate da poštujete našu kulturu".\nPoruke su na mađarskom jeziku, tako da ih teško mogu razumeti migranti ili azilanti. "Nećemo se zaustaviti dok te poruke mržnje ne nestanu", poručio je lider stranke "Zajedno", Viktor Sigetvari.\nMađarska je prošle godine prihvatila više izbeglica po glavi stanovnika nego bilo koja druga zemlja EU osim Švedske - gotovo 43.000 ljudi, u odnosu na 2.000 iz 2012. godine.\nJoš jedan znak da je Mađarska pooštrila stav prema strancima je i ideja poslanika iz vladajuće partije Fides, Antala Rogana, da zemlja zatvori svoje južne granice kako bi sprečila priliv migranata.\nOn je rekao da su životi migranata možda u opasnosti u Siriji, odakle ih, pored Avganistana i Kosova dolazi najviše, ali da kad oni pređu u sigurne tranzitne zemlje, kao što su Grčka ili Srbija, mogu u njima da traže azil.


Oktal Pharma nastavlja saradnju sa FK Sarajevo treću godinu zaredom – Sport Centar Oktal Pharma nastavlja saradnju sa FK Sarajevo treću godinu zaredom – Sport Centar\n“Drago nam je što ćemo ponovo imati priliku da i u budućnosti koristimo kvalitetne proizvode, namijenjene sportskoj medicini, a koje u ponudi ima Oktal Pharma. Sigurno je da će ovakav vid saradnje dobro doći i biti od velike koristi za nas”, kazao je fizioterapeut FK Sarajevo, Mirza Marevac.\nNaš višegodišnji partner je ovlašteni zastupnik jednog od najučinkovitijih gelova za ublažavanje boli koji se primjenjuje na kožu – Deep Relief, koji će biti od značajne pomoći medicinskom timu Fudbalskog kluba Sarajevo prilikom rada sa našim prvotimcima.\nPomenuti gel se preporučuje kod grčeva i bolova u mišićima, bolova kod istegnuća, uganuća ili sportskih ozljeda, reumatskih bolova te manje ozbiljnih bolova uzrokovanih artritisom.Takođe, Oktal Pharma je ovlašteni zastupnik trenutno najprodavanijeg magnezijuma na tržištu BiH – Hermes Biolectra Magnezij Direkt – mikrogranule s 300mg magnezija za dnevnu opskrbu magnezijem u slučaju povećanih potreba koje se otapaju u ustima bez uzimanja tekućine.\n“Ove godine Oktal Pharma proslavlja 15 godina od osnivanja u BiH, a jedna od mnogih društveno odgovornih aktivnosti, koje provodimo na čitavoj teritoriji BiH, je svakako saradnja sa FK Sarajevo. Naši partnerski odnosi sa FK Sarajevo se nastavljaju treću godinu zaredom, a brendovi Mentholatum i Hermes Biolectra sa proizvodima Deep Relief i Biolectra Magnezij Direkt su okosnica ove saradnje”, kazao je Direktor Oktal Pharma za Bosnu i Hercegovinu, Semin Kasum.\nOktal Pharma će i dalje nastaviti pružati podršku medicinskoj službi FK Sarajevo te će biti sponzor izvještavanja o povredama bordo fudbalera. Saznajte više o novom sponzoru bordo kluba na: – www.oktal-pharma.ba i na www.deeprelief.ba.\nAutor: Haris HALVADŽIJA, prije 4 sata\nSarić: Bili smo bolji od Širokog, pobjeda protiv Radnika bi nas približila Evropi


Lutovac (DS) se sastao sa predstavnicima obe, medjusobno sukobljene grupe stranačke omladine - Teslavision\nLutovac (DS) se sastao sa predstavnicima obe, medjusobno sukobljene grupe stranačke omladine\nPredsednik Demokratske stranke (DS) Zoran Lutovac sastao se danas sa predstavnicima Demokratske omladine, koja je tokom prethodnih dana, kako je ta stranka navela, “iskazala razmimoilaženje u stavovima oko izbornog kongresa” i odluke o raspuštanju omladine.\nU saopštenju DS navodi se da se Lutovac na odvojenim sastancima sastao sa “obe grupe Demokratske omladine”, a da je nakon sastanaka rekao da je zbog interesovanja javnosti spreman da sa posebnom pažnjom razmotri sve činjenice u vezi sa sporom dve grupe omladine.\n“Danas ću, nakon razgovora sa obe grupe omladinaca pozvati ugledne pravnike, kao što su Dragor Hiber i advokat Predrag Zagorčić, koji će utvrditi sve činjenice u vezi sa izbornim kongresom omladine. Verujem da je ovo pravi način da se u okviru stranačkih organa suprotstave oprečni stavovi i da se u zajedničkom dijalogu dodje do prihvatljivog rešenja”, kazao je Lutovac.\nLutovac je istakao da veruje da je to pravi način da se u okviru stranačkih organa “suprotstave oprečni stavovi” i da se “u zajedničkom dijalogu dodje do prihvatljivog rešenja”.\n“Apelujem na stranačke kolege da se ubuduće svi suzdržimo da u javnosti komentarišemo unutarstranačka dešavanja, i da se okrenemo oštroj i beskompromisnoj opozicionoj borbi za prava gradjana i gradjanki. Pozivam sve da se sutra vidimo na protestu u Valjevu i iskažemo solidarnost sa Aleksandrom Obradovićem”, zaključio je on.\nIzvršni odbor DS doneo je u subotu odluku o raspuštanju Gradskog odbora Beograd “zbog neaktivnosti” i Demokratske omladine čiji predstavnici, kako su obrazložili, “prilikom organizacije izbornog kongresa nisu delovali u skladu sa demokratskim procedurama kojih se Demokratska stranka beskompromisno drži od svog osnivanja”.\nOmladina DS došla je u subotu uveče u centralu stranke u Beogradu i zahtevala razjašnjenje njihovog raspuštanja.\nDeo članova Glavnog odbora Demokratske stranke (DS) napustio je u subotu sednicu GO u Beogradu, a jedan od njih, Branislav Lečić, kazao je novinarima da mu nije data reč kada je zatražio, i ocenio da se demokratija “polako ukida u DS”.\nPrevious : Štrajk kontrolora letenja: Koliko je bezbedno nebo nad Srbijom\nNext : Komlen Nikolić: O Krušiku tužilaštvo je trebalo da krene u istragu. Majić: Trebalo je odmah


izvor: Beta, Kosova Press\nAljbin Kurti (Foto Tviter@Albin Kurti)\nKurti je upoznao ambasadore sa radom i odlukama vlade u ispunjavanju prioriteta njenog programa.\n„Govorio je i o merama protiv pandemije korona virusa, o posvećenosti vlade reformama i evropskim i evroatlantskim integracijama i značaju saradnje sa zemljama velike petorke u ostvarivanju ovih ciljeva. On im je zahvalio na kontinuiranoj podršci koju, kao partnerske i prijateljske države, pružaju državi i narodu Kosova“, navedeno je u saopštenju.\nNa kraju sastanka potpisan je Memorandum o razumevanju vlade Kosova i Evropske unije za nastavak korišćenja zgrade u kojoj se nalaze kancelarije Evropske unije na Kosovu.\nKosovski premijer pozdravlja imenovanje Stjuarta Piča: Očekujem blisku saradnja\nKosovski premijer Aljbin Kurti reagovao je nakon imenovanja Stjuarta Piča za specijalnog izaslanika za Zapadni Balkan u okviru stalne posvećenosti Velike Britanije razvoju i prosperitetu regiona.\nKurti je na Tviteru napisao da očekuje blisku saradnju sa Stjuartom Pičem u odbrani i promovisanju slobode i demokratije na Zapadnom Balkanu.\nPič će preuzeti svoju novu funkciju nakon što je podneo ostavku na mesto predsedavajućeg Vojne komisije NATO-a, na kom je bio od 2018. Prethodno je služio kao načelnik štaba odbrane Ujedinjenog Kraljevstva.\n28.01.2022 Humanitarna hrišćanska zajednica „Radosti moja“, podelila svetosavske paketiće (201)


CRTA: Država ponovo propušta priliku da prepozna suštinske probleme i radi na rešenjima - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » CRTA: Država ponovo propušta priliku da prepozna suštinske probleme i radi na rešenjima\n0Piše: FoNet 02. marta 2021. 13.29\nSastanak, održan 1. marta CRTA je pratila u svojstvu posmatrača.\nTa organizacija koja se bavi izbornim procesom ocenila je da država ponovo propušta priliku da prepozna suštinske probleme i radi na rešenjima koja bi doprinela unapređenju kvaliteta izbornog procesa.\nU saopštenju se ističe da su mišljenjem u potpunosti zanemareni zloupotreba javnih resursa i javne funkcije, problemi u finansiranju kampanje, pritisci na birače, kao i neravnopravna medijska zastupljenost izbornih aktera, koje su i ODIHR i domaći posmatrači označili kao najproblematičnije i prioritetne oblasti za rešavanje nakon izbora 2020. godine.\n„Umesto da se pristupi ponovnoj analizi i prepoznavanju problema kada se radi o zloupotrebi javnih resursa, finansiranju kampanje i pritiscima na birače, Radna grupa navodi samo zakonske izmene usvojene 2019. godine i ne ostavlja prostor za dalja unapređenja“, ocenila je CRTA.\nKada je reč o medijima, CRTA je ocenila da mišljenje sadrži mere koje neće suštinski rešiti problem medijske neravnopravnosti, već mogu izazvati dodatne nejasnoće u postupanju i tumačenju nadležnosti između Regulatornog tela za elektronske medije i Nadzornog odbora Skupštine Srbije.\n„Rešenja koja se odnose na upotrebu pravnih lekova predstavljaju korak unazad i mogu dovesti do sužavanja prava na izjavljivanje prigovora od strane birača. Zabrinjava i činjenica da Radna grupa ne prepoznaje i neophodnost sprovođenja verifikacije biračkog spiska, kako bi se utvrdilo njegovo stanje“, navodi se u saopštenju.\nKao dobre predloge CRTA je izdvojila mere poput kazni za elektronske medije koji krše propise o izveštavanju u izbornoj kampanji za čiju je primenu nadležan REM, kao i pripremu novog pravilnika REM koji će se odnositi i na komercijalne pružaoce medijskih usluga što je inače važilo do 2020. godine.\nPozitivne mere su i unapređenje objavljivanja zapisnika sa biračkih mesta, kao i planirana zakonska regulacija pojedinih pitanja koja su do sada bila predmet podzakonskih akata, poput položaja posmatrača, čime će njihova primena biti zagarantovana u svakim narednim izborima.\nCRTA, država, izborni uslovi


Severina predstavila novu dimenziju užitka i zabave - Ženska TV\nFoto Goran Peresin\nSvoj dugo očekivani 13. album „Halo“ Severina je predstavila javnosti na velikoj žurci, a istom prilikom regionalna pop diva otkrila je i novu dimenziju užitka i zabave njenim obožavateljima širom regiona, kroz partnerstvo sa vodećom svetskom aplikacijom za razmenu poruka Viber.\nKroz promociju sopstvenog paketa Viber stikera, dostupnog za besplatno preuzimanje i najavu nove „zemljotresne“ turneje, Severina je predstavila i svoju saradnju sa kompanijom Rakuten Viber. Inspirisani njenim najpopularnijim pesmama, „Seve“ stikeri će sigurno postati veliki hit među njenim obožavaocima – dodajući kul, zabavnu i izražajnu notu četovima kroz njene jedinstvene i autentične fraze. A kad njeni poklonici preuzmu ove zanimljive stikere, automatski će se pridružiti zvaničnom Severininom Community-ju (zajednici) na Viberu, na kome će uvek među prvima biti obavešteni o najnovijim vestima i pričama o svojoj omiljenoj zvezdi u direktnom odnosu sa njom, putem raznih promocija, ponuda i mogućnosti za četovanje koje će im ekskluziivno biti dostupne ovde.\n– Veoma sam srećna što sarađujem sa Rakuten Viberom, pogotovo što sam i lično obožavateljka Viber stikera. Nadam se da ćete uživati u mojim stikerima i slati ih redovno svojim prijateljima i porodici, jer sam sigurna u to da svi vi imate nekog posebnog u svom životu kome ćete poželeti da pošaljete reči pesama „Virujen u te“, „Moje prijateljice“ ili „Ovo će biti dobra noć, predosećam“ – izjavila je Severina.\nNovi album „Halo“ sadrži 17 pažljivo odabranih pesama za koje se očekuje da će sa velikim uspehom naslediti hitove sa albuma „Dobrodošao u klub“. Album „Halo“ odlikuju različiti stilovi i žanrovi pop muzike koje Severina karakteristično lako kombinuje na način koji pruža prepoznatljivi izgled i zvuk. Da li bi uopšte bilo moguće zamisliti da bilo ko drugi izvodi hitove poput „Štikle“ ili „Gas, gas“ – ali i vanvremenske balade poput „Dalmatinke“, „Virujen u te“ i „Grad bez ljudi“? Iako javnosti nije poznata kao kompozitor, Severina je upravo napisala muziku i reči za pesme „Pogled ispod obrva“, „Mili moj“, „Djevojka sa sela“, „Prijateljice“, „Ja samo pjevam“, „Ostavljena“…


Gutereš: Veća solidarnost prema izbjeglicama\nMeđunarodna zajednica mora da pojača razvojnu pomoć državama koje su primile veliki broj sirijskih izbjeglica, kao što su Jordan i Liban, a i ostale države bi trebalo da budu otvorene da prime izbjeglice, uključujući Evropu, izjavio je danas visoki komesar UN za izbjeglice Antonio Gutereš.\n"Granice svuda moraju biti otvorene za Sirijice, uključujući Evropu, da bi se olakšao teret zemljama Bliskog istoka koje su primile blizu četiri miliona sirijskih izbjeglica", izjavio je Gutereš.\nGutereš je pozvao međunarodnu zajednicu da pojača razvojnu pomoć zemljama koje su primile veliki broj izbjeglica, kao što su Jordan i Liban.\n"One su prva linija odbrane globalne kolektivne bezbjednosti i stubovi od suštinskog značaja za regionalnu bezbjednost", rekao je Gutereš za AP, na regionalnoj konferenciji Svjetskog ekonomskog foruma.\nOn je dodao da će posljedice biti dramatične za cijeli svijet, ako ti stubovi padnu.\n"Oko 15 miliona ljudi je izbjeglo zbog sukoba u Siriji i Iraku, a mnogi od njih žive u apsolutnom siromaštvu", rekao je Gutereš.\nOn je ukazao da se zemlje domaćini bore sa sve većim nedostatkom sredstava, kako bi ublažile krizu.\nOne su tražile međunarodnu pomoć od 8,4 milijardi dolara ove godine, uključujući 2,9 milijardi u samoj Siriji i 5,5 milijardi za izbjeglice u drugim zemljama. Oba programa su do sada dobila samo petinu potrebnih sredstava.