FIRME - Biznis.rs\n22.10.2021 12:59 1\nRazvrstavanje pravnih lica i preduzetnika prema veličini vrši se u skladu sa kriterijumima i graničnim vrednostima propisanim Zakonom o računovodstvu. Direktorka knjigovodstvene agencije Experta Marija Đorđić objašnjava da se... Pročitaj više\n20.10.2021 14:15 0\nPri započinjanju biznisa na osnovu delatnosti i postavljenih ciljeva trebalo bi razmotriti mogućnosti koje se nude ako otvorite komanditno društvo, preduzetničku firmu ili društvo sa ograničenom odgovorinošću (d.o.o). Ekonomista... Pročitaj više\nUkupan dug preduzeća 840 miliona evra\nU Crnoj Gori blokirane račune ima više od 19.000 firmi\n13.9.2021 08:14 0\nPrema podacima Centralne banke Crne Gore (CBCG), u ovoj zemlji je na kraju avgusta 19.040 hiljada preduzeća i preduzetnika imalo blokirane račune, što je 0,17 odsto više nego u... Pročitaj više\n13.9.2021 08:01 0\nNedavna analiza poslovanja 36 velikih evropskih banaka, koje su dužne da javno saopštavaju podatke o svojim poslovnim aktivnostima, pokazala je da vodeće banke na Starom kontinentu u „poreskim rajevima“... Pročitaj više\n9.9.2021 11:49 3\nPojedini dokumenti o poslovanju firme po zakonu moraju da se čuvaju trajno, dok je neke dovoljno imati u arhivi samo nekoliko godina. Ako preduzeće ne čuva adekvatno poslovnu dokumentaciju,... Pročitaj više\n2.9.2021 10:37 0\nU kriznim periodima, kada se veliki broj firmi suočava sa problemom likvidnosti, pomoć države mnogima nije dovoljna da održe poslovanje, pa je i to jedan od razloga što privrednici... Pročitaj više\n19.8.2021 16:11 0\nStartap scena u Srbiji jedno vreme bila je u velikom usponu, a trenutno stagnira, međutim, i dalje se razvijaju brojne uspešne priče, i to uglavnom iz IT sveta. Šta... Pročitaj više\nRok za dostavljanje izjave Fondu za razvoj 28. avgust\nFirme koje ne žele odlaganje Covid kredita moraju u pisanoj formi da odbiju ovu ponudu\n17.8.2021 13:31 0\nKorisnici Covid kredita koji su odobreni 2020. godine moći će automatski da produže rok otplate za godinu dana, dok će firme koje ne žele odlaganje, a koje imaju kredite... Pročitaj više\n10.8.2021 08:25 0\nBogati ne primenjuju ono što propovedaju, kada je u pitanju ekologija i očuvanje naše planete. Članice grupe 20 najrazvijenijih zemalja sveta (G20) investirale su u pandemijskoj 2020. godini više... Pročitaj više


Arhiva vesti 14.01.2016 - Naslovi.net\nPartizan počeo pripreme, Babović definitivno otišao\nVesti online 14.01.2016\nFudbaleri Partizana okupili su se u Sportskom centru Teleptik i započeli pripreme za drugi deo sezone sa željom da poprave utisak posle turbulentne jeseni. Novi trener Ivan Tomić prozvao je 34 fudbalera, na kojem nema Stefana Babovića, pošto će… »\nPolitika: Partizan raskinuo ugovor sa BabovićemN1 Info: Babović nije više u Partizanu!još 27 povezanih\nFavoriti sigurni u današnjim mečevima na EP\nFavoriti u današnjim mečevima na Evropskom vaterpolo prvenstu u Beogradu su bili sigurni, pa su tako pobede u trećem kolu upisali Srbija, Hrvatska, Crna Gora i Španija. Srbija je u poslednjem meču dana pobedila Francusku sa 16:8 u trećem kolu Grupe… »\nDnevnik: EP Beograd 2016: Srbija pobedom overila prvo mesto u grupiBeta: Vaterpolisti Crne Gore lako i ubedljivo pobedili Slovačkujoš 11 povezanih\nEvro i danas 122,29 dinara\nDinar danas vredi skoro isto kao i juče i zvanični srednji kurs je 122,2957 dinara za jedan evro. Kako je objavila Narodna banka Srbije, evro košta oko pet para više nego juče kada je kurs bio 122,2405 dinara. Dinar je za 0,5 odsto slabiji nego na… »\nB92: Domaće tržište na nizbrdici već osmi danBlic: Dinar sutra pada 0,2 odsto, kurs 122,56još 10 povezanih


Britanska premijerka: Rusija je neprijateljska zemlja - Sputnjik Srbija\n07:54 19 Januar 2021\n11:12 24.11.2017 Preuzmite kraći link\n„Moramo pažljivo da pratimo akcije neprijateljskih država kao što je Rusija, koja ugrožava potencijalni rast istočnog regiona i koja stremi da uništi našu kolektivnu snagu“, izjavila je Mejova pred samit Istočnog partnerstva.\nRanije je kabinet britanskog premijera saopštio da će Mejova na samitu Istočnog partnerstva govoriti o značaju suprotstavljanja „pretnjama“ Rusije i izdvajanju 100 miliona funti za borbu protiv „dezinformacija“.\nMinistarstvo pravde SAD stavilo je televiziju „RT Amerika“ na spisak stranih agenata po Zakonu o stranim agencijama iz 1938. godine, a istovremeno mnogi drugi strani državni mediji kao što su britanski Bi-Bi-Si, kineski Si-Si-Ti-Vi, francuska televizija „Frans 24“, nemačka radio-stanica „Dojče vele“, nisu registrovani kao takvi. Glavna i odgovorna urednica RT i Sputnjika Margarita Simonjan izjavila je da je televizija birala između registracije i krivičnog dela i u vezi sa tim čestitala „američkoj slobodi govora i svima koji u nju i dalje veruju“.\nSa svoje strane Državna duma Rusije podržala je amandman prema kojem strani mediji koji primaju sredstva iz inostranstva mogu u Rusiji da budu prepoznati kao „strani agent“. Odluku o tome koji medije će biti klasifikovani kao strani agenti donosiće Ministarstvo pravde. Predsednik Odbora Državne dume za informacionu politiku Leonid Levin naglasio je da pod zakon o medijima — stranim agentima neće potpadati ruski mediji sa stranim finansiranjem.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin ranije je izjavio da će uskoro svakome biti jasno da Rusija ne predstavlja pretnju ni za pribaltičke zemlje ni za zemlje Istočne Evrope, a još manje za neke udaljene zemlje u Zapadnoj Evropi. Sa svoje strane, ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov rekao je da je NATO svestan da Moskva ne planira nikoga da napada, ali da iskorišćava trenutak kako bi razmestio više tehnike i vojnika na granicu sa Rusijom.\nIstočno partnerstvo je politička inicijativa EU koja ima za cilj približavanje Evropskoj uniji šest istočnih suseda — Jermenije, Azerbejdžana, Belorusije, Gruzije, Moldavije i Ukrajine. Ono predviđa značajan porast nivoa političke saradnje, široku integraciju bivših sovjetskih republika u ekonomiju EU i povećanje obima finansijske pomoći koju im pruža. Istovremeno, učešće u programu ne podrazumeva izglede za članstvo u EU. Peti samit Partnerstva održava se u Briselu 24. novembra.\nneprijatelj, pretnja, Tereza Mej, Velika Britanija


Hoće li institucije morati objaviti plate zaposlenih, tendere, donacije, prihode, rashode...? - Skandal portal\nHoće li institucije…\nPrednacrtom Zakona o slobodi pristupa informacijama u institucijama BiH, koji je trenutno u procesu javnih konsultacija, a čiji je rok 18. mart, predviđeno je, između ostalog, da će institucije Bosne i Hercegovine biti u obavezi da na svojoj internet stranici objave informacije o zaposlenima koje uključuju ime i prezime, radno mjesto, kontakt podatke i iznos plate, izvještaje o prihodima i rashodima, informacije o bespovratnim sredstvima, subvencijama, donacijama i podsticajima uz navođenje primaoca tih sredstava, iznosa i razdoblja na koje se sredstva dodjeljuju.\nOsim toga, bit će u obavezi da objavljuju informacije o javnim nabavkama kao i rezultate tih nabavki, odnosno ko je dobio posao, ali i izvještaj o realizaciji tog ugovora.\nSuština novog Prednacrta, a u odnosu na stari Zakon o slobodi pristupa informacijama BiH, je u tome da institucije moraju djelovati proaktivno kada je riječ o informacijama kojima raspolažu, odnosno da informacije za koje javnost ima interes moraju dijeliti i objavljivati bez obzira na to da li to neko od njih traži ili ne.\nPrednacrt predviđa i da sve informacije koje su institucije dužne objaviti morati biti dostavljene centralnom portalu javnih informacija radi njihove trajne dostupnosti.\nTaj centralni portal vodit će i održavati Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH.\nU suštini, morat će raditi sve ono što su dosad, umjesto njih, radili mediji.\nU trenutnom Zakonu o slobi pristupa informacijama stoji da “svako fizičko i pravno lice ima pravo pristupa informacijama koje su pod kontrolom javnog organa”.\n” Svaki javni organ ima odgovarajuću obavezu da objavi takve informacije. Ovo pravo pristupa podliježe samo formalnim radnjama i ograničenjima kako je utvrđeno u ovom zakonu.”\nUključivanje javnosti u proces donošenja odluka treba biti zasnovan na principima transparentnosti i otvorenosti javnih organa, čime se jača povjerenje građana u organe vlasti i na taj način realizuje dvosmjerna komunikacija na relaciji građani – javni organi.\nInstitucija ombdusmena za ljudska prava predstavila je prošle godine Specijalni izvještaj o iskustvima u primjeni zakona u Bosni i Hercegovini o slobodi pristupa informacijama.\nS ciljem utvrđivanja činjeničnog stanja vezano za primjenu zakonodavstva kojim je uređeno pitanje slobode pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini, Institucija ombudsmena je uputila upitnik na adresu 70 javnih organa Bosne i Hercegovine, 46 javnih organa Federacije Bosne i Hercegovine, 69 javnih organa Republike Srpske, 26 javnih organa Brčko Distrikta BiH i 184 javna organa u kantonima.\nUpitnik je upućen i na adrese 30 općina/gradova u Federaciji Bosne i Hercegovine i 22 opštine/grada u Republici Srpskoj. Pitanja u upitniku su se odnose na primjenu zakona, posebno u odnosu na zakonom utvrđene izuzetke od objavljivanja informacija, sprovođenje testa javnog interesa, izvršavanje obaveza iz zakona vezano za imenovanje službenika za informacije, donošenja vodiča i indeks registra, Izrada periodičnih izvještaja, kao i definisanja prepreka vezanih za primjenu zakonodavstva.\nOdgovori su zaprimljeni od 36 javnih organa Bosne i Hercegovine, 28 javnih organa Federacije Bosne i Hercegovine, 40 javnih organa Republike Srpske, uključujući gradove i opštine, 9 javnih organa Brčko Distrikta BiH i 63 javna organa u kantonima, uključujući gradove i općine.\nInače, BiH je jedna od prvih koja je usvojila pomenuti Zakon te njegove izmjene i dopune.


Poljoprivreda jedan od razvojnih pravaca Dimitrovgrada\n04. feb 2013. 10:46\nPoljoprivreda postepeno zauzima svoje mesto kao jedna od važnih privrednih grana u opštini Dimitrovgrad. Aleksandar Igov, član Opštiskog veća ove opštine, resorno zadužen za oblast ruralnog razvoja ...\nInvesticije na verskim objektima\n01. feb 2013. 11:23\nLokalna samouprava formirala je Komisiju za planiranje investicija na verskim objektima. Aleksandar Z Ćirić, predsedik komisije kaže da će u narednom periodu predstavnici ovog tela obići sve verske ...\nDonatorska sredstva za kapitalne projekte\n31. jan 2013. 13:26\nBrojni kapitalni projektu u opštini realizovani su dontaroskim sredstvima iz programa prekogranične saradnje. Prošle nedelje potpisan je ugovor za realizaciju projekta pod nazivom „Poboljšanje ...\nKonkurs za NVO i Udruženja građana\n31. jan 2013. 13:06\nOpština Pirot objavila je javni konkurs za finansiranje projekata nevladinih organizacija i udruženja građana iz budžeta Opštine Pirot. Sredstva namenjena nevladinim organizacijama i udruženjima ...\nUređenje prostora u naselju ATP\n31. jan 2013. 10:37\nZoran Krstić, načelnik Odeljenja za urgbanizam i komunalne poslove kaže da je aktivnost uređenja prostora u naselju ATP, potekla na inicijativu građana koji žive u tom delu grada.-Ovo zemljište ...\nUručene Svetosavske nagrade prosvetarima VIDEO\n28. jan 2013. 15:48\nU svečanoj Sali opštine organizvoana je dodela priznanja Sveti Sava u oblasti obrazovanja.\nNovo korito Slavinjske reke\n28. jan 2013. 15:02\nOvih dana predstavnici lokalne samouprave i Direkcije za izgradnju obišli su, na zahtev meštana Slavinje, poljoprivredno zemljište pored Slavinjske reke koje često biva plavljeno usled bujičnih voda....\nBesplatan prevoz za đake i starije osobe\n25. jan 2013. 08:44\nU skladu sa Odlukom Opštinskog veća opštine Pirot osobama starijim od 65 godina sa prebivalištem u selima opštine omogućeno je besplatno korišćenje prevoza od mesta njihovog prebivališta do Pirota i ...\nDogovorena saradnja sa Niškom mlekarom\n25. jan 2013. 08:43\nPomoćnik predsednika opštine za poljoprivredu Goran Popović i predsednik Komisije za poljoprivredu Acko Stančić, sredinom prošle nedelje, održali su sastanak sa predstavnicima Niške mlekare. Popović ...\nPoptpisan prvi projekat u okviru prekogranične saradnje\n24. jan 2013. 12:44\nOpština Pirot potpisala je juče u Sofiji prvi od ukupno pet odobrenih projekata u okviru drugog poziva IPA programa prekogranične saradnje Srbija-Bugarska. Marija Đošić, šef Kancelarije za lokalni ...\nRekonstrukcija Gazele do kraja godine\n24. jan 2013. 10:26\nBranislav Kostić, zamenik predsednika opštine, u izjavi za Plus radio, kaže da su u toku planirane aktivnosti na rešavanju problema vezanih za most Gazela. Tim povodom početkom nedelje most su obišli ...\nDobra saradnja Mesnih zajednica i lokalne samouprave\n23. jan 2013. 15:14\nPredstavnici lokalne samouprave i Direkcije za izgradnju posetiće mesne zajednice u cilju definisanja poslova koji će biti realizovani tokom ove godine u tim sredinama. Sreten Savov, član Opštinskog ...\nObjavljena imena dobitnika priznanja „Sveti Sava“\n23. jan 2013. 13:33\nKomisija za dodelu priznanja Sveti Sava na današnjoj konferenciji za medije objavila je imena dobitnika. Profesorka srpskog jezika, mr Suzana Jovanović, predsednica komisije saopštila je imena ...\nOtpis kamate i mirovanje poreskog duga za privrednike i građane\n22. jan 2013. 12:13\nLokalni parlament krajem prošle godine usvojio je Odluku o uslovnom otpisu kamata i mirovanju poreskog duga za privrednike i građane koji imaju dospela dugovanja za period do kraja oktobra prošle ...\nNastavljena zamena dotrajalih toplovodnih cevi\n21. jan 2013. 13:23\nNovi kvar na toplovodu u ulici Predrag Boškovića koji se pojavio krajem protekle nedelje saniran je tokom vikenda. Radomir Mančić, tehnički direktor Toplane kaže da je reč o starim I dotrajalim ...\nMostovi najveće investicije\n21. jan 2013. 10:54\nBranislav Kostić, zamenik predsednika opština, kaže da će sutra Pirot posetiti ovlašćene institucije koje će uraditi analizu stanja nosivosti mosta Gazela. Na osnovu ove analize doneće se odluka o ...\nNovi konkursi opštine Dimitrovgrad\n17. jan 2013. 13:56\nVladica Dimitrov, predsednik opštine Dimitrovgrad u izjavi za Plus radio, kaže da su na nedavno održanoj sednici Opštinskog veća usvojene značajne odluke i raspisani konkursi o dodeli sredstava u ...\nBriga o deci i mladima\n15. jan 2013. 15:01\nBriga o deci i mladima jedan je od prioriteta lokalne samouprave. Boban Nikolić, član Opštinskog veća resorno zadužen za oblast vanprivrede, kaže da se u tom cilju izdvajaju značajna sredstva i ...


Podkast "Neću da ćutim": Biljana Stepanović i Miša Relić | Nova Ekonomija\nU novoj epizodi podkasta Nove ekonomije "Neću da ćutim" sagovornik urednice Biljane Stepanović je predsednik Udruženja noćnih klubova i barova Miša Relić. Glavna tema serijala odnosi se na nevolje koje su tokom pandemije pogodile i radnike i poslodavce.\nRelić upozorava da je država ugostiteljima praktično ukinula pravo na rad, da je u noćnim klubovima i barovima zaposleno oko 16.000 ljudi koji izdržavaju svoje porodice, zbog čega im je potrebna pomoć.\n"Neke kolege su odbile pomoć države, dale jednokratnu pomoć svojim zaposlenima, sve ih otpustili, isekli struju i sada sede kod kuće i čekaju da (korona-kriza) prođe... Država je minimalcima pomogla zaposlenima, dok su poslodavci dobili omču oko vrata, da plaćaju doprinose za pet meseci koliko nisu radili, koji su odloženi, ali ipak ostaju kao trošak firme", kaže Relić.\nPodkast "Neću da ćutim" - Vesna Lapčić i Lana Nedeljković\nU podkastu Nove ekonomije "Neću da ćutim", gošća Vesne Lapčić je Lana Nedeljk...\nGost podkasta Nove ekonomije, emisije "Neću da ćutim", bio je Vladimir Novick...


[es] - Slovenačka firma integrisala četiri srpska telekomunikaciona preduzeća\nSlovenačka firma integrisala četiri srpska telekomunikaciona preduzeća\n[es] :: IT pravo i politika razvoja :: Slovenačka firma integrisala četiri srpska telekomunikaciona preduzeća\nSlovenačka firma integrisala četiri srpska telekomunikaciona preduzeća 19.01.2005. u 23:30 - pre 210 meseci\nFirma Sinfonika iz Slovenije je nedavno potpisala ugovor o kupovini stopostotnog udela u četiri fime iz Srbije: Tehnicom Net d.o.o., Teleconnect d.o.o., Tehcom d. o.o i Tele-dan d.o.o., sa ciljem da ostvari svoju ideju o povezivanju najboljih firmi i stručnjaka iz područja telekomunikacija, informacionih tehnologija i interneta u regiji Adriatik. Firma Sinfonika, čije ime predstavlja sinergiju informatike, telefonije, interneta i kreativnih aplikacija, prema rečima predsednika uprave Borisa Hadalina, uskoro planira nove kupovine uspešnih firmi u SiCG, BiH, Hrvatskoj i Sloveniji. "Želimo da objedinjavanjem firmi u regionu stvorimo snažnu međunarodnu firmu, koja će biti velika, ali dobro organizovana i konkurentna. Stvaranjem sinergije novih tehnologija možemo svojim partnerima da pomognemo u bržem razvoju i snižavanju troškova. Nadamo se da će Sinfonika na kraju postati odlična alternativa i nacionalnim ponuđačima telekomunikacija i interneta", rekao je Hadalin.\nRe: Slovenačka firma integrisala četiri srpska telekomunikaciona preduzeća 23.01.2005. u 06:07 - pre 210 meseci\nSve je cesci slucaj da Slovenacke IT firme prodiru na nase trziste... kao i na trzistu namirnica i ostalih neIT stvari, tipa Merkator.\nNema sta, znaju ljudi posao, mi osecam da kod njih nemamo ni 2 firme u vidu predstavnistava. :|\nRe: Slovenačka firma integrisala četiri srpska telekomunikaciona preduzeća 23.01.2005. u 15:38 - pre 210 meseci\nA sve je to moglo da se uradi mirno, da neki nisu bili suvise brzi na okidacu a inace u svemu ostalom - "tromoumni"...


Novi konkurs Er Srbije izazvao veliko interesovanje | NS Reporter\nNovi konkurs Er Srbije izazvao veliko interesovanje\nDatum: 22 априла, 2018\nBEOGRAD – Er Srbija, nacionalna avio-kompanija Republike Srbije, raspisala je konkurs za nove članove kabinskog osoblja koji će biti otvoren do 24. aprila i na koji se do sada prijavilo više od šest stotina potencijalnih kandidata. Tokom ovog i narednog vikenda, kompanija će obaviti proces selekcije kako bi se obezbedio izbor najboljih kandidata koji će se priključiti timu kabinskog osoblja Er Srbije.\nPredstavnici Sektora ljudskih resursa Er Srbije, zajedno sa Službom za procenu efikasnosti rada kabinskog osoblja, biće zaduženi za proces selekcije koji će između ostalog uključivati i test znanja engleskog jezika, grupnu vežbu i stručni intervju. Proces selekcije organizovan je danas i biće ponovo organizovan još jednom, 28. aprila u prostorijama kompanije.\nOvom prilikom, Marko Babić direktor za ljudske resurse Er Srbije, rekao je: „Izuzetno mi je drago što su se mladi ljudi u ovako velikom broju odazvali na naš konkurs i što su pokazali interesovanje da se priključe timu kabinskog osoblja Er Srbije. Siguran sam da se među odabranim mladim kandidatima nalaze oni koji gaje istinsku strast prema ovom uzbudljivom, dinamičnom, ali i odgovornom poslu.\nNove pozicije će omogućiti muškom i ženskom delu kabinskog osoblja ne samo da vide svet, već i da prođu najbolje obuke, postanu profesionalci. Veliki broj prijavljenih kandidata dokaz je da Er Srbija predstavlja jednu od najuglednijih kompanija u Srbiji i pokazuje da smo poželjan poslodavac.\nOdabrani kandidati će sa stručnjacima za zapošljavanje avio-kompanije Er Srbija razgovarati o svojim profesionalnim interesovanjima i iz prve ruke se informisati o tome kako je to usluživati goste na visini od 10.000 metara, kao i o svim mogućnostima koje pruža ova kompanija.\nMuškarac koji mašta da ubije hrvatskog premijera nije zadržan u zatvoru


Dionica autoputa Tarčin - Ivan od 4,9 kilometara koštat će 115 miliona KM - Akta.ba\nMinistarstvo finansija i trezora će Prijedlog sporazuma, zajedno sa Osnovama za zaključivanje, dostaviti Predsjedništvu BiH u daljnu proceduru.\n29.05.2020. 07:58 / Izvor: Akta.ba\nVijeće ministara utvrdio je Prijedlog sporazuma o grantu između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, Zajednički evropski fond za Zapadni Balkan/VB-IG02-BiH-TRA-06, "Mediteranski koridor CVC: Bosna i Hercegovina – putna interkonekcija sa Hrvatskom, poddionica 1 Tarčin – Ivan".\nIznos VBIF granta je 11.780.000,00 eura, a sredstva će biti implementirana putem Evropske investicione banke.\nUkupni troškovi projekta su procijenjeni u iznosu od 58.700.000,00 evra, od čega je zajam EIB-a 40,42 miliona eura, zajam EBRD-a 26,0 miliona eura, grant VBIF-a (Investicioni fond za Zapadni Balkan) - doprinos Evropske unije u iznosu od 11,78 miliona eura, i domaća kontribucija u iznosu od 6,5 miliona eura.\nProjekat će implementirati JP Autoceste Federacije BiH.\nProjekat uključuje izgradnju nove dionice autoputa približne dužine 4,9 km, uključujući dva mosta i odmorište i definisan je kao 1. dio: Tarčin - ulaz u tunel Ivan, čime bi bilo znatno smanjeno vrijeme putovanja između Sarajeva i Mostara.\nOčekuju se i znatne koristi u smislu smanjenja stope nesreća, ušteda u troškovima rada vozila i smanjenja lokalnog zagađenja u tom području. Takođe će se povećati pristupačnost i promovisati regionalni i lokalni ekonomski razvoj putem povećanja prosječnog godišnjeg dnevnog saobraćaja i spojiće postojeću državnu saobraćajnicu M17 sa Koridorom 5c.\nMinistarstvo finansija i trezora će Prijedlog sporazuma, zajedno sa Osnovama za zaključivanje, dostaviti Predsjedništvu BiH u daljnu proceduru, uz prijedlog da za potpisnika Sporazuma odredi ministar finansija i trezora BiH.


prvi svetski rat Arhive - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: prvi svetski rat\nArhive po tagovima: prvi svetski rat\nUniverzitetska biblioteka „Svetozar Marković“: Izložba „Dobrovoljci“\n27. novembar 2020. Izložbe 0\nIzložba fotografija „Dobrovoljci“ otvorena je povodom obeležavanja formiranja sela u Srbiji, koja su posle Prvog svetskog rata osnovali dobrovoljci iz SAD.\nBesplatna šetnja na Novom groblju\nBesplatna šetnja „Tragom istaknutih vojskovođa i heroja Prvog svetskog rata sahranjenih na Novom groblju u Beogradu“ biće organizovana 4. novembra od 11.00.\n„Kolubarska bitka“ u BDP: Obeležavanje stogodišnjice od završetka Velikog rata\n29. oktobar 2018. Pozorište 0\nPredstava „Kolubarska bitka“ biće izvedena na Sceni „Rade Marković“ Beogradskog dramskog pozorišta, 11. novembra.\n27. januar 2016. Izložbe 0\nMuzej nauke i tehnike: Tifus 1915. godine\n27. decembar 2015. Izložbe 0\nOd 28. decembra do 29. februara biće otvorena izložba „Tifus 1915“ u Muzeju nauke i tehnike (Skender-begova 51).\nIzložba „Beograd 1915“ na Kalemegdanu\nNa Savskom šetalištu na Kalemegdanu u sredu, 23. decembra u 12.00, biće otvorena izložba „Beograd 1915“.


Državno ulaganje u medije: Direktnim ugovaranjem do podobnih medija - spikoalicija.rs\nNaslovna Mediji Državno ulaganje u medije: Direktnim ugovaranjem do podobnih medija\nJavna i javno-komunalna preduzeća u Srbiji su tokom 2020. godine veoma često sklapala ugovore sa medijskim organizacijama na netransparentan način, pokazuju rezultati istraživanja koja su zajedno sproveli BIRN i Nezavisno udruženje novinara (NUNS).\nIstraživanje je pokazalo da su ugovori najčešće sklapani putem direktnog ugovaranja, a ne na tenderima. Na direktna ugovaranja trenutno se primenjuje Zakon o oglašavanju koji državno oglašavanje tretira kao komercijalno.\nOvo znači da svaka javna institucija ili javno preduzeće mogu od medija da naruče čitav spektar oglašivačkih usluga, od javnih kampanja i zakupa oglasnog prostora, preko promotivnih i PR usluga, pa do zakupa termina u određenim segmentima programa kao i pretplatu na časopise.\nGlavni problem kod direktnog ugovaranja je mogućnost zloupotrebe ovakvog vida finansiranja i “prijateljsko” postupanje prema povlašćenim medijima koji izveštavaju u pozitivnom svetlu o onima koji dodeljuju javni novac.\n“Javna institucija je u obavezi da davanje novca bude što javnije, što konkurentnije, ekonomičnije, efektivnije i jednako za sve. Kod direktnog ugovaranja to nije slučaj, a za to najveću odgovornost snosi onaj ko daje novac. Deo odgovornosti snose, naravno, i mediji. Jako malo njih bi odbilo direktan ugovor”, kaže Rade Đurić, advokat NUNS-a.\nAnalizom su bili obuhvaćeni ugovori o poslovno-tehničkoj saradnji u 20 najvećih gradova. Jedan deo javnih preduzeća i institucija nije imao ovakav tip ugovora ili nije dostavio dokumentaciju do kraja rada na istraživanju.\nNajviše novca za najpodobnije\nFinansiranje podobnih medija najviše šteti medijima na lokalu koji se usled male ekonomske moći većinski oslanjaju na državu, vidi se iz rezultata zajedničkog istraživanja BIRN-a i NUNS-a.\nOd 199 direktnih ugovora vrednosti od oko 55 miliona dinara, 191 su potpisali lokalni mediji (42 miliona), dok je 10 ugovora potpisano sa nacionalnim medijima (12.5 miliona).\nNajveći broj ugovora, ujedno najjeftinijih, sklopljen je sa onlajn medijima u vrednosti od 2.5 miliona. Na drugom mestu su ugovori sklopljeni sa TV stanicama, koji su ujedno i najskuplji (40 miliona).\nLokalni mediji sklapaju ugovore u malim vrednostima, ispod praga propisanog za objavljivanje javne nabavke, te je veliki broj sklopljen kao direktno ugovaranje.\nDve lokalne televizije, Novosadska TV i RT Kragujevac, potpisale su direktne ugovore i prekoračile prag propisan šemom državne pomoći, koja predviđa limit za iznose od preko 23 miliona dinara u periodu od tri godine.\nBez korone tokom pandemije\nUprkos pandemiji i ekonomskoj pogođenosti, vrednost javnih konkursa iznosila 1.4 milijarde dinara za 2020. godinu, što je za 100 miliona više nego 2019. godine.\nMeđutim, u istraživanju nije pronađen nijedan ugovor koji bi za predmet imao bilo kakvu vezu sa pandemijom ili javnim zdravljem u vreme krize.\nObe televizije prodale su usluge emitovanja gradskih skupštinskih sednica, a ujedno su i jedne od najvećih dobitnika na javnim konkursima.\nNovosadska TV dobila je 9.360.000 RT Kragujevac 3.500.000.\nIpak Studiju B iz Beograda je pripalo najviše – 12 miliona za “informisanje javnosti i emitovanje obaveštenja u sredstvima javnog informisanja”.\nDržavni javni servis RTS dobio je 8.4 miliona, a televizija Pink sa 2.1 milion dinara.\nIako je preporuka da se za ovakav tip usluga raspiše javna nabavka, to nije učinjeno čime su zatvorena vrata konkurenciji i otvoren prostor medijima koji su u javnosti označeni kao glavni nosioci propagande, da dobiju unosne poslove.\nLokalni mediji najugroženiji\nS obzirom na već pomenutu slabu ekonomsku moć lokalnih medija, isti su često primorani da pristanu na vrlo nisku novčanu nadoknadu za svoj posao.\nTako je portal Vranjenews zaključio ugovor sa JKP Parking servis Vranje o izradi i postavci prazničnih banera u trajanju od mesec dana za sumu od 5.000 dinara. Emitovanje reklamnog spota za potrebe Grada Čačka, RTV Galaksija je naplatila 8.000 dinara za pet termina dnevno tokom pet dana.\nDa je moguća i “usluga za uslugu” pokazao je ugovor između JKP Parking servis Vranje i RTV Ritam gde JKP obezbeđuje parking mesto za jedno vozilo u prvoj zoni, što na mesečnom nivou iznosi 1.900 dinara, a ovaj medij pušta reklame i prati aktivnosti JKP-a po dogovoru.\nBIRN-ovo i NUNS-ovo istraživanje pokazuje da se za novac od državnog oglašavanja, osim medija, takmiče i marketinške agencije, nezavisne produkcije, pa čak i nevladine organizacije. Oni, imajući pristup javnim sredstvima kroz različite vrste ugovora, predstavljaju dodatnu konkurenciju medijima pružajući marketing usluge, zakup prostora ili produkciju materijala.\nKada predmet direktnog ugovora postane “zakup medijskog prostora” ili “pružanje marketing usluga” javlja se još jedan sloj netransparetnosti jer usled neprecizno definisane usluge javnost ne može da zaključi šta se tačno kupuje.\nTo se može videti na primeru JKP Toplana Kraljevo koje je sklopilo ugovor sa RTV Kraljevo i Ibarskim novostima o “obezbeđivanju javnog informisanja građana”, što je jako širok pojam. Slične, neodređene ugovore, sklopilo je JKP Vodovod Leskovac sa TV Leskovac, Studio B sa JKP Parking Beograd i JKP Čistoća i Zelenilo Kragujevac sa KTV.\nI javni konkursi bez kontrole\nŠema državnog finansiranja oslanja se najviše na javne konkurse, pa onda i na proces javnih nabavki kojima se realizuju prenosi skupštinskih sednica, oglašavanje, informisanje javnosti o radu samouprave ili institucije i promotivne aktivnosti.\nNemanja Nenadić, izvršni direktor udruženja Transparentnost Srbija, rekao je za BIRN da su i javni konkursi često problem jer na njima pobeđuju mediji bliski vlasti.\n“Država nema nekakvo ograničenje po pitanju ukupne vrednosti javnih konkursa. Sa stanovišta medija bolje je da ta vrednost bude veća. Imajući u vidu mnoge konkurse moglo bi pre biti reči o želji da se podrže mediji koji pišu povoljno o vlasti”, rekao je Nenadić.\nIstraživački tim BIRN-a i NUNS-a naveo je u svom izveštaju poteškoće pri pribavljanju podataka o potrošnji javnih sredstava. Razlog je što su javne institucije poprilično “škrte” u objavljivanju podataka o finansiranju medija.\nCelokupna dokumentacija za potrebe istraživanja prikupljena je na osnovu zahteva za pristup informacijama od javnog značaja. Ugovori sa opisom naručenih usluga, obavezama i računi za sprovođenje konkretnih usluga su jedina dokumentacija, a izveštaji o realizaciji, ekonomske analize potreba, potrošnja novca su po pravilu vrlo retki.\nIzmenom Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja očekuje se još teža pozicija novinara i slabljenje instituta zahteva za pristup informacijama od javnog značaja.\nMedijska strategija za period 2020-2025. predviđa donošenje posebnog zakona koji bi tretirao pitanje oglašavanja državnih entiteta ali nije precizirano kada.\nBIRN i NUNS apeluju na javne institucije da uvedu veću transparentnost u ugovaranja, i na medije da se drže Kodeksa, odgovornog i istinitog izveštavanja.\nfinasiranje medija iz budžeta\nPrethodni tekstIspravite istorijsku nepravdu: Inicijativa Narodnoj skupštini da se posle 14 godina tekst Predloga zakona konačno nađe pred poslanicima\nSledeći tekstPočela rasprava o izmenama Zakona o slobodnom pristupu informacijama u Skupštini


Laptop na njivi uz motiku i traktor: Ministar Nedimović o novom digitalnom sistemu za poljoprivrednike\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović kaže da će svim poljoprivrednim proizvođačima biti omogućeno da imaju pristup subvencijama\nVlada Srbije usvojila je izmene Zakona o poljoprivredi, koje predviđaju uvođenje novog elektronskog sistema u poljoprivredi i brzu isplatu Ipard podsticaja. Hoće li se 350 hiljada poljoprivrednih gazdinstava snaći u novom digitalnom sistemu poljoprivrede?\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović rekao je, gostujući u Dnevniku da će svim poljoprivrenim proizvođačima biti omogućeno da imaju pristup subvencijama.\nTo, kako kaže, neće biti preko noći, sledi period od godinu dana implementacije čitavog sistema.\n-Danas skoro svi imaju pametne telefone, preko lokalnih samouprava organizovaćemo edukacije, obučiti lokalne službenike, da čak i u mesnim kancelarijama mogu ljudi da podnesu svoje zahteve elektronskim putem - poljoprivredne stručne službe biće na raspolaganju -rekao je Nedimović.\n-Ovo je 21. vek, prelazimo da radimo bez papira, imamo godinu dana za implementaciju, krenućemo preko nekih projekata Svetske banke, imaćemo pilot projekat za elektornske prijave, a od 1. januara 2023. da krenemo u punu implementaciju svega - gde god je moguće - gde se isplaćuje po grlu, hektaru. Predložićemo Skupštini da u nedeljama ispred nas usvoji predlog zakona - kaže ministar poljoprivrede.\nOčekuje da tokom novembra bude na dnevnom redu i plus u vezi sa Ipardom, ubrzavanje isplate "gde ćemo omogućiti svakom ko dobije rešenje da 50 odsto novca dobija odmah, a 50 odsto po realizaciji investicija, do sada je to bilo kad se završi investicija dobijete sav novac".\nSpas su samo nova tržišta: Ministar Branislav Nedimović, Foto: Ministarstvo poljoprivrede\n-Želimo da ubrzamo priču i da pomognemo poljoprivrednicima da što više kroz Ipard akumuliraju sredstava- rekao je ministar.\n-Izdali smo blizu 80 miliona evra rešenja iz Iparda, imamo još toliko na raspolaganju, zadnja tri konkursa koja su završena ili su u toku nose najviše para, skoro 70 ili 80 miliona evra, nemojte da se brinete, idemo i korak dalje, pregovaramo o Ipardu 3 - biće usvojen u decembru ove godine -kaže Nedimović.\n-To je poput Iparda 2, pare za mehanizaciju, objekte, farme, sisteme za navodnjavanje, voćnjake, ruralni turizam, poljoprivrednu infrastruktruu, putevi, atarski putevi. Pričamo o redu velične oko 300 miliona evra za Ipard 3, od juna kreće implementacija -podvukao je ministar.\n-Imaćemo prelazni period u okviru kog će se ići paralelno. Prošle godine smo za mesec dana implementirali sistem elektronske pijace, podnošenje zahteva za kovid pomoć za poljoprivrednike. Danas je digitalizacija u poljoprivredi neophodna. Postoji robot za mužu, svi moraju da koriste pametne telefone, želimo da odemo ispred svog vremena, ovo nemate u EU, oni imaju jedan deo, srpska IT priča je priča ispred svih -rekao je Nedimović.\n-Možemo i mi nešto da inoviramo, napadamo prepone koje još niko nije napadao, uspećemo u tome. Elektronska prijava - svi to sada rade, ko hoće da angažuje radnika u voćnjaku, u plasteniku može da putem telefona prijavi radnika, poreze i doprinose sve da reši - to smo prvi uradili, niko nije pre nas, spojili IT i agrar-, istakao je on.\nPrema njegovim rečima, jedna istina je da je mineralno đubrivo drastično poskupelo, a cene poljoprivrednih proizvoda su doživele drastičan skok.\nKako kaže, država je našla mehnaizam da pomogne za setvu, produžili smo kratkoročne kredite za repormaterijal, po kamatnoj stopi od jedan ili tri posto, grejs period može biti 12 meseci, mnogo je jefitnije nego kad ugovaraju poljoprivrednu proizvodnju na zeleno.\n-Ranije poljoprivrednici uzmu seme, đubrivo pa plate otkupljivaču kad bude žetva, a ovo platiš jedan ili tri odsto subvencionisani kredit - i to je tri ili 10 puta jeftinije - objasnio je Nedimović.\n-Jedan odsto je kamata za mlađe od 40 godina, za žene nosioce gazdinstva, za sve ostale tri posto, 6,5 milijardi dinara smo plasirali ovih kredita, zaživelo je, velike su kalkulcije sa cenom đubriva. Ne zna koliko će koštati za dva-tri meseca, prosto se uzima kredit, samo menica treba, nema hipoteke, produžen je rok- istakao je Nedimović i dodao:\n-Za prolećnu setvu krenućemo ranije u priču, radimo na ubrzavanju problema oko nabavke azotnog đubriva, kriza je u svetu, delimično će se reflektovati u Srbiji, pokušavamo da nađemo rešenja zajedno sa ruskim partnerima koji proizvode ureu, da omogućimo prihranu useva u martu, sremamo se, napravilo smo radne grupe, popisali šta ima na skladištima.\nnedimović Branislav Nedimović poljoprireda tehnologija


SNS : PSG ne vidi od svog političkog slepila istorijski točak promena u Vranju\nPovodom današnjeg saopštenja za javnost Pokreta slobodnih građana, Gradski odbor Srpske napredne stranke u Vranju oglasio se saopštenjem u kome se kaže :\nPokret slobodnih građana ovim današnjim simpatičnim, a na momente i bajkovitim saopštenjem za javnost je još jednom pokazao svoju političku dezorijentisanost i društveno - politički autizam. Ili su samo možda hteli da malo skliznu sa lokalnih političkih margina u epicentar medijske samopromocije i političke propagande svog kvazi pokreta.\nAli i to je legitimno jer ipak živimo u demokratskom društvu gde svako može da govori i piše šta hoće, ma makar bile i najgore laži i neistine.\nProsto je nemoguće, ali i nepotrebno i necelishodno demantovati gomilu agitprop neistina napisanih u saopštenju. Pisac tih redova ili ne živi u Vranju ili previše vremena provodi po Briselu ili drugim evropskim gradovima na razna besplatna putovanja i “edukacije i seminare” svojih mentora.\nIli možda ne želi da vidi izgrađen Hirurški blok, izgrađen gradski stadion, obilaznicu i saobraćajnicu sa dva kružna toka u industrijskoj zoni, vrtić u naselju Raška koji se uveliko gradi, Balon salu u Vranjskoj banji, rekonstruisanu Partizansku i još 20-ak ulica u gradu.\nTakođe ćemo vas u oktobru ove godine demantovati otvaranjem zgrade Pozorišta koje će biti ponovo ponos našeg grada.\nMi se gospodo iz PSG ne bavimo komedijama i sapunicama već ozbiljno i naporno radimo u interesu naših vranjanaca, uprkos nezavidnoj zaostavštini koju smo preuzeli i nasledili od političkih predhodnika.\nPisac ovog nakaradnog saopštenja bi trebalo da se pita šta je on uradio u svom mandatu, osim što je statirao, primao platu i uživao u raznim Briselskim i drugim evropskim putešestvijama koje su plaćala naši sugrađani.\nNa kraju, sa ponosom možemo da kažemo da smo mi iz Srpske napredne stranke pre tri godine nepovrtno pokrenili politički i istorijski točak promena u Vranju i u Srbiji. Ono što vi iz opozicije ne vidite ili ne želite da vidite to je stvar vaše političke percepcije, da ne kažemo vašeg političkog slepila.\nNajbitnije je da naši građani vide rezultate našeg rada i viziju razvoja našeg grada, i uvereni smo da ćemo na proleće sledeće godine dobiti ponovnu verifikaciju poverenja našeg naroda, a vi verujemo još jednu bolnu političku samospoznaju sopstvene nemoći i još jednog izbornog neuspeha.


Pomoć u zaštiti naloga - Pomoć za Outlook.com\nPomoć za Outlook.com nalog\nProblemi sa prijavljivanjem i lozinkomHakovan nalogPomoć u zaštiti nalogaPrivremeno blokiran nalogZatvoren nalog\nPomoć u zaštiti naloga\nPreduzmite sledeće radnje da bi vaš nalog bio bezbedniji i da biste ga lakše spasili ako se ponovo kompromituje.\nAko smatrate da je vaš nalog već bio hakovan, posetite stranicu Hakovan nalog i pratite korake za povraćaj naloga.\nKreirajte jaku lozinku za svoj nalog\nNeka vaša nova lozinka bude veoma različita od prethodnih lozinki.\nNemojte koristite istu lozinku više puta.\nPovremeno menjajte lozinku.\nNemojte da koristite lozinku koja se sastoji iz jedne reči.\nKoristite višečlanu lozinku (bez razmaka između reči) koja se ne može lako odgonetnuti.\nNemojte da koristite lične informacije koje se lako pamte, kao što su vaše ime, imena članova porodice, adresa ili broj telefona.\nKoristite rečenicu ili frazu koja se lako pamte i pretvorite je u nisku inicijala, brojeva i simbola.\nNemojte da koristite lozinke kao što su „šifra“, „novac$$$“ ili „12345678“.\nKoristite naš merač jačine lozinke da biste proverili novu lozinku pre nego što je upotrebite.\nŠta ne treba da raditeNemojte da koristite istu lozinku za različite naloge.Nemojte koristite istu lozinku više puta.Nemojte da koristite lozinku koja se sastoji iz jedne reči.Nemojte da koristite lične informacije koje se lako pamte, kao što su vaše ime, imena članova porodice, adresa ili broj telefona.Nemojte da koristite lozinke kao što su „šifra“, „novac$$$“ ili „12345678“.\nŠta treba da raditeNeka vaša nova lozinka bude veoma različita od prethodnih lozinki.Povremeno menjajte lozinku.Koristite višečlanu lozinku (bez razmaka između reči) koja se ne može lako odgonetnuti.Koristite rečenicu ili frazu koja se lako pamte i pretvorite je u nisku inicijala, brojeva i simbola.\nVećina operativnih sistema ima besplatne softverske ispravke kako bi se povećala bezbednost i performanse. Pošto ispravke doprinose povećanju bezbednosti računara, preporučujemo da podesite računar tako da automatski preuzima ove ispravke.\nRačunar možete da podesite tako da automatski preuzima najnovije ispravke za operativni sistem Windows 8.1, Windows 7, Windows Vista ili Windows XP.\nNikada ne odgovarajte na e-poruku u kojoj se traži vaša lozinka\nMicrosoft nikada neće tražiti vašu lozinku u e-poruci, tako da nikada ne odgovarajte ni na jednu e-poruku u kojoj se traže lične informacije, čak i kada se tvrdi da je poslata iz usluge Outlook.com, ili iz korporacije Microsoft.\nUključite „verifikaciju u dva koraka“\nVerifikacija u dva koraka vam pomaže da zaštitite nalog tako što ćete hakerima otežati mogućnost prijavljivanja, čak i ako saznaju vašu lozinku. Prilikom svakog prijavljivanja sa nepouzdanog uređaja, od vas će biti zatraženo da unesete bezbednosni kôd. Više informacija potražite na stranici Verifikaciju u dva koraka: najčešća pitanja.\nPojednostavite eventualni oporavak naloga\nDodajte bezbednosne informacije u nalog da biste olakšali oporavak naloga ako ga neko hakuje. Pošto ove informacije mogu da doprinesu većoj bezbednosti naloga, bilo bi dobro da ih dodate u što većoj meri. Pribavite više informacija o tome zašto bi bilo dobro da dodate bezbednosne informacije.\nPrijavite se na lokaciji https://account.live.com.Kliknite na vezu Uredi podatke o bezbednosti. Pošto bezbednosne informacije služe za zaštitu vašeg naloga, od vas će ponovo biti zatraženo da se prijavite. Ako se ne prijavljujete sa pouzdanog uređaja, biće neophodno i da zatražite bezbednosni kôd i da ga unesete.Ako nemate pristup nijednoj bezbednosnoj informaciji koja je već u nalogu, u padajućem meniju izaberite opciju Nemam ih više, a zatim pratite upite da biste ažurirali svoje bezbednosne informacije.\nAko dobijete e-poruku sa obaveštenjem o neobičnoj aktivnosti, možete da pregledate mesto i vreme pristupa svom nalogu, kao i uspešna prijavljivanja i bezbednosne upite na stranici sa nedavnom aktivnošću koja se nalazi na adresi https://account.live.com/activity. Ako niste sigurni da je e-poruka stigla od korporacije Microsoft, pogledajte temu pomoći Kako da prepoznate e-poruke, veze ili telefonske poruke koje predstavljaju phishing prevaru. Tu ćete pronaći savete koji će vam pomoći da li e-poruka potiče od legitimnog izvora. Da biste dobili dodatne informacije o svojim nedavnim aktivnostima, pogledajte temu pomoći Šta je to stranica o nedavnim aktivnostima?\nDa biste dobili dodatnu pomoć oko bezbednosti na mreži, obratite se korisničkoj podršci.\nPretražite podršku za OfficeNabavite pomoć za Outlook aplikaciju na radnoj površini.


Izetbegović sa zvaničnicima Azerbejdžana o jačanju ekonomske saradnje | Kupujmo i koristimo domaće\nIzetbegović sa zvaničnicima Azerbejdžana o jačanju ekonomske saradnje\nPredsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) Bakir Izetbegović boravi u zvaničnoj posjeti Azerbejdžanu, gdje se, nakon sastanka sa predsjednicom Nacionalne skupštine Azerbejdžana Sahibom Gafarovom, u odvojenim susretima, sastao sa zamjenikom premijera Alijem Ahmadovom i ministrom vanjskih poslova Jeyhunom Bayramovom.\nZamjenik premijera Azerbejdžana Ali Ahmadov je iskazao poštovanje prema Bosni i Hercegovini i napretku koji je država ostvarila u posljednje dvije decenije, istaknuvši da sa velikom pažnjom prati dešavanja u Bosni i Hercegovini, te da Azerbejdžan snažno podržava suverenitet i teritorijalni integritet BiH.\nTokom sastanka sa ministrom vanjskih poslova Azerbejdžana Jeyhunom Bayramovom razgovarano je o planiranom otvaranju ambasade Azerbejdžana u Bosni i Hercegovini i obratno, što bi, kako je ocijenjeno, doprinijelo daljem jačanju odnosa dvije države.\nIzetbegović i Bayramov su također razgovarali o mogućnostima unapređenja ekonomske saradnje Bosne i Hercegovine i Azerbejdžana u oblastima poput metalske, namjenske i drvne industrije, energetike i turizma, te o mogućnosti uspostavljanja direktne avionske linije koja bi povezivala dvije države.\nIzetbegović je zvaničnicima Azerbejdžana uputio poziv na uzvratnu posjetu Bosni i Hercegovini, saopćeno je iz Izetbegovićevog kabineta, prenosi Sektor za odnose s javnošću PSBiH.


Cvijanović: Unapređenje saradnje univerziteta Srpske i Rusije - RTV Doboj\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović organizovala je danas u Palati Republike prijem za delegaciju Tambovskog državnog univerziteta “G.R. Deržavin” iz Ruske Federacije.\nPosjeta delegacije Tambovskog državnog univerziteta “G.R. Deržavin” Republici Srpskoj rezultat je saradnje sa Univerzitetom u Banjaluci, odnosno Fakultetom bezbjednosnih nauka Univerziteta u Banjaluci – navodi se u saopštenju iz Kabineta predsjednice Srpske.\nPoželjevši dobrodošlicu gostima sa Tambovskog državnog univerziteta, predsjednica Cvijanović izrazila je punu podršku saradnji dva univerziteta, te ovom prilikom podsjetila na čvrste bratske veze dva naroda koji se neprekidno unapređuju na različitim poljima – dodaje se u saopštenju.


Prishtina – Hrabre Feministkinje - BaLConn\nPrishtina – Hrabre Feministkinje\nObjavljeno: 18. 12. 2012.\nNapisao/la lepa mladjenović & amazonke\nHrabre feministkinje na promociji ‘sex’ issue casopisa Kosovo 2.o u Prištini i sled napada ekstremista\nSolidarnost potrebna sa aktivistkinjama i aktivistima na Kosovu svima koji brane lezbejske, gej, trans, queer egzistencije\nU petak 14 decembra, u Domu omladine u Prištini, nekadašnjem Domu kulture „Boro i Ramiz“ – nakon napada ektremista u vanrednim uslovima održana je promocija trećeg ‘Sex’ broja štampanog izdanja časopisa Kosovo 2.0 koji je u potpunosti posvećen seksualnosti. Časopis kojeg trenutno uredjuje mlada aktivistkinja Besa Luci, obuhvata brojne teme iz polja seksualnosti, izmedju ostalih, tekstove o životu lezbejskih i gej ativistkinja i aktivista na Balkanu.\nDve nedelje ranije, promocija ‘Sex’ broja časopisa najavljena je preko interneta, bilborda i novina sa imenima 4 gošće – feministkinje: Sibel Halimi, sociološkinje i istraživačice i Nite Luci, profesorke – obe iz Kosovskog centra za rodne studije i dve feminističke aktivistkinje Igbala Rogova iz Prishtine i Lepa Mladjenović iz Beograda.\nOko pola sata pre početka samog dogadjaja grupa od dvadeset muškaraca, islamskih ekstremista, uletela je i demolirala salu gde je trebalo da se promocija održi, ubacila suzavac i lomila sve na šta su naišli – osvetljenje, stolove, stolice, umetničke insalacije. Na ulazu su stajala četvorica policajaca, za koje se sa video-klipa vidi da nisu imali niti jednu reakciju protiv napadača, i opšti utisak je da je napad planiran u dogovoru sa policijom.\nOvo nasilje islamskih fundamentalista ipak nije sprečilo organizatorke da održe promociju. Voditeljica večeri Linda Gusia, feministička profesorica sa Univerziteta u Prishtini je u toj sali koju su organizatori ostavili u stanju kakva je bila nakon napada, dala sjajan uvod u razgovor sa tezom da je seksualnost političko pitanje. Nakon toga su Igbale Rogova i Lepa Mladjenović pročitale pisma jedna drugoj pred stotinak mladih ljudi koji su u potpunoj tišini slušali istorijsko obraćanje prijateljica koje su sve vreme rata na dvema različitim stranama. U diskusiji publika je uzimala reč sa snažnim podržavajućim komentarima, a pre svega je jedna mlada žena rekla da nakon ovog nasilja želi da kaže da je i ona lezbejska aktivistkinja, što je proizvelo aplauz u publici.\nNakon tog dogadjaja nasilja su sledila jedno za drugim — kasnije iste večeri okupilo se oko stotinak ekstremista koji su svojim nasilnim telima vredjali sve pristune, zbog čega su organizatori odlučili da otkažu žurku ‘Sex’Party planiranu za 23h da bi izbegli dalje napade, a policija je evakuisala učesnike. Oko ponoći ekstremisti su napali dvojicu muškaraca na ulici koji su im delovali da su gej, a obojica su završili u hitnoj pomoći sa povredama. Sutradan, ekstremisti su slali pretnje učesnicima večeri preko Face-a, mobilnih telefona, mejlova. Dan kasnije 16 decembra upali su u sedišta organizacija za promociju LGBT prava ‘Libertas’ i ‘Qesh’, uništili opremu i nameštaj i napali aktiviste koji su se tamo zatekli. A 17. decembra 2012 je na you tube izasao mejl pretnji urednici Kosovo 2.o i učesnicama promotivne večeri.\nOvo je bilo prvi javni razgovor koji je imao temu seksualnosti i gej prava, i prvo veče na kome su dve žene sa Kosova izašle sa imenima i prezimenima da imenuju svoju lezbejsku egzistenciju. Nasilje ekstremista, koje je zapravo tek započeto, je pokrenulo i celo civilno društvo na Kosovu, koje piše pisma podrške učesnicima i organizatorkama. Pre svega Ombudsman za ljudska prava Kosova koji je bio prisutan na večeri je dao izjavu, Amnesty International i brojne organizacije za ljudska prava u regionu i medjunarodnoj zajednici.\nSestrinjska podrska je potrebna aktivistkinjama i aktivistima na Kosovu.\nSvoje komentare podrške možete ostavljati na:


SNF: Neprihvatljivo razgraničenje i podela Kosova\nSednica Srpskog nacionalnog foruma u Gračanici\nU organizaciji Srpskog nacionalnog foruma u Gračanici je održan okrugli sto na temu „Razgraničenje, mala Srbija – velika Albanija“. Sa skupa je poručeno da je neprihvatljivo bilo kakvo razgraničenje ili podela Kosova kao moguće rešenje kosovskog pitanja i upućena je puna podrška Srpskoj pravoslavnoj crkvi u vezi stava o Kosovu.\nPored rukovodstva Srpskog nacionalnog foruma na okruglom stolu su učestvovali i pojedini profesori Prištinskog Univerziteta, predstavnici civilnog društva i političkih partija. Jedan od zaključaka je i mišljenje da trenutna politička situacija vodi ka srpsko-srpskom konfliktu i sukobu zbog čega je upućen apel svima, a posebno predstavnicima vlasti u Beogradu da učine sve da do toga ne dođe.\nMomčilo Trajković iz Srpskog nacionalnog foruma poručio je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću da odustane od svoje ideje o razgraničenju i krene u ozbiljan proces rešavanja kosovskog pitanja.\n“To nije zamrznuti konflikt, to je jedan proces u kome treba da se ovaj naš narod ovde, koji živi na Kosovu i Metohiji nacionalo, politički, moralno, ekonomski, socijalno - uspravi, a ne da bude demoralisan govorima koji kažu da smo Kosovo izgubili davno. Da mi ovde nemamo ništa, da u Čaglavici iako ima 150 kuća kažu da ima samo 20 kuća i tako dalje, i tako dalje... A zašto to rade? Da bi se poslala poruka ostatku Srbije, da ne vredi boriti se za Kosovo’’, rekao je Trajković.\nPredsednik Progresivno demokratske stranke i bivši ministar i poslanik u kosovskim institucijama Nenad Rašić kaže da ni predsednik Srbije Aleksandar Vučić niti Srpska lista imaju podršku srpskog naroda na Kosovu za trenutnu politiku koju vode prema Kosovu. Po njegovim rečima oni su u predizbornoj kampanji pričali jednu priču, a sada rade potpuno suprotno od toga.\n,,Tih 80 odsto famoznih glasova koje su dobili, nisu dobili na priču ,,ako dobijemo jedan metar, biće više nego što sada imamo’’, nego su dobili za ,, Ne damo Kosovo, Kosovo je Srbija, vozovi, zidovi, tenkovi, vojska čime su podizali taj nacionalni ponos. S duge strane posle mesec dana promenite priču od ,,Kosovo je srce Srbije’’ do ,,ako dobijemo jedan metar dobro je’’. Znači da nije niti predsednik niti neko drugi iz Srpske napredne stranke nisu dobili tih 80 odsto na parolu « ako dobijemo jedan metar », nego « ne damo Kosovo », « ne damo ni jedan metar »’’, kazao je Rašić.\nRada Trajković predsednica Evropskog pokreta Srba smatra da predsednik Srbije Alesandar Vučić svojim, kako je kazala, projektom razgraničenja Srba i Albanaca hoće potpuno da promeni kulturološki identitet Srba južno od reke Ibar.\n,,On suštinski radi na muslimanizaciji ovoga prostora, negirajući 1300 manastira i crkava i negirajući naše trajanje, istorijsko trajanje na ovom prostoru, što je suštinski za sve nas potpuno neprihvatljivo“, kazala je Rada Trajković.\nProfesor prištinskog univeziteta Milorad Jevrić smatra da je predsednik Srbije u velikom problemu, jer kako je kazao ima velike neprijatelje.\n,,Koji su to neprijatelji? To je rezolucija 1244, ta rezolucija nedvosmisleno govori o širokoj autonomiji Kosova i Metohije u SRJ odnosno sadašnjoj Srbiji. Drugi neprijatelj Vučićev je vrlo nedvosmisleno patriotski pametan stav naše crkve oko Kosova i Metohije. Treći veliki neprijatelj Vučiča i njegovom naumu je Ustav Republike Srbije koji nedvosmisleno govori da je Kosovo i Metohija sastavni deo Republike Srbije. Četrvrti je srpski narod na Kosovu i Metohiji i ne samo na Kosovu i Metohiji, već i u celoj Srbiji koji je protiv da se ovaj deo pokloni velikoj Albaniji’’ rekao je Jevrić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je najavio da će 9. seprembra boraviti na Kosovu gde će predstaviti smernice i pravce državne politike prema Kosovu.


Discover Pojačalo Kako da firma bude dobar kandidat za kredit - Pojačalo Visa specijal 9\nDeveta epizoda Pojačalo podkast specijala koju realizujemo uz podršku kompanije Visa i njihove Platforme za podršku malom biznisu donosi nam priču o tome šta je sve potrebno da firma bude dobar kandidat za kredit. Sagovornici Ivana Minića su Miloš Bajčetić iz Erste banke i Nikola Maslovarić sa platforme “Dobar za banku”.\nIz ugla eksperata sa dugogodišnjim iskustvom iz ove oblasti saznaćemo šta je sve potrebno da zna preduzetnik pre nego što se upusti u avanturu dobijanja kredita, kako u tome može da mu pomogne platforma naših gostiju, te kakve im alate za procenu i edukaciju nudi. Slede primeri konkretnih slučajeva u kojima firme koje su označene kao neopodobne za odobravanje kredita mogu da izvrše korekcije i ostave bolji utisak na banku.\nZavirićemo “pod haubu” bankarskog sektora i saznati šta se dešava u pozadini odobravanja kredita, šta je to kreditni rejting i kako ga održavati, kojim kriterijumima se banke bave u odabiru klijenata i na šta je posebno važno obratiti pažnju u svom nastupu. Tu je i priča o tome šta je poželjno uraditi u situaciji kada želite da kreditom finansirate svoj dalji razvoj i da li je moguće domaće kredite koristiti za finansiranje proširenja u inostranstvu.\nPročitajte transkript ove epizode: https://bit.ly/3qR3FSQ


03.07.2018 22:55 sportdc.net 415\nKolumbija - Engleska 1:1 (video), Engleska prošla na penale!\nPoslednji učesnik četvrtfinala Svetskog prvenstva biće poznat večeras, nakon što se odigra susret u Moskvi između Kolumbije i Engleske. KOLUMBIJA – ENGLESKA 0:1 Stadion: Otkritje Arena, Moskva Sudija: Mark Gajger (SAD) Kolumbija (4-3-2-1): Ospina – Arijas, Mina, D. Sančez, Mohika – K. Sančez, Lerma, Barios – Kvintero, Kvadrado...\n03.07.2018 22:19 sportdc.net 966\nDuško Čelica će u narednoj sezoni igrati za novosadsku Vojvodinu. Rukometaš koji je u proljećnom dijelu sezone svojim kvalitetom i motivacijom za saigrače bio glavna karika RK Slavija iz Istočnog Sarajeva u opstanku u Premijer ligi Bosne i Hercegovine je dogovorio saradnju sa Novosađanima. Iako je za Čelicine usluge bilo zainteresovano i nekoliko Premijerligaša,...\n03.07.2018 21:03 Administrator 517\nSubotičani su izgubili od ekipe iz Rumunije iz penala koji je realizovao Konstantin u 33. minutu. Fudbaleri Spartak Ždrepčeve krvi su u toku utzakmice stvorili veliki broj prilika posebno u drugom poluvremenu i mogu da žale što su poraženi u ovom duelu. Foto: fkspartak.com/Miroslav Jelisavčić Početak utakmice pripao je Gaz Metanu, da bi fudbaleri Spartaka nakon...\n03.07.2018 20:19 Administrator 628\n03.07.2018 17:55 sportdc.net 513\nŠveđani eliminisali Švajcarsku (video)\nFudbalska reprezentacija Švedske savladala je selekciju Švajcarske sa 1:0 u osmini finala Svetskog prvenstva i u narednoj fazi igraće protiv boljeg iz duela Kolumbija - Engleska. Selekcije Švedske i Švajcarske otvaraju zadnji dan osmine finala na Mundijalu. Utakmicu u Sankt Peterburgu sudi Damir Skomina iz Slovenije, a selektori su...\n03.07.2018 17:36 sportdc.net 258\nNajbolji strijelac derventskog prvoligaša Tekstilca iz prethodne sezone Ozren Perić, i naredne sezone nosiće dres popularnih 'krojača'. Perke je u protekloj sezoni postigao 12 pogodaka, od toga tri u Ligi za prvaka, a devet u regularnom dijelu sezone. „Nakon razgovora sa pojedinim klubovima i čekanja novog angažmana, najbolju ponudu opet je imao moj...\n03.07.2018 16:37 juznevesti.com 665\nKarte za one koji žele da budu svedoci prvog meča Radničkog na međunarodnoj sceni nakon 35 godina biće puštene u prodaju 9. jula, kažu u ovom fudbalskom klubu, pa će Nišlije imati tri dana da nabave ulaznice za stadion “Čair”. Karte za međunarodnu utakmicu koštaju kao i one za dulee sa "večitim" rivalima; foto: JV/Lj.J....


MLADI U CENTRU - OpeNS\n07 Jun/2021 Objavio JelenaObjavljeno u Vesti\n„Novi Sad grad mladih – Srbija zemlja mladih“ projekat je u sklopu kojega će OPENS kao Omladinski savez udruženja „Novi Sad omladinska prestonica Evrope – OPENS“, sprovoditi program od javnog interesa pod nazivom „Mladi u centru“. Zahvaljujući prethodnom zalaganju i aktivnostima koje je OPENS realizovao u Novom Sadu, Grad Novi Sad je prepoznajući važnost i ulogu, nastavio da pruža kontiunuranu podršku OPENS aktivnostima i programima i nakon titule Omladinske prestonice Evrope 2019 koji ostaju kao legat posle godine titule. Mladi su pokretačka snaga dešavanja u gradu, te su prema viziji OPENS-a, mladi u Srbiji su zdravi, ekonomski nezavisni, ravnopravni i aktivno doprinose održivom razvoju zajednice u kojoj žive i žele u njoj da ostanu.\nOtvaranjem Omladinskog centra, Novi Sad će biti oplemenjen za još jedan multifunkcionalni prostor za mlade, čije je otvoranje predviđeno na Dan mladih, 12. avgusta 2021. godine. OPENS omladinski centar predstavlja rezultat zajedničkog 20-godišnjeg kontinuiranog rada i saradnje mladih, njihovih udruženja i Grada Novog Sada na unapređenju položaja mladih, a koji je prepoznat i nagrađen prestižnom titulom Omladinska prestonica Evrope Novi Sad 2019 – OPENS 2019. Centar kojim će upravljati mladi, površine je od oko 950 metara kvadratnih i nalazi se u Kreativnom distriktu grada, tzv. Kineskoj četvrti. Sama zgrada je u vlasništvu Grada što dalje znači da će Grad Novi Sad biti prvi grad u Srbiji koji ima infrastrukturu namenjenu mladima i omladinskim aktivnostima. Grad Novi Sad, koji je ugovornim odnosom poverio OPENS savezu upravljanje Omladinskim centrom OPENS, koji ima mandat da prostor opremi i kreira sadržaje od značaja za mlade, ali i obezbedi pravo na korišćenje prostora svim akterima omladinske politike u Novom Sadu.\nMotivacija OPENS-a je upoznati što više mladih sa OPENS programom i aktivnostima. Želimo da pokažemo da smo adekvatan društveni akter kao omladinska organizacija od kredibiliteta, da imamo mogućnost, znanje i iskustvo da kreiramo promene u društvu, da predlažemo i učestvujemo u kreiranju omladinske politike na osnovu potrebe mladih. Mladi imaju moć da kreiraju društvo u kome žele da žive – mladi su u centru.


Foto: Ilustracija | Da li smo dovoljno digitalno pismeni?\nTanjug 06.12.2018 16:29\nDigitalno društvo je realnost, a digitalna pismenost i vještine uslov su za uspješno bavljenje većinom profesija danas, rečeno je danas na regionalnoj konferenciji "Preduzetništvo i digitalna pismensot mladih Srbije, Crne Gore, BiH".\nTrka sa tehnologijom\nNačelnik Odjeljenja za razvoj digitalne agende u Ministarstvu trgovine Srbije Milan Dobrijević kaže da je važno hvatati trku za tehnologijom i da je digitalno društvo realnost.\n"To više nije stvar izbora, samo je pitanje kako ćemo sve to bezbedno koristiti", rekao je on.\nKljučna je, kako kaže, legislativa, a trenutno se radi na izmjenama Zakona o trgovini i Zakona o elektronskoj trgovini.\nNa konferenciji je rečeno da je digitalizacija potrebna za bilo koji preduzetnički posao i da je savremeno obrazovanje važno za formiranje kadrova za tržište rada, kao i za razvjanje individulanog i preduzetničkog duha od najranijeg doba primjenom novih tehnologija u obrazovnom sistemu.\nPomoćnica ministra za elektronske komunikacije Ministarstva za telekomunikacije Vlade Srbije Irina Reljin rekla je da je u toku rad na Strategiji digitalne pismenosti.\nOcijenivši da je veoma važna infrastruktura, Irina Reljin je dodala da je usvojena Strategija razvoja mreža nove generacije za period do 2023. godiine i da je njen cilj priprema okruženja i infrastrukture za razvoj digitalne ekonomije i društva.\n"Važno je da imamo jedinstveno digitalno tržiste, i tu smo prepoznali pet važnih stubova - razvijanje 5G mobilne tehnologije, razvoj interneta stvari, računarstvo u oblaku, rad sa velikim bazama podataka i sigurnost na internetu", rekla je Irina Reljin.\nOna je dodala da kako bismo sve to implementirali, prvo moramo razvijati kablovsku infrastrukturu, a onda treba i da se primijeni digitalna pismenost.\nIrina Reljin je naglasila da resorno ministarstvo realizuje dosta projekata na ovu temu.\nU okviru skupa razmatrane su mogućnosti, primjeri dobre prakse, za unapređenje poslovnog ambijenta i digitalne pismenost kod mladih u državama u okruženju.\nV. d direktora Naučno-tehnološkog parka Gordana Danilović Grković rekla je da imamo ogroman potencijal u mladim ljudima na fakultetima, sa jedne strane, a relativno mali broj startap kompanija, s druge strane.\n"Ceo region je posle 2000. godine, kada je bilo dosta donatorskih projekata, propustio da razvije veći broj organizacija za podršku, kao što su biznis-inkubatori, inovacioni centri, tehnološki parkovi, a što bi pospešilo osnivanje i razvoj znatno većeg broja startap kompanija", rekla je Grkovićeva.\nOna je dodala da cijeli svijet ulaže u startape, a da je u Srbiji potencijal za to nevjerovatan.\ndigitalna pismenost Srbija BiH Crna Gora konferencija


Vakcine koje su odobrila regulatorna tela su zaista bezbedne za decu, naglasio je on gostujući na TV Prva.\nKomentarišući simptome korona virusa, Sazdanović je ukazao da su oni često varljivi i da mogu da liče na neke druge viruse, kao što je stomačni.\nPovodom slučaja šesnaestogodišnjaka koji je bio pozitivan na koronu i preminuo u Kruševcu pre nekoliko dana, on je istakao da je to najveća moguća opomena i poziv na vakcinaciju.\nKada je reč o trudnicama, Sazdanović je podsetio da je institut Batut odavno dao preporuku za vakcinaciju trudnica.\nTu je virus našao populaciju gde može da se širi jer trudnice nisu vakcinisane, ukazao je on.\nTrudnice treba svakako da se vakcinišu jer im to spasava život, kazao je Sazdanović.\nkorona viurs srbija\n"ZNAM DA ĆE ME RAZAPETI NA MREŽAMA ZBOG OVIH REČI" Dr Sazdanović oštro prema nevakcinisanima\n"AKO TO NE URADE, SNOSIĆE KRIVIČNU ODGOVORNOST" Dr Sazdanović uputio jasnu poruku lekarima koji ne preporučuju vakcinaciju: Možete imati svoje mišjenje, ali VAN RADNOG MESTA\nTREĆA, ČETVRTA, PETA DOZA... Da li ćemo se vakcinisati svake godine, naši stručnjaci jasni:Postoji više odgovora od čega to zavisi, a evo zašto je BUSTER SVIMA POTREBAN\n"BOJIM SE DA JE TO TEK POČETAK" Dr Sazdanović o slučaju preminule trudnice: Još puno puta ćemo čuti ovako tužne vesti\nPROCURELO IZ KRIZNOG ŠTABA "Nema šanse da kovid propusnice važe 24 sata, teško i od 18 h, a o ovome NEMA NI GOVORA"\nNa teritoriji oštine Nova Varoš formiran je snežni pokrivač visine oko 20 centimetara, a nadležne ekipe su na terenu i raščišćavaju puteve na gradskom i seoskom području. Najteža situacija je u udaljenim planinskim selima, gde su u čišćenje uključeni traktori sa vozama. U gradskom području normalno funkcionisanje putarima onemogućuju nesavesni pojedinci.\nNOVA PRAVILA EU Da bi Srbija bila skinuta sa CRVENE LISTE, neophodno je da ispuni ova TRI USLOVA\nZbog novog talasa virusa korona Evropska unija će preporučiti državama članicama da pooštre kriterijume za ulazak na njihovu teritoriju, što bi moglo da oteža putovanje srpskih turista u 2022. godini.\nNedelja Black Friday popusta i sniženja do 80% još uvek traje!\nDa li ste znali da Crni petak i dalje traje? Pitate se kako kad se već završio, ali na ovom mestu je sve moguće - ako niste stigli da obavite šoping ne očajavajte jer sniženja traju tokom cele nedelje i to do 80%! Na vama je samo da pronađete sve što vam je potrebno jer vas samo jedan klik deli od kućnih aparata i televizora po specijalnim Black Friday cenama!\nČak desetoro dece i tinejdžera preminulo je od posledica korona virusa u Srbiji u jako kratkom vremenskom periodu. Zastrašujuće vesti jasan su pokazatelj da ova bolest više ne bira uzrast i da smo svi bez izuzetka ugrožena kategorija. Kako dete iz "punog zdravlja" završi u bolničkoj postelji i na kraju izgubi bitku za život mnogi roditelji su se sa strahom ovih dana zapitali.\nDANAS U SRBIJI OBLAČNO SA KIŠOM I SNEGOM Temperatura do 15 stepeni\nU Srbiji će ujutro biti pretežno oblačno, ponegde na severoistoku i istoku sa kratkotrajnom kišom i snegom, po kotlinama uz maglu.\nZAUSTAVLJEN SAOBRAĆAJ NA ZLATIBORU Krave i koze "blokirale" put, ližu so\nNa magistralnom putu Užice - Zlatibor i danas su krave zaustavile saobraćaj, ali to nije prvi put u poslednjih dvadesetak dana.\nŠkolski raspust neće biti pomeran, već će sve ostati kako je planirano školskim kalendarom, rekla je Darija Kisić Tepavčević na konferenciji za novinare nakon završetka sastanka Kriznog štaba. Ovo znači da će zimski raspust početi 31. decembra i trajati do 24. januara.\nVAKCINACIJA DECE OD 5 GODINA U SRBIJI? Evropska unija odobrila, evo kada se odluka očekuje i kod nas\nEvropska agencija za lekove (EMA) je odobrila vakcinisanje dece od 5 do 11 godina sa vakcinom proizvođača Pfizer/BionTech pre nekoliko dana, a ovaj proces u Srbiji još uvek nije započet. Međutim, prema primerima iz predhodnog perioda to bi moglo da se desi jako brzo.\nSednica Kriznog štaba posle nekoliko nedelja čekanja održana je danas. Od bar tri mere koje su u danima za nama najavljivane gotovo da ništa nije usvojeno, a poslednja koja je saopštena građanima bila je usvojena preporuka Batuta vezana za građane koji dolaze iz rizičnih zemalja gde se pojavio omikron soj.


Javni poziv za preduzeća za učešće u programu zapošljavanja putem stručnih obuka za Rome i druge marginalizovane grupe (rok: 4.12.2020) : Inkluzija\nJavni poziv za preduzeća za učešće u programu zapošljavanja putem stručnih obuka za Rome i druge marginalizovane grupe (rok: 4.12.2020)\nProjekat Nemačke razvojne saradnje „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji” (InR projekat) realizuje Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ, uz stručnu podršku GFA consulting group GMbH. Jedan deo projekta je usmeren na podršku marginalizovanim grupama da unaprede svoje veštine i povećaju zapošljivost. S tim ciljem, InR projekat je već organizovao stručne obuke za poznate poslodavce u saradnji sa različitim kompanijama i uspešno unapredio veštine i potencijal za zapošljavanje korisnika projekta. Neke od kompanija koje su već učestvovale u projektu su Continental iz Subotice, Sitel iz Beograda, Balkan iz Niša i druge.\nKako bi se dosadašnje iskustvo unapredilo, u okviru projekta InR raspisan je javni poziv za mala, srednja i velika preduzeća iz cele Srbije koja imaju potrebu za novim zapošljavanjem, za učešće u programu zapošljavanja kroz obuke praktičnih veština za Rome i druge marginalizovane grupe u Srbiji.\nKompanija ima najmanje 10 zaposlenih;\nKompanija posluje pozitivno u barem tri od poslednjih pet godina i nema kontinuirano smanjenje broja zaposlenih (ovaj kriterijum se odnosi na period pre marta 2020. godine);\nPolaznici/ce obuka moraju biti nezaposleni i pripadati sledećim marginalizovanim grupama:\nRomi/Romkinje (najmanje 60% polaznika/ca mora biti iz ove grupe)\npovratnici iz Nemačke i drugih zemalja Evropske unije\ndugoročno nezaposleni (nezaposleni duže od godinu dana)\npristup obučenoj radnoj snazi koja je deficitarna na tržištu rada\nnadoknada dela troškova obuke (npr. trošak alata, radnih odela, materijala, opreme)\nnadoknada dela troškova za nadoknade/plate za polaznike/ce, uključujući troškove prevoza i osiguranja\npodrška pri regrutaciji i selekciji polaznika/ca i mentorska podrška tokom obuke\nuspostavljanje saradnje sa GIZ-om.\nda imenuje dovoljno osoblja sa relevantnim iskustvom za sprovođenje obuke praktičnih veština\nda učestvuje u procesu regrutacije i selekcije polaznika/ca\nda organizuje i sprovede obuku u skladu sa odobrenim programom obuke\nda sprovede obuku u realnom radnom okruženju, odnosno u kompaniji\nda potpiše ugovore sa odabranim polaznicima/cama pre početka obuke, u skladu sa važećim radnim zakonodavstvom i procedurama za zaštitu zdravlja i bezbednosti na radu, kao i drugim procedurama koje su relevantne za dato zanimanje i/ili kategoriju polaznika/ca\nda organizuje završni ispit za polaznike/ce i izda sertifikate ili potvrde o završenoj obuci onima koji polože ispit\nda zaposli najmanje 60% polaznika/ca koji uspešno završe obuku\nda redovno podnosi izveštaje i prenosi informacije o svim eventualnim promenama InR projektu i GFA consulting group\nda sarađuje sa projektom InR i GFA consulting group u svim promotivnim aktivnostima, kao i da obezbedi sve informacije koje su potrebne za monitoring i evaluaciju obuke.\nMinimalni broj polaznika na obuci je 5 (pet).\nBez obzira na zanimanje i sadržaj obuke, trajanje obuke je ograničeno na tri meseca i/ili 480 sati obuke. 80% trajanja obuke mora biti posvećeno praktičnim veštinama i održano u uslovima koji su u skladu sa onim na stvarnom radnom mestu (u kompaniji).\nKompanije koje imaju iskustva u sprovođenju obuka i zapošljavanju marginalizovanih grupa će imati prednost pri ocenjivanju.\nKompanija mora da sprovodi propisane mere zaštite od virusa COVID-19.\nKompanije koje su zainteresovane za učešće u Javnom pozivu treba da popune Prijavni formular na srpskom jeziku i da ga pošalju na imejl marijana.simic@gfa-group.de.\nSkeniran finansijski izveštaj za prethodnu godinu,\nRok za prijavljivanje je 4. decembar 2020. godine.\nPodnete prijave će biti ocenjivane na osnovu kriterijuma koji su u skladu sa ciljevima i prioritetima projekta „Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji“. Kompanije čiji predlozi najviše doprinose ciljevima projekta će biti izabrane. Aplikacije će ocenjivati tim evaluatora koje će imenovati GFA consulting group i InR projekat. Po potrebi, tim evaluatora će se konsultovati sa predlagačima i tražiti dodatne informacije i/ili posetiti kompaniju.\nSva pitanja u vezi sa Javnim pozivom mogu se poslati na adresu marijana.simic@gfa-group.de do 20. novembra 2020.\nViše informacija i konkursnu dokumentaciju potražite na www.ukljucise.org


Na inauguraciji 5.000 zvanica - Smedia\nNA svečanosti povodom stupanja na dužnost novog predsednika države Aleksandra Vučića, u Palati "Srbija", 23. juna, očekuje se više od 5.000 zvanica. Toliko je, kako saznaju "Novosti", gostiju pozvano, a među njima će biti 20 šefova država i vlada.\nNa ceremoniju dolaze svi lideri regiona i brojni inostrani ministri. Da će 23. juna biti u Beogradu, potvrdili su predsednici Slovenije, Crne Gore i Hrvatske - Borut Pahor, Filip Vujanović i Kolinda Grabar Kitarović, iz Sarajeva stižu svi članovi trojnog Predsedništva BiH Bakir Izetbegović, Dragan Čović i Mladen Ivanić, a trebalo bi da dođu i mađarski predsednik Vlade Viktor Orban, kao i makedonski predsednik Đorđe Ivanov. Predsednik Vučić očekuje dolazak i...


Ambasador Tomas Šib u poseti istočnoj Srbiji, 24. i 25. juna u Zaječaru\nNJ.E. Tomas Šib, ambasador Nemačke/FOTO: belgrad.diplo.de\nAmbasador Savezne Republike Nemačke Tomas Šib posetiće od 23. do 25. juna Istočnu Srbiju, gde će obići projekte Nemačke razvojne saradnje i sastati se sa predstavnicima lokalnih samouprava.\nU fokusu će biti aktivnosti projekta „#EUzaTebe – za kulturno nasleđe i turizam“, koji za cilj ima razvoj turizma čitavog regiona Istočne Srbije.\n„Radujem se poseti Istočnoj Srbiji i nadam se da će kraj pandemije uskoro doći. Veoma je važno pripremiti se za talas turista, koji će uslediti. Ulaganjem u kulturno nasleđe i turizam, doprineće se društvenom i ekonomskom oporavku od posledica COVID-a. Zajedničkim sredstvima, Evropska unija i Vlada Savezne Republike Nemačke podržavaju razvoj turizma u Istočnoj Srbiji i očuvanje kulturnog nasleđa. Poseban fokus projekta je da se podrže mala i mikro preduzeća, odnosno preduzetnici kojima turizam predstavlja osnovni izvor zarade. Do sada, 124 privatnika iz oblasti ugostiteljstva i turizma je dobilo bespovratna sredstva, u maksimalnom iznosu od 10.000 evra, kojima su znatno podigli nivo usluga. Krajnji cilj projekta je da se celokupna turistička ponuda Istočne Srbije podigne na najviši nivo, čime bi turizam postao pokretač ekonomskog razvoja, i da Istočna Srbija bude još popularnija turistička destinacija, ne samo u Srbiji, već u celoj Evropi i svetu“, naglasio je Šib.\nProjekat “#EUzaTebe – za kulturno nasleđe i turizam” usmeren je na razvoj turizma kao značajnog privrednog potencijala za ekonomski razvoj Istočne Srbije i Donjeg Podunavlja. Finansiraju ga Evropska unija sa 15 miliona evra i nemačko Savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj BMZ sa 1,6 miliona evra, a sprovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ.\nAmbasador će prvog dana posete obići Golubačku tvrđavu i radove na tvrđavi Fetislam. U četvrtak će posetiti HE Đerdap I, Rogljevačke i Rajačke pivnice, razgovaraće sa predsednikom opštine Negotin i sa predstavnicima udruženja “Mladi sa Rajačkih pivnica”, a nakon toga doćiće u Zaječar, gde će se sastati sa gradonačelnikom Zaječara u Gradskoj upravi.\nU petak će biti održan sastanak sa predstavnicima Reginalne privredne komore i Regionalne agencije za razvoj istočne Srbije (RARIS) u Zaječaru, a zatim će Šib obići Felix Romulianu i prisustvovati svečanoj dodeli nagrada za najbolje radove sa Dečije likovne kolonije “Felix Romuliana”.\nambasador EU za tebe nemačka poseta Tomas Šib zaječar


Van škole: Šta rade deca izbeglice u Srbiji\nAutor Milica Mančić Stojković\nZamislite da hodate ulicom i ne možete da pročitate nijedan znak, nijedno ime na prodavnicama. Zamislite da u prodavnici dobijete račun, a niti možete da pročitate šta na njemu piše, niti znate koliko vam vrede novčanice u džepu. Obrazovanje i sve čemu nas škola nauči često uzimamo zdravo za gotovo. A hiljade dece izbeglica koje bežeći od sukoba u Siriji i Avganistanu putuju ka Evropi, ponekad mesecima ne idu u školu. Nekoliko hiljada takve dece nalazi se u Srbiji. Mnogi Avganistanski mališani nisu nikada imali priliku da pohađaju školu i ne znaju da čitaju ni da pišu.\nFOTO: International Rescue Committee\nDuže odsustvovanje s nastave, međutim,na decu ostavlja dugoročne posledice: ona gube radne navike, ostaju bez prilike za pozitivnuvršnjačku socijalizaciju i uopšte gube strukturu koju u odrastanju obezbeđuje škola, a koja je važna za adekvatan socijalni i emotivni razvoj deteta.\nČak i u uobičajenim uslovima, bez oružanih sukoba i životnih trauma, dete koje rano prekine školovanje ima manje šansi da ga ponovo nastavi, a ukoliko to i uspe, povratak u školu mnogo je teži. Kada deca jednom prestanu da pohađaju nastavu, gube motivaciju za dalje školovanje,koje je važno za njihov profesionalni razvoj i pozicioniranje buduće mlade osobe u društvu.\nOd oko 3.000 dece izbeglica koja se nalaze u Srbiji, manje od 200 je trenutno upisano u škole i pohađa redovnu nastavu. Obrazovanje je dostupno deci čije su porodice tražile azil u Srbiji, kao i maloletnicima bez pratnje smeštenim u centru za azil u Beogradu, a uskoro bi trebalo da obuhvati i decu smeštenu u Bogovađi. Ukoliko roditelji ne žele da traže azil u Srbiji jer planiraju da nastave put ka zapadnoj Evropi ili da se pridruže rođacima van Srbije, njihova deca ne mogu da se uključe u srpski obrazovni sistem. Takva je trenutnosudbina većine dece smeštene u izbegličkim centrima. Za tu decu, neformalno obrazovanje i okupacione aktivnosti preuzimaju neke od funkcija koje bi trebalo da obavlja škola.\nOve na scenu stupa društveni klub u Centru za azil u Krnjači: to je jedno od mesta gde deca izbeglice mogu konstruktivno i kvalitetno da provode svoje vreme. Ovaj klub, među korisnicima poznatiji kao social café, već mesecima uspešno vodi Fondacija Divac. Skoro da nema osobe smeštene u Krnjači kojabar jedanput nije došla ovde, makar da popije kafu ili čaj. Deca najčešće dolaze da se pridruže kreativnim aktivnostima kakve su bojenje majica, ukrašavanje tehnikom dekupaža, ili izrada ukrasnih predmeta.\nOkupacione aktivnosti su korisne jer doprinose socijalizaciji dece i omogućavaju im da vreme provode na koristan i kreativan način. Ipak, u uslovima kada su produženo isključena iz nastave, poseban značaj za decu ima neformalno obrazovanje. Grupa devojčica iz Krnjače, na primer, nedavno je tako uspešno savladala kurs nemačkog jezika koje su pohađale u Info Parku, da su dobile stipendije da učenje nastave u Gete institutu u Beogradu. Jedna druga grupa, sačinjena od dečaka, mahom maloletnika bez pratnje roditelja, uporno pohađa kurs engleskog jezika. Ta nastava za njih nema samo edukativan karakter: s obzirom na to da su predavači psiholozi iz organizacije PIN (Mreža za psihosocijalne inovacije), svrha ovog kursa je da se dečaci povrate od trauma koje su pretrpeli tokom puta i osnaze za izazove koji im predstoje u izgradnji daljeg zivota u novom okruzenju.\nTe organizacije koje izbeglicama omogućavaju bavljenje okupacionim aktivnostima ili neformalnu nastavu svakodnevno se sreću s izuzetno talentovanim devojčicama i dečacima. Ako se taj talenat ne prepozna i ne podržava, zemlje domaćini gube mogućnost da učestvuju u formiranju ličnosti nekih budućih umetnika poput Mondrijana i Šagala, naučnika kakav je Albert Ajnštajn ili sportista poput Jelene Dokić, koji su svi i sâmi bili izbeglice. Svi oni su dali veliki pozitivan doprinos zemljama koje su ih u izbeglištvu prihvatile.\nJedan od takvih talentovanih dečaka otkriven je u društvenom klubu koji Fondacija Divac vodi u Krnjači. Desetogodišnjak Farhad Nuri, slikar izbegao iz Avganistana, već proslavio i stekao nadimak „mali Pikaso“, a o njemu su izveštavali i mnogi vodeći svetski mediji. Farhad je talentom uspeo da skrene pažnju javnosti i, zahvaljujući tome, uskoro bi mogao imati izložbu i u jednom gradu zapadne Evrope. Ukoliko želite da bolje upoznate ovog dečaka, pogledajte video .\nZa decu poput Farhada, neformalno obrazovanje i okupacione aktivnosti preuzimaju neke od funkcija koje bi trebalo da obavlja redovna škola.\nStrukturisane aktivnosti poput časova jezika koje organizuju Info Park iPIN imaju pozitivan obrazovni efekat jer se sa istom grupom dece u kontinuitetu radi po određenom programu i osnazuju se radne navike. Tako su rezultati u prenošenju nekog znanja ili sticanja nove veštine postojaniji i dugoročniji. Okupacione aktivnosti, kakve organizuje Fondacija Divac, omogućuju socijalizaciju dece koja se inače događa kada deca pohađaju školu. Tu deca uče kako da se ponašaju u grupi i urede odnose s vršnjacima, te stvaraju pozitivan odnos prema autoritetima.\nZbog velikog procenta dece među izbegličkom populacijom u Srbiji i zbog psihološkog dobrostanja svih izbeglica u Srbiji, neophodno je da prostori posvećeni obrazovnim i okupacionim aktivnostimapostoje u svim centrima gde oni borave. Stoga je pozitivno to što je Komesarijat za izbeglice i migracije prepoznao psiho-socijalnu podršku kao jedan od svojih prioriteta u 2017. godini. Dovoljno prostora za obrazovne i okupacione aktivnosti otvorilo bi i mogućnost za organizovanje obuka ne samo za decu, već i za odrasle, kojima bi vokacioni treninzi omogućili da kvalitetno iskoriste vreme provedeno u izbegličkom centru.\nPoslednje reči velikih ljudi\nČitanje fikcije poboljšava empatiju


RTS :: Odbijen Karadžićev zahtev za preispitivanje žalbe\nHronika Odbijen Karadžićev zahtev za preispitivanje žalbe\nsreda, 04. sep 2019, 17:59 -> 18:06\nMehanizam za međunarodne krivične sudove odbio je zahtev Radovana Karadžića da preispita odluku o odbijanju njegove žalbe na visinu određene kazne.\nPredsednik Mehanizma sudija Karmel Ađijus odbio je zahtev Radovana Karadžića za imenovanje žalbenog veća koje bi odlučivalo o njegovom zahtevu za preispitivanje odluke kojom je odbačena njegova žalba na pravosnažnu presudu, prenose Nezavisne.\nŽalbeno veće Mehanizma za krivične sudove u Hagu izreklo je u martu 2019. doživotnu kaznu zatvora bivšem predsedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću. Osuđen je zbog genocida u Srebrenici, zločina protiv čovečnosti, kao i kršenja zakona i običaja ratovanja.\nLokalizovan požar na Dorćolu, gorele palete na stovarištu


Učenici tehničke škole na praksi u „ Alumini“, obuka i posao za ostanak u Zvorniku - Priče sa granice\nUčenici tehničke škole na praksi u „ Alumini“, obuka i posao za ostanak u Zvorniku\nTehničko školski centar u Zvorniku već nekoliko godina ostvaruje uspješnu saradnji sa privrednicima. Da se kadrovi u ovoj školi upravo obrazuju za privredu i brzo zapošljavaju, prepoznali su i roditelji i učenici. To je rezultiralo velikim uspjehom tokom upisa u ovu školu prošle godine, kada su već u prvom upisnom roku sva mjesta bila popunjena, što je bilo pravo iznenađenje i za rukovodstvo škole. Dosadašnja praksa je bila da su učenici uvjek iskazivali veće interesovanje za upis u zvornički srednjoškolski centar „Petar Kočić“ na smjerove poput opšte gimnazije, medicinske škole, ekonomske i ugostiteljske.\n„ Ovakvo interesovanje je rezultat dugogodišnjeg ulaganja u infrastrukturu škole i pažljivog odabira zanimanja na osnovu saradnje sa Privrednim savjetom grada, Zavodom za zapošljavanje i privrednim subjektima,“ kaže direktor Tehničko školskog centra u Zvorniku Goran Grujić.\nRezultat ove saradnje je realizacija kvalitetne praktične nastave u privrednim kolektivima na području grada. Ono što je posebno značajno je da sve veći broj učenika koji su bili odlični tokom svog osnovnog obrazovanja odlučuju da upišu upravo neko od zanimanja u Tehničko školskom centru jer su roditelji i učenici svesniji značaja obrazovanja u ovoj školi, koja pruža mogućnost bržeg zapošljavanja, ističe Grujić.\nZnačaj ovakve saradnje između privrede i stručnih škola i Vlada Republike Srpske pa će od naredne školske godine, za učenike koji upišu deficitarna zanimanja biti obezbeđena mjesečna naknada u iznosu od 100 KM, a biće plaćeni i troškovi prevoza.\nDirektor Tehničko školskog centra Goran Grujić nam je rekao da su prema Vladi RS i resornom ministarstvu išli sa prijedlogom da se subvencija omogući za više zanimanja; električari, vozači motornih vozila, bravari/zavarivači . Međutim, kao deficitarno zanimanje u ovoj školi odobren je samo upis na zanimanje bravar/zavarivač i to za 12 učenika, što je pola odeljenja. On pojašnjava da bi svakako i upisali ovo zanimanje, za koje su prošle godine za 12 odobrenih mjesta imali preko 30 prijava. Ove godine, s obzirom na subvenciju Vlade RS očekuje se duplo veći broj, a biće primljeni najkvalitetniji učenici iz osnovne škole.\nZapošljavanje učenika koji završe smer na ovoj školi je omogućeno u najvećoj zvorničkoj kompaniji „Alumina“, ističe Grujić. Većina učenika koja su se školovala u ovoj školi od otvaranja 1972. Godine , svoje radno mjesto našla je u kompaniji tada FG „Birač“, sada „Alumina“. „Za ove učenike koji sada završavaju srednju školu, siguran sam, pošto su to kadrovi koji su obučavani baš u kompaniji Alumina, u njenim radionicama, tačnije u mašinskoj i elektro radionici i koji su osjetili radnu atmosferu, sistem rada, da će brzo naći svoje radno mjesto u ovoj kompaniji, ističe Grujić.“\nSaradnja „Alumina“ i Tehničko školski centra uspostavljena je prije tri godine , kada je kompanija „Alumina“ ponudila svoje radionice za obavljanje praktične nastave i obezbijedila besplatne autobuske karte za učenike koji se školuju za zanimanje zavarivač. Učenici Tehničko školskog centra od tada svoju praksu obavljaju u ovoj kompaniji i na najbolji način stiču iskustva od starijih kolega u Alumini. Pored zavarivača, saradnja se odvija i za zanimanja obrađivač metala rezanjem, električar, rukovalac građevinskih pretovarnih mašina.\nPraktična nastava u kompaniji „ Alumina“ se odvija kroz teorijski i praktični rad koji čini 90 odsto ovakvog vida nastave. U radnoj sedmici učenici svoju praksu obavljaju dva do tri dana, u dvije smjene, od 8 do 13 časova i od 13 do 18 časova, a obezbeđena su im lična zaštitna sredstva (radna odjela, zaštitna oprema), topli obrok u menzi kompanije i što je najvažnije obezbjeđena im je besplatna edukacija, pojašnjava nam Velibor Lalić direktor sektora mašinskog održavanja u kompaniji „Alumina“.\nU radionicama kompanije „Alumina“ učenici stiču pravu sliku proizvodnog procesa. Na radnom mjestu mogu da vide i nauče koje su im radne obaveze, kakav je uređaj na kom rade, kako on funkcioniše, kako se vrši obrada, a svaki od njih ima svog mentora koji nadgleda njihov rad. „Mi obučavamo učenike, pratimo njihov rad i ponašanje, njihove sposobnosti, u kom pravcu se razvijaju. Naši iskusni majistori im daju sugestije kako da što prije postignu potrebne vještine po svim osnovama. Svojom željom za učenjem, vještinama i sposobnostima, ali i radnom disciplinom, izdvoji se par mladića, tokom trajanja praktične nastave,“ kaže Lalić.\nVule Ikonić, koji je prije dvije godine završio svoje školovanje u Tehničko školskom centru je na sebe skrenuo pažnju i jedan je od primjera koliko je saradnja „Alumine“ i Tehničko školskog centra dobra ideja. „Ikonić je primjer da svako ko želi da uči, nauči , može naći svoje mjesto u kompaniji „Alumina“. Danas je on ozbiljan kandidat da bude visoko pozicioniran u bravarskom sektoru rada, odnosno kandidat je da bude glavni majstor“, sa ponosom ističe direktor sektora mašinskog održavanja u kompaniji „Alumina“ Velibor Lalić.\nPravi odabir zanimanja koja se školuju u Tehničko školskom centru prepoznat je i van teritorije Republike Srpske. Otvaraju se nove mogućnosti za saradnju i u susjednoj Republici Srbiji, jer su zanimanja koja se obrazuju u ovoj školi sve interesantnija. „ Prije nekoliko dana smo imali razgovor sa kineskom kompanijom MINT AUTOMOTIV EVROPA, koja otvara svoje pogone u susjednoj Loznici, rekao nam je Grujić, dodavši da ova kompanija u narednim godinama planira zaposliti oko 4000 radnika. „Oni su nam ponudili dobre uslove za obavljanje praktične nastave i već su pozvali naše učenike koji su ove godine završili školovanje da apliciraju za zapošljavanje. Iskazali su potrebu za zapošljavanjem različitih profila koji se, upravo, obrazuju u našoj školi.“\nSaradnja privrede i stručnih škola je od velikog značaja za obrazovanje kadrova koji će moći odgovoriti budućim izazovima u ostvarenju poslovnih ciljeva privrednih subjekata. Škola koja prati potrebe privrede i prilagodjava otvaranjem novih smerova, upis i školovanje deficitarnih zanimanja na tržištu rada je Tehnički školski centar iz Zvornika.


Učenicima iz Niša beogradski gimnazijalci poklonili robota - Novinari Online\nUčenicima iz Niša beogradski gimnazijalci poklonili robota\nNa Međunarodni dan planete Zemlje učenici i profesori ETŠ „Mija Stanimirović“ posetili su svoje vršnjake Gimnazije „Kreativno pero“ u Beogradu, a u okviru razmene učinika ove dve škole.\nPosađene sadnice prijateljstva\nRazmena niških i beogradskih učenika; Foto: ETŠ “Mija Stanimirović” Niš\n“Organizatori su se potrudili da se osećamo kao u svojoj školi, i ono što je najvažnije srećni smo da možemo da učestvujemo u akciji koja za cilj ima razmenu iskustava, ali pre svega širenje svesti o ekologiji i zaštiti životne sredine.”, rekao je jedan od učenika razmene.\nUčenici Gimanzije „Kreativno pero“ iz Beograda poklonili robota učenicima ETŠ „Mija Stanimirović“ u Nišu\nUčenicima na poklon robot; Foto: ETŠ “Mija Stanimirović” Niš\nNakon sađenja sadnica prijateljstva, predstavnici kolektiva škole uručili su direktoru ETŠ „Mija Stanimirović“, robota novije generacije, koji će značiti učenicima škole u Nišu u cilju realizacije brojnih naučnih projekata.\n“Hvala vam od srca na ovoj donaciji, pogotovu što se radi o robotu za koji ste i emocionalno vezani, budući da ste sa njim učestvovali na Svetskoj olimpijadi iz robotike STEM. Hvala vam.”, poručio je direktor ETŠ “Mija Stanimirović”, Aleksandar Stevanović.\n“Robot će nam biti od koristi i znam da ovog raspusta nećemo odmarati, već ćemo raditi na sklapanju ovog robota.”, dodao je Stevanović.\nOvom prilikom učenici iz Niša su u pratnji svojih domaćina posetili Arboretum Šumarskog fakulteta u Beogradu, zaštićeno prirodno područje u kategoriji spomenika prirode, koje predstavlja jedinstven pejzažno-arhitektonski prostor i vredan arhiv domaćih i stranih vrsta drveća, kao i Kalemegdansku tvrđavu.\nOva razmena je omogućena zahvaljujući humanitarnoj organizaciji “Nađi Raula” i Kancelariji za mlade Niš.\nPrethodni tekstNedelja imunizacije u Nišu: Vakcine deluju, štiteći nas sve zajedno\nSledeći tekstKada farbati uskršnja jaja: na Veliki četvrtak, Veliki petak, Veliku subotu?


In Store | Srbija | Raste potrošnja u Srbiji\nRaste potrošnja u Srbiji\nU istraživanju koje je sproveo AT Kerni ističe se da maloprodaja raste po stopi od 4,1 odsto, a očekuje se da će e-trgovina imati tempo rasta od 9,6 odsto godišnje\nTržište maloprodaje se popravlja, te će uprkos sporijem privrednom rastu ove u odnosu na prošlu godinu rast maloprodaje u 2019. biti 4,1 odsto, pokazalo je istraživanje kompanije AT Kerni.\nTržište maloprodaje u Srbiji prošle godine vredelo je 20 milijardi dolara, a na listi AT Kerni kojom se meri razvijenost tržišta maloprodaje na svetskom nivou Srbija je skočila za osam mesta u odnosu na 2017. godinu\nGrađani Srbije, podsećaju u istraživanju, najviše troše na hranu i bezalkoholna pića - 9,2 milijarde dolara, a dolazak Lidla prošle godine uzburkao je tržište na kom je do tada dominirao Tempo ekspres.\nOčekuje se, kako navode, i rast tržišta odeće i obuće s obzirom na širenje H&M, Inditexa (Zara) i LLP-a, dok bi prisustvo kompanija IKEA, Emeceta i Minio moglo potrošnju u tom sektoru da poveća do sledeće godine na 5,3 odsto. Ova istraživačka kuća podseća da su otovoreni mnogobrojni tržni centri u Beogradu, Nišu i Novom Sadu i da je austrijska kompanija Immofinanz počela da gradi deseti tržni centar pod imenom Stop Shop, gde su među brendovima i Dajhman, Vaikiki, Njujorker, Sport vision, DM.\nAT Kerni je u svom izveštaju analizirao i razvoj e-trgovine u našoj zemlji. Kako se navodi, za sporiji razvoj elektronske trgovine zaslužno je nekoliko faktora, a najznačajniji su odlazak mladih ljudi iz zemlje i loša infrastruktura. Uprkos tome, očekivanja su da će e-trgovina beležiti rast od 9,6 odsto, znatno veći nego tradicionalna kupovina. Prihod od e-trgovine bi tako do 2023. mogao da bude 510 miliona dolara, a najveći udeo u tom rastu imaće elektronika i mediji.\nIako građani Srbije prosečno troše na e-trgovinu tek 61 dolara, AT Kerni procenjuje da bi u naredne dve godine broj onlajn kupaca iz Srbije, kojih je sada 2,9 miliona, mogao da poraste za milion.


Železara Smederevo: Strah Evrope od ’Trojanskog konja’\n15. juli/srpanj, 2016.\nŽelezara Smederevo, ilustrativna fotografija\nŠta se to dešava u smederevskoj Železari? Od početka meseca, kada ju je preuzeo kineski „Hestil“, gotovo da ne prođe dan, a da vesti oko čeličane ne privuku pažnju.\nPoslednja u nizu je informacija da su novi, kineski vlasnici zabrinuti zbog istrage koju je Evropska komisija pokrenula zbog navodnih damping cena čelika pri izvozu u EU, te da od Vlade Srbije traže da pokrije eventualnu štetu.\nIstovremeno, iznenađuje i, doduše nepotvrđena informacija, da je prethodni menadžer, Peter Kamaraš, sa kojim je raskinut ugovor o upravljanju zbog gubitka od 150 miliona evra, ostao u Hestilu na poziciji savetnika.\nŽeljko Veselinović, predsednik sindikata „Sloga“ i odličan poznavalac prilika u smederevskoj Železari u kojoj je i sam radio 13 godina, kratko je sumirao poslednja dešavanja oko čeličane - „Od posla veka, do skandala veka“\nA vesti o problemima, sustižu jedna drugu.\nNakon međusobnih optužbi prethodnog menadžmenta za razloge gubitaka u poslovanju, došla je informacija o pokretanju istrage Evropske komisije zbog navodnog dampinga cena čelika iz Srbije prilikom izvoza u EU.\nPotom je stigla i vest da je Evropsko udruženje proizvođača čelika, "Eurofer“, zabrinuto „zbog mogućnosti da Kina koristi železaru u Srbiji kako bi nesmetano prodavala jeftin čelik u Evropi“.\nTo piše nemački dnevnik "Frankfurter algemajne cajtung“ , koji citira generalnog direktora „Eurofera“, Aksela Egera, a koji tvrdi da će se "železara u Smederevu finansirati velikom kineskom državnom subvencijom", te izrazio bojazan da bi Kina, preko Smedereva, mogla u Evropu da dovozi svoj čelik.\nUpravo mogućnost da u Železaru ulaze državne subvencije, na šta očigledno sumnja "Eurofer“, može predstavljati prepreku za izvoz čelika u EU, objašnjava ekonomski analitičar Mijat Lakićević.\n„To je za EU problem, pošto državne subvencije za kompanije u Kini nisu jasne i transparentne“, ukazuje Lakićević.\n„Pošto Kina i EU nemaju takve odnose i ne mogu da kontrolišu da li kineska država subvencioniše Železaru. Ako se sećate, pre nekoliko meseci je objavljena vest da je ’Hestil’ uzeo veliki kredit od jedne kineske banke, a tamo su banke pod državnim uticajem. Dakle, te tokove novca u Kini između komapnija i države nije moguće utvrditi“, kaže Lakićević.\nSertić: Strah od kineskog čelika\nI ministar Privrede Srbije Željko Sertić kaže da je pozadina ove priče strah od kineskog čelika. On je za RTS rekao i da je da je ministarstvo formiralo poseban tim koji će se baviti pitanjem istrage Evropske komisije o eventualnom kršenju pravila u prodaji čelika.\nPredsednik kompanije "Hestia" Ju Jong i Željko Sertić nakon potpisivanja ugvora o Železari u Smederevu\nNove vlasnike Železare, prema nezvaničnim informacijama, brinu moguće posledice koje bi njihovo poslovanje moglo da ima, poput, kako pišu mediji, zabrane izvoza na tržište EU ili da se čelik iz Smedereva tretira kao kineski, što bi značilo carine od 25 odsto.\nProblem je, ukazuje sindikalac Željko Veselinović, ako je neko mislio da „dolaskom Hestila i kupovinom fabrike u Srbiji može da napravi neki baj-pas i da na neki način kineski čelik, koji se proizvodi u Srbiji, može da prođe u EU bez problema“\nMinistar Sertić, međutim, uverava da "Železara Smederevo neće biti trojanski konj za čelik u Evropi“.\n„Ne samo da imamo uveravanja da će čelik biti namenjen domaćem i evropskom tržištu, nego ćemo i najnovijim tehnologijama omogućiti da Železara bude konkurentna na evropskom tržištu, kao i ostale čeličane u Evropi", rekao je Sertić za RTS, dodavši da neće biti pitanja da li će Srbija moći da izvozi čelik.\nProblem je i državna pomoć koja je morala da bude obustavljan u februaru prošle godine. Podsetimo da je nakon odlaska „Ju-Es stila”, početkom 2012. godine, Železaru u životu održavala država, koja joj je pomagala sve do 1. februara 2015. Posle tog datuma, pravila EU strogo zabranjuju državnu pomoć industriji čelika.\n"Proces je pokrenut na inicijativu Eurofera, pravila su veoma stroga i u svakom detalju ćemo sarađivati i imati otvorene razgovore sa predsavnicima Evropske komisije", kaže ministar Sertić.\nŽeljko Veselinović ukazuje ipak da bi zbog svega moglo da dođe i do zaoštravanja odnosa između „Hestila“ i Vlade Srbije.\n„Isto tako sam siguran da će kineski poslodavac insistirati da tu šteta koja eventualno može nastati ili te carine koje će možda biti povećane za izvoz čelika, pokrije Vlada Srbije, zato što im verovatno nije rečena istina do kraja“\nDo zvaničnih potvrda ovih informacija, nismo uspeli da dođemo ni u Vladi Srbije ni kod novog vlasnika Železare. Ekonomista Mijat Lakićević kaže da je u priči oko Železare previše polu-informacija te da je teško dati tačan sud o trenutnim dešavanjima u Smederevu.\nJedino je izvesno, ističe, da EU pokreće istrage i da one za „Hestil“ ne bi trebalo da predstavljaju iznenađenje.\n„Dakle oni su to mogli da očekuju i to je rizik sa kojim su, svesno, kupili Železaru“, dodaje.\nKamaraš savetnik u Hestilu?\nDrugo pitanje koje bi moglo da zategne odnose Vlade Srbije i „Hestila“ jesu nezvanični podaci da je kompanija zadržala Petera Kamaraša i njegov „HPK Inženjering“, kao savetnike.\nPodsetimo „HPK inženjering“ preuzeo je upravljanje Železarom u aprilu prošle godine, nakon poslednjeg neuspešnog tendera na koji se javio samo američki „Esmark“.\nUgovor sa njima je raskinut 25. juna ove godine, a to je obrazloženo velikim gubicima.\nNakon smene oglasio se i Kamaraš otvorenim pismom u kome je kritikovao menadžment fabrike koji je delegirala država.\nInformacije da je Kamaraš ostao u ’Hestilu’, ima i Željko Veselinović, predsednik sindikata „Sloga“.\n„Da li je on zadržan od strane ’Hestila’ zato što oni smatraju da je on sposoban kadar ili da bi oni u ovom trenutku imali neku lakšu pregovaračku poziciju sa Vladom Srbije zato što Kamaraš sigurno ima određene informacije i zna mnoge stvari koje se tiču samog funkcionisanja cele fabrike u proteklih godinu, dve ili više dana i može da se desi da je to neki vid pritiska i jačanja neke pregovaračke pozicije od strane ’Hestila’ prema državi“, kaže Veselinović.\n„Očigledno, na osnovu svega što se dešava u poslednje vreme, siguran sam da saga nije završena, da problemi tek predstoje i da će tek kulminirati“, dodaje.\nSpor oko čelika, prema pisanju svetskih medija, bio je i među glavnim temama Samita EU-Kina, koji je u utorak i sredu održan u Pekingu.\nIstovremeno, mediji navode i da bi prvi rezultati istrage Evropske komisije trebalo da budu poznati za 15 meseci.


Tramp: Iran je u krizi nakon američkog povlačenja iz nuklearnog sporazuma - Vijesti.me\n"NEREDI U GRADOVIMA, INFLACIJA RASTE"\nAmerički predsjednik Donald Tramp ocijenio je da je Iran u krizi poslije američkog povlačenja iz nuklearnog sporazuma i da SAD podržavaju proteste u Iranu.\n"Neredi su u svim gradovima (Iran), a inflacija raste", rekao je kasno sinoć Tramp u intervjuu za Foks njuz (Fox News) i dodao da iranske vlasti ne žele da njihov narod zna da imaju podršku SAD.\nTramp je rekao da su protesti u Iranu počeli kada je on u maju saopštio da se SAD povlače iz nuklearnog sporazuma sa Iranom koji su 2015. godine potpisale šest velike sile - SAD, Rusija, Francuska, Velika Britanija, Njemačka i Kina.\n"Protesti su širom zemlje kao i neredi koji su izbili poslije američkog povlačenja iz sporazuma. Vidjećemo šta će biti", rekao je Tramp američkoj televiziji poslije prvog bilateralnog sastanka s predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom u Helsiniku.\nAmeričko povlačenje iz nuklearnog sporazuma i najava o povratku sankcija Iranu doveli su do slabljenja iranske valute kao i proteste Iranaca.\nnuklearni sporazum iran\nE === na demokratiju kad svaki bilde može da postane predsjednik SAD .


SIPA izuzima određenu dokumentaciju vlade i NSRS\nKako da limun što duže ostane svež\nTanjug 22. decembra 2021. 13:38\nBANJALUKA/SARAJEVO – Sud BiH izdao je naredbu za izuzimanje određene dokumentacije Vlade Republike Srpske, Narodne skupštine Republike Srpske i više političkih partija u okviru predmeta u kojem postupa Tužilaštvo BiH za krivično delo „napad na ustavni poredak“ BiH.\n„Dakle, ne radi se o pretresanju prostorija ili osoba, kako je objavljeno u pojedinim medijima, nego isključivo o izuzimanju predmeta u skladu sa odredbama Zakona o krivičnom postupku BiH“, navodi se u saopštenju Tužilaštva BiH, prenela je RTRS.\nU izvršenju naredbe postupa Agencija za istrage i zaštitu BiH (SIPA), navode iz Tužilaštva, uz napomenu da više informacija ili detalja ne mogu da daju.\nPred Tužilaštvom BiH vodi se istraga protiv 13 osoba zbog sumnje za činjenje krivičnog dela „napad na ustavni poredak“, u vezi sa poslednjom posebnom sednicom NSRS na kojoj su usvojeni Zaključci o vraćanju nadležnostisa države BiH na Republiku Srpsku.\nKina poziva na smireno rešavanje ukrajinskog pitanja\nS. Koreja ispalila dve rakete, SAD osudile seriju testova\nSAD: Severni tok 2 nece napredovati ako RUS napadne UKR\nPredsednica Srpske od danas u Severnoj Makedoniji\nDanas Međunarodni dan sećanja na zrtve holokausta\nTelegraf: Britanija razmatra slanje trupa u Istočnu Evropu


Bertomeu o Evrokupu: Trogodišnji ugovor za 13-15 klubova - Telesport.rs\nBertomeu o Evrokupu: Trogodišnji ugovor za 13-15 klubova\nPrvi čovek Evrolige, Đordi Bertomeu, govorio je o narednoj sezoni, potencijalnom povratku navijača i promenama u Evrokupu.\n“Očekujemo da bi kapacitet dvorana mogao da bude popunjen 50 ili 60 odsto naredne sezone, ali ako nas je nešto pandemija naučila to je da ono što kažem danas već sutra više ne važi. Na primer mere u Španiji nisu toliko razumljive, navijači su mogli da gledaju rukomet ili futsal, ali ne i Evroligu. Navijačima je bilo teško da shvate ovako nešto, a to je imalo i negativan uticaj na ekonomsku situaciju u klubovima“. rekao je Bertomeu.\nKada je reč o Evrokupu , Bertomeu je izjavio:\n“Želimo da Evrokup što više integrišemo u Evroligu. Razmišljamo i da finale ovog takmičenja bude odigrano tokom Fajnal-fora Evrolige. Očekujemo da fokus bude na 20 timova, koji imaju mogućnosti, želju i ambiciju da budu u Evroligi. Neki će imati trogodišnji ugovor, a sa drugima će se ići na jednogodišnju saradnju. Najverovatnije će 13-15 timova imati trogodišnji ugovor, ali to tek treba da bude utvrđeno“. zaključio je prvi čovek Evrolige.