May: Trump mi je savjetovao da tužim EU | Velika Britanija | Al Jazeera Balkans\nBritanska premijerka je na prijedlog američkog predsjednika rekla da će ipak nastaviti s pregovorima o Brexitu.\nBritanska premijerka brani svoj plan za Brexit i poziva kritičare da ga podržeEPA\nBritanska premijerka Theresa May izjavila je da joj je američki predsednik Donald Trump savetovao da tuži Evropsku uniju u okviru svoje strategije za Brexit.\n"Rekao mi je da bi trebalo da tužim EU, a ne da pregovaram", izjavila je May za BBC.\nTrump je u petak na zajedničkoj konferenciji za novinare sa May rekao da je britanskoj premijerki dao predlog, ne precizirajući o čemu je reč, a koji je ona, kako je tada naveo, ocenila kao previše "brutalan".\nMay se nasmejala na predlog američkog predsednika, rekavši da će nastaviti sa pregovorima, ali je dodala: "Interesantno, ono što je predsednik na toj konferenciji za novinare takođe rekao: "Ne odlazi".\nMay traži podršku za svoj plan Brexita\n"Ne odlazi od tih pregovora, jer ćeš onda biti biti zaglavljena. Zato želim da sednemo da pregovaramo o najboljem dogovoru za Britaniju”, dodala je May.\nBritanska premijerka je branila svoj plan za Brexit i pozvala kritičare da ga podrže.\nOna je rekla da će to omogućiti Velikoj Britaniji da obavlja trgovinske poslove sa drugim narodima, okonča slobodno kretanje ljudi i jurisdikciju Evropskog suda pravde.\nBela knjiga objavljena je u četvrtak objasnila je detalje njenog plana, koji se zalaže za bliske veze sa EU kada je reč o trgovini robom, ali to ne važi i za usluge.\nDonald Trump je, u intervjuu za list The Sun rekao i da Velika Britanija „verovatno neće" obezbediti trgovinski sporazum sa SAD ako se nastavi sa planom premijerke za Brexit.\nOn je rekao da će premijerkin plan „verovatno ubiti sporazum" jer bi to značilo da će SAD „sarađivati sa Evropskom unijom", a ne sa Velikom Britanijom.\nPribinja: Poruke May i Trumpa bez suštine\nPribinja o porukama protesta protiv Trumpa u Londonu


Dimitrije Boarov: Održivost privredne politike\n► Dimitrije Boarov: Održivost privredne politike\nNovembarsko izdanje našeg najuglednijeg analitičkog ekonomskog mesečnika MAT je, ne sporeći niz trenutno povoljnih makroekonomskih indikatora i zasad vrlo povoljne rezultate prvog talasa fiskalne konsolidacije u Srbiji, iznelo generalnu ocenu da održivost tekuće privredne politike zavisi od tri grupe reformi: reformi upravljanja javnom imovinom, reformi fiskalnog sistema i reformi penzionog sistema.\nKada je reč o reformi upravljanja javnom imovinom urednici MAT-a (Stojan Stamenković, glavni urednik, te Miladin Kovačević i Vladimir Vučković) ciljaju na konstituisanje javnih fondova koji bi na ekonomski racionalan način upravljali imovinom s kojom se očigledno do sada tako nije upravljalo, pa ona nije odbacivala praktično nikakvu, a nekmoli normalnu rentu. U fiskalnom sistemu, urednici MAT-a ponavljaju stari zahtev privrede i preduzetnika da se ide u pravcu smanjivanja prevelikog fiskalnog (i parafiskalnog) pritiska na rad, što ne samo da koči legalno zapošljavanje, nego, pre svega, obeshrabruje investitore u radno intenzivne sektore. A baš u takvim sektorima Srbija ima izvesne komparativne prednosti na evropskom tržištu. U pogledu penzionog sistema, urednici MAT-a sugeriraju hrabriji korak u pravcu kapitalizacije Fonda penzijsko-invalidskog osiguranja, jer drugog ozbiljnog rešenja na horizontu praktično i nema. Naime, na dugi rok neodrživo je da se iz budžeta pokriva polovina isplata PIO fonda, što je sada praksa koja direktno sužava prostor i za normalno finansiranje i razvoj svih drugih delatnosti u javnom sektoru. Dakle, PIO fond mora prestati da bude samo protočni bojler između države i penzionera i invalida, nego ga treba osposobiti za pribavljanje i drugih prihoda, osim za prihvat novca iz državnog trezora. Elem, tu se malo šta može postići samo politikom štednje i restrikcija, čije negativne posledice na planu privredne konjunkture nije potrebno (a ni logično) dokazivati.\nVeć i sami podaci o trendovima u srpskoj ekonomiji u ovogodišnjih devet meseci, koje donosi novembarsko izdanje MAT-a, iako sami po sebi govore o popravljanju situacije, upućuju na zaključak da zjapeći strukturni disbalansi nisu savladani, niti ima razloga da se veruje da su u pravcu njihovog zajazivanja učinjeni bitni pomaci.\nNa primer, iako su procene o ovogodišnjem kretanju bruto domaćeg proizvoda Srbije (famoznog BDP-a) već nekoliko puta “poboljšavane” i od međunarodnih institucija, sve do očekivanja da će on ove godine, u odnosu na prethodnu, biti povećan “do jedan odsto” (kako oprezno kaže MAT) – to je još uvek privredni rast po stopi koja spada među najniže u Evropi, pa i u svetu. Naime, dok svetski analitičari jadikuju što će planetarna stopa privrednog rasta u 2015. godini iznositi tek 3,1 odsto (a očekivalo se više), mi bismo bili srećni da smo na tom proseku. Činjenica da se ove godine u Srbiji očekuje skok industrije “do sedam odsto”, samo ukazuje na malo učešće te (nekad) značajne privredne grane na formiranje BDP-a Srbije. Čak ni očekivana prilično visoka stopa rasta investicija od 7,8 odsto ove godine, nije uspela da pokrene stopu rasta BDP-a bitnije naviše, a najviše zabrinjava okolnost da je izvoz posle nekoliko godina rasta, polovinom ove godine “zaustavljen” – najviše zbog usporavanja privrednog rasta u Evropi, što direktno zbog pada kontinentalne konjunkture kao posledice sankcija prema Ruskoj federaciji.\nEvo i drugog primera koji upućuje na zaključak da “sistemski debalansi” i dalje tište ekonomiju Srbije. Za devet meseci ove godine deficit državnog budžeta iznosio je 34,4 milijardi dinara, dok je prošle godine bio veći od 158 milijardi dinara. To je značajan uspeh politike štednje, ali ne veći od projektovanog – pošto su budžetski prihodi u prva tri kvartala ostvareni sa 75 odsto – što znači tačno onoliko koliko se planiralo (ne više, iako je zabeležen ohrabrujući porast naplate PDV poreza od 4,1 odsto). Međutim, rashodi su u prve tri četvrtine godine ostvareni tek sa 65 odsto od onoga kako je planirano – pa se otuda javio značajniji pad budžetskog deficita od zadatog smanjenja. Međutim, osim smanjivanja plata i penzija, tom uspehu značajno je doprinelo i smanjivanje kapitalnih rashoda države, koji su u prva tri kvartala godine ostvareni tek sa 30 odsto (15 milijardi dinara) od onoga što je projektovano. To je svakako izazvalo niz negativnih posledica u domenu privredne konjunkture, koja i inače pati od smanjene tražnje (da ovde ne pokrećemo pitanje drugih negativnih efekata ove prakse na razvojnu politiku).


KOMISIJA ZA ISPITIVANJE POSTUPANJA DRŽAVNIH ORGANA U RASVETLJAVANJU PRIJAVLJENIH SLUČAJEVA NESTALIH BEBA: Komisija održala prvi sastanak. Biće istražen svaki slučaj prijavljene sumnje u otmicu i prodaju bebe ili deteta, na i po rođenju, kao i dosadašnje postupanje državnih organa\nMešovita komisija formirana sa zadatkom da istraži slučaj nestalih beba održala je u ponedeljak prvi sastanak, a član komisije Radiša Pavlović kaže da je Vlada pokazala punu posvećenost rešavanju ovih slučajeva.\nKomisija, u čijem se sastavu nalaze predstavnici državnih institucija i roditelja dece koji sumnjaju da su im deca nestala iz porodilišta, sa predstavnicima Vlade utvrdili su glavni cilj rada - istraživanje svakog pojedinačnog slučaja i prijavljene sumnje u otmicu i prodaju bebe ili deteta, na i po rođenju, kao i dosadašnje postupanje državnih organa i odgovornost u zataškavanju prethodnih istraga.\nPavlović, koji je i predsednik Udruženja za istinu i pravdu o bebama, kaže da je mešovita komisija nastala na inicijativu tog udruženja, kao i da se ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović lično založio za početak njenog rada.\n"Od inicijative do danas prošlo je 11 meseci. Bilo je opstrukcija od strane delova nasleđenog sistema, koji nisu hteli da delegiraju svoje članove, najviše mislim na Ministarstvo pravde koje je najviše kočilo formiranje komisije", rekao je Pavlović.\n"Mi smo 28. marta predali predlog za formiranje komisije, a tražio sam da mi predložimo poslovnik o radu, pravila za sve članove komisije. Ostali su prihvatili, sastanak je bio veoma korektan", kaže Pavlović i dodaje da je sledeći sastanak komisije zakazan za 9. jul.\n"Svaki član komisije će moći da istražuje u skladu sa svojim mogućnostima, sa resursima koje je dala Vlada Srbije", navodi Pavlović i ističe da je otimanje beba bilo organizovano u SFRJ, SRJ, SCG, dok u Srbiji nema takvih slučajeva, izuzev možda pojedinačnih akcija.\n"U pitanju je organizovani kriminal, a vlada je sada posvećena da to reši", kaže on.\nPodseća, da je nalog Srbiji za institucionalno rešavanje pitanja nestalih beba dao Evropski sud u Strazburu pre pet godina, kada je doneo presudu u slučaju Zorice Jovanović protiv Srbije, gde je Srbiji naloženo da Jovanovićevoj isplati novčanu naknadu, budući da tri decenije nije otkriveno šta se desilo sa njenom bebom.\n"Mnogo se spekuliše sa presudom Zorici Jovanović i najveći krivici za to su nevladin sektor, koji kao rešenje nameću novi zakon i tako slučaj ubacuju u pravosuđe. Ja ih molim da nam više ne otežavaju, jer nama treba samo pravda i da sa izvršnom vlašću, policijom i sa roditeljima koji su kontrolori celog procesa rešavamo slučajeve, to je idealan model, jer nemamo poverenje ni u koga osim u sebe i svoje porodice", zaključuje Pavlović.\nPredlog zakona o utvrđivanju činjenica o statusu novorođene dece za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta u Republici Srbiji poslat je u skupštinsku proceduru pre dva meseca, a ukoliko ne bude usvojen do decembra Komitet ministara Saveta Evrope zatražiće od Sekretarijata da pripremi nacrt privremene rezolucije kojom će pozvati Komitet za ljudska prava da razmatra neispunjavanje presude iz Strazbura sve dok ne bude ispunjena.\nIzvor: Vebsajt Novosti, 11.06.2018.


RiTE Gacko: Zakon o javnim nabavkama izazvao negativne posljedice po preduzeće | Hercegovina Press\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić izjavio je danas u Gacku da je Zakon o javnim nabavkama BiH izazvao negativne posljedice po Rudnik i Termoelektranu /RiTE/ „Gacko“, ali da uprava i Vlada Republike Srpske neće dozvoliti da bude ugrožena proizvodnja u ovom energetskom gigantu.\nĐokić je istakao da, nalažući određene procedure, Zakon o javnim nabavkama BiH ne štiti javni interes i njegovom primjenom su ovo, ali i neka druga preduzeća oštećena, zbog čega je neophodno da se „ozbiljno pretrese“ i donesu praktična i bolja rješenja koja bi bila u interesu preduzeća.\n„Zakon u velikoj mjeri mora da prepozna interes države i da je maksimalno zaštiti. Primjenjujući ovakav zakon dolazimo do problema kakvi su nastupili u RiTE `Gacko`“, rekao je Đokić nakon razgovora sa upravom RiTE „Gacko“ i predstavnicima matičnog preduzeća „Elektroprivreda Republike Srpske“.\nRiTE „Gacko“ krajem prošle godine pokrenulo je pred Sudom BiH upravni spor protiv Kancelarije za razmatranje žalbi BiH zbog „nezakonito provedenog postupka“ po žalbama firme „Niskogradnja Marjanović“ iz Prijedora, čime je rad ovog energetskog preduzeća doveden u pitanje.\nKako bi se obezbijedio ugalj za nesmetan rad Termoelektrane „Gacko“, radove otkrivke je trebalo izvršiti najkasnije do novembra prošle godine, što je, kako kažu u ovom preduzeću, onemogućila Kancelarija za razmatranje žalbi BiH nezakonitim rješenjima da se sprovede postupak javne nabavke.\nĐokić je naglasio da je jedan od problema sa kojim se RiTE „Gacko“ susreće i rad sudova u rješavanju upravnih postupaka.\n„Imamo višemjesečno rješavanje sudskih procesa u ovom prizvođaču električne energije koji bi, prema pravilu, trebalo da budu riješeni u roku od 30 dana. Sud BiH to ne radi, zbog čega ovo preduzeće ima probleme“, rekao je Đokić i naglasio da će se morati reagovati u vezi sa ovim pitanjem i tražiti izmjena propisa i ažurnost sudova.\nPrema njegovim riječima, uprava RiTE „Gacko“ će, uz pomoć Vlade Srpske, pronaći način da nesmetano i bez problema radi, uprkos svim problemima sa kojima se u prethodnom periodu susretala u vezi sa otkopom uglja i snabdijevanjem Termoelektrane ovim energentom.\nĐokić je podsjetio da je Vlada Srpske prošle sedmice donijela zaključak prema kojem je naložila RiTE „Gacku“ da, u skladu sa zakonom, preduzme sve mjere da se obezbijedi nesmetana proizvodnja i dovoljne količine energije u okviru planskih vrijednosti.\n„Preduzeće je pretrpjelo veliku štetu što nije planiralo kapitalni remont u prošloj godini i što nije ove godine realizovan, a to nosi određenu vrstu rizika za stabilan rad RiTE u ovom i narednom periodu“, rekao je Đokić.\nĐokić je pohvalio rad uprave RiTE „Gacko“ ukazujući na visok nivo posvećenosti radu i rješavanju složenih problema sa kojima se susreću.\n„Kod njih vidim entuzijazam i spremnost za iznalaženje rješenja i očekujem da će to oni uspješno i završiti“, naglasio je Đokić.\nDirektor RiTE „Gacko“ Miodrag Šešlija istakao je da ima dovoljno uglja do početka redovnog remonta koji je planiran za 3. avgust, ali da će rad ovog preduzeća biti doveden u pitanje ukoliko se ne riješe problemi vezani za otkrivku uglja koji traju već nekoliklo mjeseci.


Udruženje za ginekološku endoskopiju Srbije | Strana 3\nIII Kongres minimalno invazivne ginekologije\nSimpozijum: Male tajne velikih majstora IVF-a\nESGE kurs – LASTT/SUTT\nNovogodišnja poslanica UGESa\nPočinje nova 2015. godina. Uz želje da Vam ova godina bude uspešnija od prethodne, želeli bi smo da se u par reči osvrnemo na prethodnu godinu.\nU 2014 smo po preuzimanju predsedavanja nad UGESom, preuzeli i breme administracije koje to prati. Bilo je neophodno preregistrovati Udruženje na novu upravu, preneti ovlaštenja u banci, potom izmiriti tekuće troškove i konačno preći na posao.\nU prvom delu godine smo se uglavnom nosili sa preregistracijom koja u našoj zemlji traje danima i danima. Potom smo presšli na upravljanje samim udruženjem. Odmah je uočeno da dotadašnji web portal ne odgovara potrebama jednog modernog udruženja koje ima pretenzije na međunarodnu aktivnost. Spisak članova je bio potpuno neažuran, sa podacima koji su u mnogome zastareli. Načini unosa podataka članova nisu omogućavali nikakvu bezbednost pristupa i konačno nije bilo moguće organizovati mailing liste u cilju slanja cirkularnih obaveštenja. Stoga smo redizajnirali sajt iz korena, u prvom mahu ne dajući na težini u dizajnu, već u samoj funkcionalnosti sajta. Oformljena je baza podataka članova, sa ključnim podacima koji omogućavaju nivo bezbednosti, oformljeni diskusioni forumi za članstvo i za naše drage pacijente, načinjena koncepcija sajta i njegovog održavanja koja odgovara zahtevima današnjeg vremena. Do kraja 2014 godine sajt je funkcionisao u test stanju a od prvih dana nove 2015 godine biće u punoj funkcionalnosti.\nDrugi problem sa kojim smo se suočili je mesto našeg udruženja u zemlji i međunarodnim asocijacijama. Zahvaljujući ličnom zalaganju kolega iz Novog Sada, a najviše Prof dr Vesne Kolpitović naše udruženje je članica ESGEa, ali tu se spisak asocijacija završavao. Stoga smo u protekloj godini radili na ovom pitanju i načinili dosta veza u cilju regionalne saradnje sa odgovarajućim udruženjima u Rumuniji, Makedoniji i Hrvatskoj. Povezali smo se sa SLSom, jednom od vodećih američkih i svetskih asocijacija i ponovo uspostavili relaciju sa YUEHom (srpskom asocijacijom minimalno invazivnih hirurga svih grana medicine).\nOvo je posao koji se ne može ni uraditi ni završiti u toku jednog mandata predsedništva i traži višegodišnju ozbilnjost i posvećenost udruženja ka međunarodnoj asocijaciji.\nTreći krupan zadatak koji se nalazio pred nama je bio prevođenje udruženja iz perioda ličnog\nentuzijazma pojedinih istaknutih članova u period kanonizovane edukacije kroz univerzitetske centre i fakultetske ustanove. Prve korake u ovom pravcu su načinili Prof dr Vesna Kopitović i Prof dr Snežana Vidaković u prethodnim godinama, upravljajući svoje ustanove u pravcu podržavanja edukacije iz MIG hirurgije a ključni doprinos je dala i Prof dr Snežana Rakić sa grupom kolega uvođenjem šifara za minimalno invazivne operacije u cenovnik fonda. Ovim MIG više ne predstavlja novitet u medicini već jedan od etablirarih pristupa u hirurgiji a edukacija postaje obaveza fakultetskih ustanova u Srbiji. Naš doprinos je u sugerisanju da se edukacija usklađuje sa principima ESGEa koji su od maja 2014. univerzalno prihvaćeni (u celom svetu).\nKonačno, u 2014. je održan jedan Kongres pod kapom našeg udruženja u Novom Sadu, a u narednoj godini planiramo bazični worshop u maju i mini kongres u Beogradu u septembru. Takođe u 2015. godini počinje i praktična nastava na GAK „Narodni front“ u okviru KME.\nPreostaje nam da našim radom učinimo da forumi na UGESovom sajtu zažive i postanu okosnica rada MIG hirurga Srbije i regiona u oblasti kojom se bavimo. Sada je konačno moguće da se onlajn vode svi ključni poslovi, dogovori, glasanja i ostale neophodne formalnosti za rad jednog vitalnog udruženja u 21. veku. Neophodno je i da se strukturno udruženje reorganizuje u cilju obezbeđenja kontinuiteta rada (i izbegavanja administrativnih komplikacija prenosa predsedništva svake druge godine koje traju mesecima u našoj zemlji). Prema tome i 2015. će biti zahtevna godina ali se nadamo da ćemo, uz vašu punu podršku, nastaviti pravac kretanja i obezbediti kontinuitet rada što su ključni zahtevi za svako udruženje.\nUz najlepše želje za 2015. godinu\nOvaj unos je objavljen pod Vesti 08/01/2015 od strane UGES.


Sindikati za bolju bezbednost na radu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Sindikati za bolju bezbednost na radu\nSindikati za bolju bezbednost na radu\nVIDEO K9: U našoj zemlji do danas je 12 ljudi izgubilo život u ovoj godini koja je proglašena Godinom bezbednosti i zdravlja na radu. Zbog nepoštovanja zakona, odlazak na pojedine poslove je kao odlazak na front, ističu u Savezu samostalnih sindikata grada Novog Sada i opština povodom 28. aprila, Međunarodnog dana bezbednosti i zdravlja na radu.\nSugrađane su sa informacijama o stanju u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu u 2018. godini upoznali članovi samostalnih sindikata grada Novog Sada i opština podelom prigodnih flajera ispred zgrade Radničkog doma.\nBez obzira na primnu Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu, bezbednost radnika na teritoriji Srbije i dalje je veoma ugrožena, tvrde sindikati.\n“28. april obeležavamo kao Međunarodni dan bezbednosti i zdravlja na radu. Ova godina je čitava godina bezbednosti i zdravlja na radu, na predlog Saveza samostalnih sindikata Srbije. Nažalost, nije nam krenulo dobro. Imali smo već 12 smrtnih slučajeva ove godine, a ako vam kažem da smo prošle godine imali 53 smrtna slučaja, to znači da je odavno upaljen alarm, i da se moramo ozbiljno pozabaviti ovim stvarima”, rekao je Vladimir Gvozdenović, predsednik SSSNS i opština.\nAkcijom podele flajera sugrađanima, kako je rekao, želeli su da skrenu pažnju na nesavesnu primenu Zakona o bezbednosti na radu i nepoštovanje propisa, što za posledicu ima visoku stopu povreda i smrtnosti radnika na radnim mestima.\n“U cilju toga, mi radimo ovo da skrenemo pažnju svim bitnim činiocima. Prvo predstavnicima vlasti se mora pokazati da se ne ispalti ne poštovati zakon, potom da se mora poštovati Zakon o bezbednosti i zdravlju na radu, da se moraju koristiti sredstva za obezbeđivanje sigurnosti i zdravlja na radu, edukacija ljudi i to je ono što će nas dovesti do situacije da smanjimo ovaj broj smrtnih slučajeva, nažalost dešava nam se da radnici kad odlaze na posao kao da odlaze na front”, istakao je Gvozdenović.\nRadnicima se, zaključio je Gvozdenović, mora vratiti ono za šta su se jednom izborili, radno vreme od osam sati, bezbednost pri radu i uslovi za očuvanje zdravlja.\nČlanovi sindikata organizovaće i prvomajsku protestnu šetnju u Beogradu, kako bi vlastima i široj javnosti skrenuli pažnju, između ostalog i na probleme bezbednosti zaposlenih i nepoštovanje Zakona o bezbednosti i zdravlju radnika.\nPrethodni tekstGlišić: Finansijska politika Srbije zavisna od MMF-a\nSledeći tekstPraznično radno vreme dežurnih službi


Šerbedžija Archives - Stranica 2 od 2 - Kamenjar\nAll posts tagged "Šerbedžija"\nDruštvo hrvatskih filmskih redatelja i Hrvatska udruga producenata u priopćenju su stali u zaštitu ravnatelja HAVC-a Hrvoja Hribara o čijem je radu Državna revizija dala nepovoljno...\nMLADEN PAVKOVIĆ: Šerbedžija, gdje si bio dok je general Medved bio tri puta ranjen?\nMinistarstvo hrvatskih branitelja Domovinskog rata, na čelu s Tomom Medvedom, ministrom i časnim i uvaženim generalom, napokon poprima sliku koju i zaslužuje. To je čovjek koji...\nMarko Jurič: NESHVAĆENI JUGOSAURUS ŠERBEDŽIJA\nNESHVAĆENI JUGOSAURUS ŠERBEDŽIJA ili kako biti neutralan u nepravdi ili kako se oprati od ideje zločina. Kako mi idu na onu stvar svi ti likovi koji...\nRade Šerbedžija gostovao je na N1 komentirajući optužbe Ministarstva hrvatskih branitelja, od kojih se on potpuno ogradio nazvavši ih neistinom. Šerbedžija je upitan, smatra li da...\nBh. građani trebali bi raditi čak 149 godina da zarade prvi milijun\nIstraživanje je rađeno pod pretpostavkom da se ništa ne troši Da bi jedno kućanstvo zaradilo prvi milijun u Americi, potrebno je 20 godina rada, izračunao je...


Crnogorski odbojkaši i odbojkašice dobili protivnike u kvalifikacijama za EP - Sport\nMuškarci se bore za treće uzastopno učešće na šampionatu Starog kontinenta, dame za prvo\nMuška crnogorska odbojkaška reprezentacija u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo igraće u grupi D, sa Portugalom, Luksemburgom i Islandom, saopšteno je iz Evropske odbojkaške konfederacije (CEV).\nKvalifikacije za EP će se igrati u avgustu, Crna Gora će u prvom kolu gostovati Luksemburgu, protiv kojeg će u gostima završiti kvalifikacije.\nNakon šest odigranih kola (po tri kod kuće i u gostima), plasman na EP odbojkaša izboriće prvoplasirane selekcije iz sedam kvalifikacionih grupa, kao i pet najboljih drugoplasiranih reprezentacija iz svih grupa, pri čemu će se brisati rezultati sa posljednjeplasiranim selekcijama.\nAko budu nastupili u kompletnom sastavu, nema dileme da naši odbojkaši imaju velike šanse da se i treći put uzastopno plasiraju na Prvenstvo Evrope. Portugal je, trenutno, najbolje rangirana selekcija u našoj grupi, na 15. mjestu u Evropi, devet pozicija bolje od Crne Gore. Luksemburg je na 32. mjestu, a Island na 39.\nOdbojkašice Crne Gore igraće u grupi B protiv selekcija Češke, Finske i Islanda.\nPlasman na EP dama izboriće prvoplasirane i drugoplasirane selekcije iz svih šest kvalifikacionih grupa.\nDame nikada do sada nijesu uspjele da se plasiraju na EP, a trenutno su rangirane kao 26. selekcija Evrope. Češka je trenutno 11. selekcija Evrope, Finska je 23. a Island 36.\nNaše odbojkašice će na startu, 20. ili 21. avgusta dočekati Finsku, i protiv iste selekcije će u gostima igrati posljednji meč u kvalifikacijama, 10. ili 11. septembra.\n1.kolo (3. avgust 2022. godine)\nLuksemburg – CRNA GORA\n2. kolo (6/7. avgust)\nCRNA GORA – Portugal\n4. kolo (13/14. avgust)\nIsland – CRNA GORA\n6. kolo (20/21. avgust)\n1. kolo (20/21. avgust)\nČeška – Island\n2. kolo (24. avgust)\n3. kolo (27/28. avgust)\nFinska – Island\n4. kolo (3/4. septembar)\nIsland – Finska\n5. kolo (7. septembar)\n6. kolo (10/11. septembar)\nGRUPA A: Turska, Azerbejdžan, Danska\nGRUPA B: Finska, Letonija, Austrija\nGRUPA C: Belgija, Estonija, Izrael, Farska Ostrva\nGRUPA D: Portugal, CRNA GORA, Luksemburg, Island\nGRUPA E: Hrvatska, Grčka, Norveška, Kipar\nGRUPA F: Slovačka, Španija, Mađarska, Gruzija\nGRUPA G: Rumunija, Švajcarska, Bosna i Hercegovina, Albanija\nGRUPA A: Hrvatska, Izrael, Rumunija, Farska Ostrva\nGRUPA B: Češka, Finska, CRNA GORA, Island\nGRUPA C: Ukrajina, Mađarska, Portugal, Kipar\nGRUPA D: Slovenija, Austrija, Azerbejdžan, Gruzija\nGRUPA E: Slovačka, Španija, Danska, Letonija\nGRUPA F: Grčka, Bosna i Hercegovina, Norveška, Švajcarska\nTagovi: Crna GoraOdbojka\nPutin tvrdi da je postignut određeni napredak u pregovorima sa Ukrajinom


Radonjić na meti evropskih velikana - Crvena zvezda info\nRadonjić na meti evropskih velikana\nSrpski "Orao" bi mogao da se pridruži portugalskim "Orlovima"\nReprezentativac Srbije i fudbaler Marselja Nemanja Radonjić nalazi se na vrhu liste želja Benfike za narednu sezonu, prenose portugalski mediji.\nNakon sjajnih igara u Zvezdi, došla je milionska ponuda iz Francuske, odnosno Marselja, koju srpski klub nije mogao da odbije.\nMeđutim, Radonjić se nije najbolje snašao u ovom klubu, tek kada je krenuo da igra i beleži bolje partije, Marselj ga je poslao na pozajmicu u Hertu, što ga nije poremetilo, te je nastavio u istom ritmu.\nAli, ni klub iz Berlina nije hteo da aktivira klauzulu i otkupi ga za 11.000.000 evra.\nHorhe Sampaoli, trener Marselja je jasno naglasio da Radonjić nije u njegovim planovima i da je slobodan u izboru nove sredine, tu svoju šansu vreba Benfika koja ostaje bez oba krila.\nPedrinjo odlazi put Ukrajine, odnosno u Šahtjor iz Donjecka, dok je Franko Cervi na korak od Selte.\nUpravo iz tih razloga, trener Benfike Horhe Hezus, vidi u Radonjiću "ono što mu je potrebno", ali ni Portugalci nisu spremni da izdvoje cifru od 10.000.000 evra, koliko traže čelnici francuskog kluba.\nMediji u Portugaliji navode da je spremna i alternativa ukoliko Radonjić bude preskup, a u pitanju je fudbaler Santa Klare, Karlos Junior koji košta tek 4.000.000 evra.\nKroz Benfiku su prethodnih desetak godina prošli mnogi srpski fudbaleri, kao što su Luka Jović, Lazar Marković, Ljubomir Fejsa, Nemanja Matić, Andrija Živković, Nemanja Gudelj, Stefan Mitrović, Ivan Šaponjić, Filip Đuričić, Miralem Sulejmani... tu je trenutno i golman Mile Svilar, koji i dalje konkuriše za mesto u reprezentaciji Srbije...


Pehar ide u Bijeljinu: Radnik prejak za trebinjske snove | Trebinje Danas\nFudbaleri Leotara poraženi su i u revanš utakmici finala Kupa Republike Srpske protiv Radnika rezultatom 2-1, čime je ekipa iz Bijeljine, pobjedom u oba meča ukupnim rezultatom 4-1, zasluženo odbranila ovaj trofej i peti put osvojila naslov pobjednika kupa.\nMeč na „Policama“ počeo je odlično za domaći tim koji je već u 3. minuti, preko Ristića, „prepolovio“ kapital Bijeljinaca iz prvog susreta.\nNade Leotara srušio je Peco golom u 55. minuti, da bi pobjedu Radniku i u uzvratnom susretu obezbijedio Kitanović u 86. minuti.\nPobjednički pehar pripao je ekipi Radnika, Trebinjcima su dodijeljene srebrene medalje, dok je priznanje najboljeg igrača finalnog dvomeča ponio Marko Obradović iz Radnika.\n„Obje ekipe u finalu na dostojan način odbranile su instituciju Kupa RS. Ekipa Leotara bila je dostojan protivnik, ali se na terenu ipak vidjelo – zašto je ekipa Radnika premijerligaš, a zašto smo mi u Drugoj ligi RS. Samim tim što smo kao drugoligaši igrali finale – ispisali smo jednu stranicu istorije Kupa RS“, rekao je nakon utakmice Rajko Mičeta, trener FK „Leotar“.


Historijski uspjeh UNSA: Gradonačelnica Karić ugostila pobjednički tim Pravnog fakulteta | Univerzitet u Sarajevu\nHistorijski uspjeh UNSA: Gradonačelnica Karić ugostila pobjednički tim Pravnog fakulteta\nČetvrtak, Januar 20., 2022. - 17:05\nGradonačelnica Benjamina Karić, danas je sa vijećnicima Almom Čengić i Vedadom Deljkovićem ugostila naše evropske prvakinje i trenera ovog pobjedničkog tima, asistenta na Pravnom fakultetu i nosioca Zlatne značke UNSA, Haruna Išerića.\n“8th Trans-European Moot Court Competition izrodio je evropske prvakinje iz Bosne i Hercegovine, našeg Sarajeva i njegovog Univerziteta. Kao neko ko je cijeli život posvetio obrazovanju i pravnim naukama, te ko je i danas angažiran u svojstu eksperta u praksi, sa punim pravom mogu reći da ovi uspjesi svjedoče izvrsnosti našeg Pravnog fakulteta. Pokazali smo da svojim umijećem možemo parirati pravnicima vrsnih univerziteta Evrope. Nagrađeni su vaš rad, trud, htijenje i znanje kao najveće bogatstvo koje vam niko i nikad ne može oduzeti”, poručila je gradonačelnica, te gostima uputila najljepše želje u budućem životu i karijeri.\nPreuzeto sa web stranice: Grad Sarajevo


REKORD RASTE NA „ČETIRI TOČKA” - Biljana Trifunović\nZanimljiva statistika o uvozu SAD–a iz Srbije\nU avgustu je United States Census Bureau (glavni američki statistički izvor o ekonomiji i ljudima) registrovao uvoz SAD–a iz Srbije u vrednosti od 84,7 miliona dolara. U komentaru je rečeno da najveća zasluga za to pripada fabrici „Fijat automobili Srbija”. Inače, u nominalnom smislu je ovo rekordna vrednost, jer je raniji rekord bio zabeležen u julu 1990. godine, kada je uvoz iz Srbije vredeo 83,5 miliona dolara. Sadašnja realna vrednost je ipak manja zbog rasta međunarodnih cena u protekle 23 godine, što je otprilike tri petine ondašnje realne vrednosti. Izvoz u avgustu je bio veći u odnosu na juli (52 miliona dolara), a ako se uporedi sa avgustivskim izvozom prošle godine (14,4 miliona dolara), vredeo je šest puta više.\nUkupna vrednost izvoza bivših jugoslovenskih republika u SAD je takođe dostigla rekordnu vrednost od 182 miliona dolara, i rekordan mesečni suficit od 101,6 miliona dolara, pošto je uvoz bio skromnih 80,4 miliona dolara. Može se reći da zbirni izvoz nikada nije do sada premašio 140 miliona dolara (ne računajući kraj 80–tih i početak 90–tih godina prošlog veka, kada je sličan program izvoza automobila „jugo”, najvećim delom uticao na ukupnu vrednost izvoza).\nZanimljiva je činjenica, da je do aprila 2013. godine (uz dva mesečna izuzetka), Srbija imala po nekoliko puta manju vrednost izvoza u SAD od Slovenije i Hrvatske, dok je u avgustu skoro dostigla zbirnu vrednost izvoza ove dve članice Evropske Unije (Srbija 84,7; Hrvatska 32,4 i Slovenija 53,3 miliona dolara). Srbija je povećala suficit u trgovini sa SAD, u periodu januar–avgust, 12,5 puta (sa 11,1 na 138,9 miliona dolara), jer je izvoz povećan za 146 odsto, a uvoz za 17,6 odsto.\nNajzad, interesantni su i sledeći podaci: BiH je smanjila suficit sa 26,4 na 14 miliona dolara jer je povećala izvoz u SAD za 7,4 odsto, ali i uvoz za 72,4 odsto; Hrvatska je povećala suficit sa 56,8 na 74,3 miliona dolara, pri rastu izvoza sa 1,2 odsto, i smanjivanju uvoza za 6,5 odsto; UNMIK Kosovo je smanjilo deficit sa 11,9 na 8,4 miliona dolara jer je smanjilo uvoz sa 12 na 8,8 miliona dolara, dok je povećalo izvoz sa 0,1 na 0,4 miliona dolara; Crna Gora je povećala deficit sa 5,9 na 14,8 miliona dolara tako što je smanjila izvoz (sa 3,3 na 1,3 miliona) i povećala uvoz (sa 9,2 na 16,1); i na kraju, Slovenija je povećala suficit sa 140,9 na 176 miliona dolara, tako što je po manjoj stopi smanjila izvoz (2,3 odsto) u odnosu na uvoz (18,3odsto).


SzS: Šta Dijana Hrkalović radi u Guči? Hrkalović: Došla sam da dam podršku policajcima (VIDEO) - Jutarnji GLASnik\nнедеља, 25 октобра, 2020\nSzS: Šta Dijana Hrkalović radi u Guči? Hrkalović: Došla sam da dam podršku policajcima (VIDEO)\nPosted on 16/12/2018 16/12/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(1)\nSzS: Šta Dijana Hrkalović radi u Guči?; Hrkalović: Došla sam da dam podršku policajcima (VIDEO)\nPovodom hapšenja aktivista Saveza za Srbiju tokom današnjih izbora u Lučanima, članovi Predsedništva i aktivisti Saveza otišli su u policijsku stanicu u Guči da traže oslobađanje jednog od aktivista koji je zadržan gde su, kako kažu, sreli državnu sekretarku Ministarstva unutrašnjih poslova Dijanu Hrkalović.\nU Savezu za Srbiju su postavili pitanje šta Hrkalović radi u Guči na izborni dan, kao i da li je ona ta koja je naredila hapšenje aktivista Saveza za Srbiju. S druge strane, državna sekretarka MUP-a Dijana Hrkalović u zvaničnom saopštenju ističe da je došla da obiđe policijske službenike i pruži im podršku zbog medijskih napada Boška Obradovića.\nPredstavnici liste „Savez za Srbiju-Savez za Dragačevo-Milan Radičević“ predvođeni liderom Dveri Boškom Obradovićem i potpredsednikom Narodne stranke Miroslavom Aleksićem u protestnoj povorci otišli su do policijske stanice u Lučanima zbog privođenja potpredsednika Izvršnog odbora Narodne stranke Lazara Đurovića.\nNakon što su ispred stanice su uzvikivali „Pustite Lazara!“ i „Uhapsite Vučića!“, a zatim ušli u stanicu i zahtevali da Đurović bude pušten. U stanici su videli državnu sekretarku MUP-a Dijanu Hrkalović.\n„Šta Dijana Hrkalović radi u Guči na izborni dan? Da li je ona ta koja je naredila hapšenje aktivista Saveza za Srbiju? Dokle idu zloupotrebe državnih funkcija za jedne lokalne izbore? Da li će ona da broji glasove večeras kao što je Barbara brojala učesnike protesta? Dokle idu zloupotrebe državnih funkcija za jedne lokalne izbore? Da li će ona da broji glasove večeras kao što je Barbara brojala učesnike protesta?“, ističu u SzS u zvaničnom saopštenju.\nNakon toga, državna sekretarka Dijana Hrkalović izdala je saopštenje u kome je istakla da su predstavnici Saveza za Srbiju, predvođeni Boškom Obradovićem, večeras nasilno upali u policijsku stanicu u Guči, kako bi se obračunali sa policijskim službenicima i sprečili ih u njihovom radu.\n„Navodno, nezadovoljni privođenjem Lazara Đurovića, jednog od predstavnika njihovog Saveza, koji je doveden u stanicu po nalogu tužioca zbog sumnje da je danas napao novinara ispred jednog biračakog mesta, na najbrutalniji način želeli su da se obračunaju sa ljudima iz policije i tužilaštva, što predstavlja otvoreni udar na institucije države Srbije,“ navodi se u saopštenju državne sekretarke MUP-a.\nKako kaže, ona se zatekla u policijskoj stanici jer je došla da obiđe policijske službenike i pruži im podršku zbog „medijskih napada Boška Obradovića“.\n„U trenutku upada bila sam u policijskoj stanici, a kada sam na pristojan način pokušala da smirim situaciju, usledile su najbrutalnije uvrede od strane Boška Obradovića. Apsolutno me ne čudi što vređa jednu ženu, jer to je njihova već prepoznatljiva politika, pa zato i mogu da razumem. Ja ne tražim zaštitu za sebe, ali ne mogu da dozvolim da Boško Obradović i jedan deo funkcionera Saveza za Srbiju napadaju časne policajce, moje kolege koje predano i pošteno rade svoj posao“, navodi se u saopštenju Dijane Hrkalović.\nDanašnji izborni dan u Lučanima obeležile su međusobne optužbe vladajućeg SNS-a i predstavnika opozicije za krađu glasova, pritisak na glasače i nasilje.\nIzvor: Insajder Foto:Screenshot\nNezavisni sindikat policije: Plaketa zahvalnosti Dijani Hrkalović\nSTOP alkoholu za maloletnike-Policijski sindikalni pokret pokrenuo inicijativu da zaštiti omladinu\nBoško Obradović: Srbijom ne vlada Vlada Srbije već mafijaška politička organizacija na čijem čelu su braća Vučić\nSindikat policije Sloga o Hrkalovićki: Policijski ugao gledanja na lokalne izbore u Lučanima VIDEO\nSocijalni protest vojske i policije zakazan za 7. oktobar povod za obračun države sa neposlušnima\nPolicijski sindikat: Ne terajte policajce da žive u strahu, Stefanović demantuje spiskove za otkaz\nTagged DIJANA HRKALOVIĆ, IZBORI U GUČI, POLICIJA\nDRAMA U SNS! Nebojša Stefanović ponudio ostavku Aleksandru Vučiću?!\nProtiv Vučićevog rijalitija i 22.decembra VIDEO\nOne Reply to “SzS: Šta Dijana Hrkalović radi u Guči? Hrkalović: Došla sam da dam podršku policajcima (VIDEO)”\n19/12/2018 у 20:33\nKad o njoj pise glavni i odgovorni urednik Kurira i ujedno presednik drzave znaci pustili su je niz vodu\nPodsećanja: Rani radovi naše Maje: Mlada i neobuzdana (VIDEO)


Istraživanje kapaciteta OCD | Održiva poljoprivreda za održivi Balkan\nVI STE OVDE: Naslovna Podrška civilnom društvu Istraživanje OCD Istraživanje kapaciteta OCD\nPoljoprivreda Priroda Dobrobit životinja Podrška državi Podrška civilnom društvu Uloga OCD Javno zastupanje Istraživanje OCD Istraživanje stavova građana Istraživanje kapaciteta OCD Grant & training Kontakt\nIstraživanje kapaciteta organizacija civilnog društva na Zapadnom Balkanu\nProces integracija država Zapadnog Balkana u Evropsku uniju podrazumeva i brojne izazove u oblasti održive poljoprivrede i očuvanja prirode. Organizacije civilnog društva mogu značajno pomoći u odgovaranju na ove izazove, imajući u vidu njhovu poziciju “mosta između građana i nadležnih institucija” i prisustvo u lokalnim zajednicama. Međutim, da bi svoju ulogu u procesu evropskih integracija mogle uspešno da ostvare, organizacije civilnog društva moraju posedovati određene kapacitete poput: organizacione i finansijske održivosti, ekspertize, vidljivosti i podrške u zajednici, prepoznatosti od strane nadležnih institucija, umreženosti i kapaciteta za javno zastupanje.\nIstraživanje kapaciteta organizacija civilnog društva u Srbiji, Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji, Albaniji i na Kosovu, sprovedeno je juna 2016 godine. Cilj istraživanja je bila procena kapaciteta organizacija civilnog društva u pet zemalja Zapadnog Balkana. Istraživanje je obuhvatilo 652 organizacije civilnog društva u zemljama Zapadnog Balkana koje primarno rade u oblastima održive poljoprivrede i očuvanja prirode. Istraživanje je sprovedeno u dve faze: prva faza istraživanja on-line informacija i internet prezentacija udruženja i druga faza istraživanja kapaciteta za javno zastupanje odabranog uzroka od 200 organizacija civilnog društva.\nNa osnovu ovog istraživanja osmišljen je Program obuke i dodele bespovratih finansijskih sredstava organizacijama civilnog društva na Zapadnom Balkanu (Grant & Training Programme).\n1. Rasprostranjenost organizacija civilnog društva je neravnomerna\nPrimetna je neravnomerna distribucija organizacija civilnog društva u regionu. U Crnoj Gori, većina organizacija civilnog društva se može naći u severnom i centralnom delu zemlje. U Albaniji i Severnoj Makedoniji, većina organizacija, naročito onih sa velikim budžetima su locirane u prestonicama. U Srbiji, a naročito na Kosovu, organizacije se dominantno nalaze u pojedinim oblastima zemlje (prestonice zajedno sa još nekim gradovima i opštinama), što ostavlja manje razvijen civilni sektor u oblasti poljoprivrede u drugim zemljama.\n2. Finansijska održivost organizacija civilnog društva je slaba\nIstraživanje je pokazalo da oko 58% organizija civilnog društva ima godišnje budžete manje od 5.000 EUR; 15% organizacija ima budžete u rasponu od 5.000 do 10.000 EUR; dok 11% organizacija ima budžet u rasponu od 10.000 do 20.000 EUR. Samo 16% organizacija je označeno kao finansijski održivo sa godišnjim budžetima koji prelaze 20.000 EUR i više izvora finansiranja među kojima je i Evropska unija. Samo 4% organizacija u pet zemalja Zapadnog Balkana ima budžet preko 100.000 EUR na godišnjem nivou.\nSlaba finasijska održivost predstavlja najznačajniji problem u radu organizacija civilnog društva u zemljama zapadnog Balkana. Ograničene mogućnosti finansiranja su motiv da neke od ovih organizacija realizuju projekte koji nisu u bliskoj vezi sa njihovom misijom, kako bi osigurali kratkoročni finansijski opstanak. Finansijska neodrživost i ograničeni rezultati javnog zastupanja su posledica odsustva strateškog planiranja i ekspertize što dominira među organizacijama sa godišnjim budžetom ispod 10.000 EUR.\n3. Kapacitet organizacija za strateško planiranje je ograničen\nIako postoje određene specifičnosti u vezi sa pojedinim zemljama, uopšteno gledajući, kapacitet za strateško planiranje organizacija civilnog društva koje rade u oblasti poljoprivrede i očuvanja prirode, jeste u bliskoj vezi sa visinom njihovog godišnjeg budžeta.\nOrganizacije sa godišnjim budžetom manjim od 10.000 EUR najčešće nemaju jasno definisane misije, programe, odnosno posebne oblasti rada, već su posvećene jačanju svesti o širokom spektru tema. Organizacije čiji je godišnji budžet u rasponu između 10.000 i 20.000 EUR imaju jasnije definisana strateška opredeljenja, a njihovi projekti su uglavnom u skladu sa njihovim misijama. Sa druge strane, organizacije sa godišnjim budžetima preko 20.000 EUR najčešće imaju jasno definisane misije i strateške ciljeve, odnosno dobro razvijene programe koji obrađuju ograničen set problema. Interesantno je da iako Crna Gora predstavlja najmanju zemlju u regionu u pogledu broja stanovnika, organizacije civilnog društva koje rade u oblasti poljoprivrede i očuvanja prirode su u odnosu na veličinu broja stanovnika, najrazvijenije baš u Crnoj Gori.\n4. Kapacitet za javno zastupanje je potrebno razvijati kod organizacija civilnog društva\nI kapacitet za javno zastupanje organizacija civilnog društva, jeste u bliskoj vezi sa visinom njihovog godišnjeg budžeta.\nTako se aktivnosti javnog zastupanja organizacija sa godišnjim budžetom manjim od 5.000 EUR odnose pre svega na javne skupove i predavanja, kao i volonterske akcije. Organizacije čiji je godišnji budžet u rasponu između 10.000 i 20.000 EUR imaju veći fokus na programske aktivnosti, a neke su u mogućnosti da se uključe u procese donošenja odluka na lokalnom nivou i projektejavnog zastupanja. Organizacije sa godišnjim budžetima preko 20.000 EUR imaju veoma razvijene kapacitete za javno zastupanje. Međutim, imajući u vidu da samo 16% organizacija pripada ovoj kategoriji, zaključak je da su, generalno gledano, kapaciteti za javno zastupanje relativno slabi.\n5. Politički ambijent je u razvoju ali mehanizmi saradnje organizacija sa državom postoje\nPolitički ambijent za rad organizacija civilnog društva je još uvek u razvoju. U svih pet zemalja postoje državne institucije posvećene razvoju organizacija civilnog društva. Instrumenti javnog finansiranja postoje u svim zemljama, ali se u različitom obimu koriste. Lokalne samouprave, kao i ministarstva nadležna za oblast poljoprivrede i/ili zaštite životne sredine su u svim zemljama u poziciji da finansiraju rad organizacija civilnog društva.\nNajsnažnija politička podrška radu civilnog društva je primetna u Crnoj Gori. Sa druge strane, u Albaniji, jedan od većih problema za civilni sektor predstavlja registracija organizacija civilnog društva. Zbog otežanih i zahtevnih procedura, samo ograničan broj organizacija je registrovan, pa se pretpostavlja da u zemlji ima najmanje 8.000 organizacija civilnog društva, od kojih je samo 6.800 registrovanih.


Dijaspora da pomogne u otkupu praznih kuća na selu - Portal NAŠE SELO\nMinistar za brigu o selu Milan Krkobabić i episkop istočnoamerički Irinej Dobrijević su se sastali i saglasili da je otkup praznih kuća je patriotski zadatak.\nKrkobabić je tom prilikom izjavio da je briga o selima Srbije zajednički zadatak, kao i da nas naši koreni i naš nacionalni identitet podsećaju na tu obavezu.\n– Zahvalan sam vladiki na podršci konceptu kojim ovo ministarstvo nastoji da uspori ili zaustavi odlazak ljudi iz sela u gradove, a i dalje njihov odlazak van zemlje. Očekujemo da nam naši ljudi u rasejanju pruže punu podršku i da uzmu učešće u ovakvim programima, a prvi korak je da očuvamo i vratimo život u napuštene kuće u Srbiji. Apelujemo na ljude iz naše dijaspore da pomognu kod otkupa tih praznik kuća, da pomognu da se u njima nastane neki novi, mladi poljoprivrednici, ali i da i sami možda ponekad u njih svrate. Ovo je apel pojedincima u rasejanju, ali i odgovornim kompanijama i korporacijama iz Amerike da uzmu učešće u programima koji imaju za cilj da iz korena promene sliku sela Srbije, izjavio je Krkobabić.\n-Naši ljudi u Americi su itekako spremni da pomognu opstanak sela Srbije. Većina tamošnjih ljudi zna dobro gde su im koreni. Smatram da je povratak selu od izuzetnog značaja, jer ona predstavljaju, kao i grad, budućnost Srbije, a ta prava ravnoteža nam je, kao i u svemu, potrebna. Proizvod koji ljudi na svojim njivama proizvedu predstavlja ponos Srbije i treba da bude poznat širom sveta, izjavio je vladika Irinej.\nGovoreći o najavljenom programu kupovine praznih kuća, kojih u Srbiji, prema podacima Akademijskog odbora za selo, ima oko 150.000, a još je 50.000 onih čiji je vlasnik nepoznat, ministar Krkobabić je pojasnio kome su namenjene.\n-Kroz program finansijske pomoći za otkup, učinićemo da te prazne kuće u različitim delovima Srbije učinimo dostupnim. Program je namenjen pre svega mladim poljoprivrednicima i mladim bračnim parovima do 45 godina starosti koji žive u zajedničkim domaćinstvima na selu.Ovo je šansa da dobiju svoj krov nad glavom, da zasnuju sopstvena domaćinstva. Drugu grupu čine ljudi znanja i veština koji žele da krenu na selo, lica sa formalnim obrazovanjem iz oblasti medicine, farmacije, poljoprivrede, veterine, prosvetni radnici, ali i zanatlije. Treća grupa ljudi kojoj je ovaj program namenjen su oni koji trenutno žive u gradovima, a imaju nameru da odu na selo i bave se poljoprivrednim ili nepoljoprivrednim delatnostima, ili im pak priroda posla omogućava rad od kuće.\nMinistar je najavio da će se ovaj program uskoro naći pred Vladom Srbije.\nTagged dijaspora, kuće na selu, ministar, selo\nPosted on November 20, 2020 November 1, 2020 Author Sonja Cvetković


Za projekte podrške mladih 350.000 KM\nZa program „Kontinuirana briga o mladima“ sarajevska Općina Centar je u budžetu za ovu godinu osigurala oko 350.000 KM. Oko 100.000 KM planirano je za poticaj zapošljavanja mladih kroz finansiranje i sufinansiranje najboljih poslovnih projekata namijenjenih razvoju poduzetništva i samozapošljavanju mladih. Za realizaciju besplatnih projekata za mlade u Centru za mlade Gorica, izdvojeno je 80.000 […]\nTraži se provjera diploma svih zaposlenika u školama i vrtićima\nNa 77. redovnoj sjednici Vlada Kantona Sarajevo utvrdila je Prijedloge Zakona o osnovnom odgoju i obrazovanju i Zakona o srednjem obrazovanju, te su oni već upućeni u skupštinsku proceduru. Time je napravljen korak ka reformi školstva u Kantonu Sarajevo, a u međuvremenu su objavljeni i detalji novih zakona kojima će se mijenjati obrazovni sistem. No, Saudin […]\nU februaru najviše turista iz Hrvatske, Srbije i Turske\nU februaru ove godine u Federaciji BiH je registrirano 32.944 dolazaka turista, što je za 9,5 posto više u odnosu na februar 2016. godine. Učešće domaćih turista bilo je 40,3, a stranih turista 59,7 posto. Ukupan broj noćenja turista u februaru 2017. iznosio je 61.488 što je za 13 posto više u odnosu februar prošle […]\nDr Hasanbegović: Vakcine u BiH su sigurne i roditelji ih ne bi trebali izbjegavati\nIako je imunizacija u djetinjstvu značajan faktor u smanjenju obolijevanja od pojedinih bolesti, ona je u Bosni i Hercegovini predmet svakodnevnih polemika među roditeljima. Direktor Discipline za zdravlje djeteta na Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu doktor Edo Hasanbegović tvrdi da su vakcine u BiH sigurne i da ih roditelji ne bi trebali izbjegavati jer je […]\nStrana 376 od 386« Prva«...102030...374375376377378...»Zadnja »


Češka je u poslednjem trenutku otkazala učešće zbog velikog broja igrača zaraženih korona virusom, pa su južne komšije upale kao najbolje rangirana selekcija van liste učesnika.\nSeverna Makedonija nije ni dobila šansu da se bori u baražu protiv Francuske, koja je bila bolje plasirana za samo jedno mesto i zato je automatski dobila mesto na Svetskom prvenstvu, odlukom IHF-a, piše Telegraf.rs.\nPodsetimo, slično je i Srbiji oduzeta šansa protiv Slovenije zbog pandemije korona virusa.\nMeđutim, sada će Kire Lazarov i drugovi ipak otići u Egipat i zaigrati u grupi sa domaćinom, Švedskom i Čileom.\nSvetsko prvenstvo u rukometu otvaraju Egipat i Čile u sredu od 19 sati.\nSELEKTOR SRBIJE POZVAO JOŠ JEDNU RUKOMETAŠICU Jovana Kovačević konkuriše za Evropsko prvenstvo, povreda jača od Trifunovićeve\nSelektor ženske rukometne reprezentacije Srbije Ljubomir Obradović odlučio je da pojača konkurenciju u bekovskoj liniji na startu priprema za Evropsko prvenstvo u Francuskoj, pa je ekipi prododao Jovanu Kovačević (22).\nIskristio nepažnju radnice u Leskovcu i UKRAO FIOKU SA PAZAROM, ubrzo pronađen u podrumu


U Beogradu zapalili svijeće za Vukovar: 'To je bio barbarizam' - Civilnodruštvo.hr\nU Beogradu zapalili svijeće za Vukovar: ‘To je bio barbarizam’ Na jednom transparentu pisalo je i da je “Na Ovčari ubijeno više od 200 bolesnih i ranjenih zarobljenika iz vukovarske bolnice, u urbicidu je razoren skoro cijeli grad, prenosi portal 24 sata.\nAktivistice i aktivisti nevladine organizacije iz Srbije “Žene u crnom” u središtu Beograda održale su performans “Vukovar – ubijanje jednog grada” kako bi podsjetile na 27. obljetnicu stradanja tog grada. U središnjoj Knez Mihajlovoj ulici na asfaltu su sa soli ispisale “Vukovar” te zapalile svijeće. Razvile su i velike transparente s natpisima “Nikada nećemo zaboraviti zločine u Vukovaru” i “Odgovornost”. Na jednom transparentu pisalo je i da je “Na Ovčari ubijeno više od 200 bolesnih i ranjenih zarobljenika iz vukovarske bolnice, u urbicidu je razoren skoro cijeli grad”, a dodaje se da je “kroz logore u Srbiji (Aleksinac, Begejci, Beograd, Niš, Sremska Mitrovice, Stajićevo) prošlo više tisuća zarobljenih’. Staša Zajović, koordinatorica Žena u crnom, pritom je rekla da je u Vukovaru počinjen jedan od najvećih zločina na prostoru bivše Jugoslavije, a da je “rušenje i ubijanje Vukovara postalo simbol za barbarsko rušenje gradova”. Prema njezinim riječima o zločinima u Vukovaru ne piše u udžbenicima te da “osuđeni ratni zločinci poput Veselina Šljivančanina moralni i politički autoriteti sponzorirani od države” i “vrše reviziju sudski utvrđenih činjenica u Hagu i reviziju povijesnih događaja”, piše Radio Slobodna Europa.\nIznevjereno povjerenje žrtava u domaće pravosuđe\nTags: Beograd, Domovinski rat, Ovčara, performans, Vukovar, Žene u crnom


Zatražena ostavka Petra Đokića zbog loše politike u vezi s malim hidroelektranama – Bistro Bosno i Hercegovino!\nNakon jučerašnje sjednice Narodne skupštine Republike Srpske na kojoj nisu usvojeni zaključci o uvođenju moratorija na male hidroelektrane, a koje je predložio SNSD u okviru rasprave o Zakonu o koncesijama, Centar za životnu sredinu traži ostavku ministra energetike RS-a Petra Đokića.\nĐokić je nakon sjednice izjavio da se koncesije u RS-u dodjeljuju na bazi realnih procjena te da “ako se sve dosljedno poštuje ne bi trebalo da bude problema”, iako svakodnevno svjedočimo raskopanim koritima rijeka, uništenom biodiverzitetu te posječenoj šumi zbog gradnje i rada malih hidroelektrana.\nIz Centra za životnu sredinu navode da je ministar Đokić i zbog brojnih afera i istraga pokazao da je nekompetentan za poziciju ministra energetike:\n“Koncesije se ne dodjeljuju u svrhu opšteg javnog dobra već ličnih profita gdje, povrh svega, u mnogim slučajevima investitori i izvođači MHE ne poštuju propisane mjere. Često se mijenjaju projekti, inspekcijski nadzor je sporadičan i fingiran, dok su sankcije minimalne. Ovo su sve razlozi zbog kojih bi ministar Đokić trebalo da podnese ostavku kao i zbog činjenice da je kao ministar prednost davao prljavim i štetnim projektima termoelektrana i hidroelektrana dok su solarna, vjetro i građanska energija zanemarene. Zbog toga društvo trpi i ekonomsku štetu koju plaćaju svi potrošači električne energije kroz naknadu za obnovljive izvore energije. Iz te naknade se daju podsticaji za MHE što u RS-u godišnje iznosi u prosjeku 10 miliona KM sa tendencijom rasta”, istakao je potpredsjednik Centra za životnu sredinu Viktor Bjelić.\nUpravo zbog netransparentne dodjele koncesija bez konsultacija javnosti u ranim fazama odlučivanja mnogi građani se bune i protestuju zbog planova za izgradnju malih hidroelektrana.\nIz Udruženja građana “Bjelava” iz Foče koje se bori za spas rijeke Bjelave čije korito devastira koncesionar Srbinjeputevi d.o.o., kažu da nisu znali da će se graditi MHE na njihovoj rijeci, a kada su saznali i vidjeli uništavanje rijeke na kojoj su odrasli organizovali su se i ustali protiv ovog štetnog projekta.\n“Ponadali smo se da će proglasiti moratorijum na MHE, ali očigledno je to bilo previše za očekivati od naših zastupnika. Mi ćemo naše rijeke i dalje da branimo dok god ne dobijemo adekvatnu reakciju nadležnih organa i donosilaca odluka u RS-u koji će podržati svoj narod, a ne pojedince koji se bogate na naš račun”, istakli su iz Udruženja građanja “Bjelava”.\nMnogi poslanici NSRS-a jučer su jasno pokazali da za zaštitu rijeka ne mare. Iako su predloženi zaključci u NSRS bili labaviji od onih koji su nedavno usvojeni u Parlamentu Federacije BiH jasno je da poslanici svoj legitimitet ne zasnivaju na zastupanju javnog interesa. Politička prepucavanja i partijska takmičenja neće pomoći da se zaštite vodni resursi od uništavanja.\n← Općinsko vijeće Drvara: Izmjestiti otpad u roku od 24 sata\nLjudi na plaži u čudu gledali šta ogromna ptica nosi u kandžama →\n27. Aprila 2010. 5. Juna 2019. Senad 2\nKSR Travnik: Pozivne javne rasprave za evet-efendije


Aktivistice svih organizacija u deset bh. gradova - Tuzli, Visokom, Kaknju, Donjem Vakufu, Srebrenici, Bijeljini, Vitezu itd., dijelile su karanfile te propagandni materijal, uz prikupljanje potpisa podrške za uključivanje Romkinja u javni i politički život.\nOva aktivnost dio je projekta finansiranog iz sredstava FIGAP programa, odnosno Agencije za ravnopravnost spolova BiH. Dramski studio Ansambla Bosnia folk iz Zenice organizacijom prigodnog programa u centru grada uputio je čestitku Zeničankama u povodu 8. marta.\nU našem gradu cvijeće su dijeli premijer ZDK Fikret Plevljak, njegovi saradnici i aktivisti SDP-a. Uz ove, objavljujemo i fotografije objavljene na našoj FB stranici sa humanitarnog partyja za Vernesu Osmanbegović, te zabave u hotelu Internacional.\nViše iz kategorije: « U martu ili za 110 hiljada godina Koji ste stanovnik Zemlje »


U Bredi uhapšen Mirza Gačanin i njegova supruga\nSarajevo 11°C Subota 26.09.\n18.05.2020 / 22:14 Crna hronika - Akcija policije\nFoto: Screenshot - Vijesti.ba\nMirza G. iz Bosne i Hercegovine i njegova supruga Rosita van den D. iz Holandije uhapšeni su jutros, javlja holandski portal bndestem.nl\nPrema prvim informacijama, policija je jutros u holandskoj Bredi digla iz kreveta dvoje osumnjičenih u velikoj međunarodnoj istrazi pranja novca.\nHapšenja i pretresi nastavak su policijske akcije iz jula 2019. u kojoj je izvršeno više od dvadeset pretraga u Holandiji, BiH, Španiji, Belgiji i Sloveniji.\nU Holandiji se akcija usredotočila na nekretnine i firme u vlasništvu sumnjivog para ili njihovih povezanih firmi, uključujući galeriju „Puro Arte“ na Hagdijku i kuće na Slingervegu, Blauvtjesu i Oleanderstraut, između ostalog.\nSkupi automobili, uključujući Ferrari, Hummer i Porsche, zaplijenjeni su u Holandiji i BiH.\nHolandski mediji podsjeća na pisanje bh. medija da osumnjičeni iz Brede, porijeklom iz BiH, radi za međunarodnu kokainsku bandu s Balkana, kartel Tito i Dino. Vođa kartela Edin G., rođak je uhapšenog iz Brede.\nHolandski portal Bndestem navodi da je zločinačka organizacija jedan od pet takozvanih balkanskih kartela koji, prema podacima Interpola, kontroliraju 80 posto trgovine kokainom između Perua i Evrope.\nProteklih godina presretnuto je 14.000 kilograma kokaina, što policija pripisuje kartelima Tito i Dino. Prema američkim službama, kartel je između ostalog sarađivao i s Ridouan Taghijem, koji im je od tada isporučio Dubai.\nU sudaru kod Zvornika dvoje povrijeđenih\nNožem ubio suprugu pa pokušao samoubistvo\nKamion sletio u provaliju u Čevljanovićima\nU mjestu Čelebići


Đilas: Nema logike da se na teritoriji Beograda prave centri za azil - Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila / Asylum Protection Center\n- Nema logike da se na teritoriji Beograda prave centri za azil, za to imate moju punu podršku. Ovo je opština u kojoj nema industrije i već ima dovoljno svojih problema. Izgleda da neko hoće da kazni Mladenovac pošto je opštinska vlast u rukama demokrata - oceni je Đilas.\nOn je naglasio da građani imaju veliku energiju sa kojom mogu mnogo da urade i podsetio da su "šetali i ranije".\nNa tribini je rečeno da 17,26 hektara obradive zemlje mogu da se iskoriste na bolji način nego za izgradnju azila.\nEkstremistički pokret SNP Naši, tražio je ranije da se zabrani izgradnja centra za azilante u Rumi, koristeći slične argumente kao i vođa DS.\n- Ukoliko režim zaista odluči da tražioce azila prebaci iz Banje Koviljače u Rumu, SNP Naši će pozvati građane na mirne proteste i blokadu stare vojne kasarne kako bi se sprečilo njihovo useljenje. Razumemo potrebu da se problem reši, ali ne svaljivanjem problema na leđa građana Rume - saopštili su tada Naši.\nNous avons 2041 invités et aucun membre en ligne\nVous êtes ici : Ciljevi i programi rada sa ženama i decom Vesti Đilas: Nema logike da se na teritoriji Beograda prave centri za azil


Užice muškarci zainteresovani za vezivanje dejt, Bondage\nUžice Muškarci Zainteresovani Za Vezivanje Dejt\nDa li tražite partnera? Pregledajte najnovije korisnike u nastavku i možda baš pronađete svog savršenog saputnika. Flertujte s njima i dogovorite druženje ove nedelje. Naša zajednica ima na stotine registrovanih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se druže sa nekim kao Vi! Kreirajte svoj potpuno besplatan nalog sad


Bez poštovanja zakona nema uređene države - Dosta je bilo\nPretpostavka funkcionisanja svake moderne države jeste pravni poredak.\nPravni poredak čine, sa jedne strane, usvojeni pravni akti (Ustav, zakoni, uredbe..) a sa druge strane, ponašanje građana u skladu sa usvojenim pravnim aktima.\nUkoliko pravni akt postoji ali se, iz bilo kog razloga, ne primenjuje i ne donosi kvalitativne promene u društvenom životu, taj pravni akt je mrtav, beznačajan jer egzistira samo na papiru.\nDržava poseduje mehanizme prinude kojima može da natera građane da poštuju pravne akte, ali problem nastaje kada pravne akte ne poštuje sama država, odnosno državni organi, jer njih nema ko da prinudi na to.\nU takvim situacijama dolazimo do selektivne primene zakona, najčešće kroz izbegavanje poštovanja zakonskih obaveza kako državnih organa, tako i pravnih i fizičkih lica koja su, na ovaj ili onaj način, bliska partiji na vlasti. Najbolji primer ove pojave je neplaćanje finansijskih obaveza pravnih subjekata u većinskom državnom vlasništvu, javnih preduzeća, tajkunskih kompanija.\nNaravno, oni delovi društva koji znaju da nemaju mogućnost izbegavanja zakonskih obaveza (obični građani) poštuju sve što država od njih traži i time, suštinski, postaju građani drugog reda.\nA zakon bi morao biti jednak za sve.\nNajteži, a time i najopasniji oblik ugrožavanja pravnog poretka je nepoštovanje zakona od strane državnih organa.\nPo Zakonu o budžetskom sistemu Republike Srbije, Vlada je dužna da Skupštini podnese fiskalnu strategiju – dokument kojim se, između ostalog, definišu kratkoročni i srednjeročni ciljevi fiskalne politike i koji je polazna osnova za donošenje budžeta.\nFiskalna strategija, saglasno Zakonu, sadrži:\nsrednjoročne projekcije makroekonomskih agregata i indikatora;\nsrednjoročne projekcije fiskalnih agregata i indikatora;\nciljeve i smernice ekonomske i fiskalne politike Vlade za srednjoročni period za koji se donosi Fiskalna strategija;\nizveštaj o poreskoj politici uključujuči i izveštaj o poreskim rashodima;\nkonsolidovani budžet opšteg nivoa države, kao i konsolidovane budžete centralnog i lokalnog nivoa države;\npregled prioritetnih oblasti finansiranja, koje uključuju i srednjoročne prioritete javnih investicija;\nsrednjoročni okvir rashoda budžeta Republike Srbije, uključujući i ukupne rashode po korisnicima budžetskih sredstava za narednu budžetsku godinu i dve naredne budžetske godine;\npregled i analizu fiskalnih implikacija ekonomskih politika i strukturnih reformi;\nprocenu i kvantifikaciju fiskalnih rizika i potencijalnih obaveza;\nstrategiju za upravljanje dugom države u periodu za koji se donosi Fiskalna strategija.\nFiskalna strategija sadrži tri obavezna dodatka:\nmišljenje Fiskalnog saveta o nacrtu Fiskalne strategije;\nmišljenje Narodne banke Srbije o nacrtu Fiskalne strategije;\nizveštaj o napretku ostvarenom u sprovođenju fiskalne politike definisane u Fiskalnoj strategiji koja je usvojena u prethodnoj fiskalnoj godini.\nVlada je, saglasno Zakonu o budžetskom sistemu, predlog fiskalne strategije morala dostaviti Skupštini najkasnije do 15. juna, a Skupština je morala najkasnije do 30. juna da dostavi Vladi komentare i preporuke u vezi sa fiskalnom strategijom.\nNišta od ovoga nije urađeno. Vlada nije dostavila Skupštini fiskalnu strategiju, a Skupština, logično, nije imala šta da razmatra niti da daje preporuke.\nBez usvojene fiskalne strategije nije moguće na zadovoljavajući način kreirati budžet koji će biti adekvatan potrebama građana i koji će omogućiti državi da ostvari ciljeve projektovane ekonomskom politikom.\nJednostavnije rečeno, najvažniji državni organi, Vlada i Skupština Republike Srbije ne postupaju u skladu za Zakonom o budžetskom sistemu. A Zakon o budžetskom sistemu bi morao biti, u državama koje poštuju i čuvaju svoj pravni poredak svakako i jeste, jedan od temelja države, poput Ustava.\nNaravno, iako je sve ovo potpuno jasno i nekome ko nije pravne struke, niko neće snositi odgovornost za ovako bezobzirno ponašanje jer su institucije Republike Srbije razrušene, jer ne rade svoj posao, jer su slabe i izložene zloupotrebi, jer služe kao kulise iza koji se skriva, doduše sve manje i manje, samovolja i interes jednog čoveka i ljudi bliskih njemu.\nTakvima ovakav sistem i ovakvo stanje odgovara, ali ovakvo stanje ne odgovara građanima. Zloupotreba državnih institucija od strane partija na vlasti mora biti zaustavljena. Pravna sigurnost, nezavisne institucije i uređen sistem mora biti uspostavljen.\nDosta je bilo Novi Sad\n1 Komentar na "Bez poštovanja zakona nema uređene države"\n14. avgusta 2017. 20:47\nSuša u Abu Dabiju


Položaj predsednika 'ljulja' vladajuću koaliciju na Kosovu\nSednica Vlade Kosova, Priština, fotoarhiv\nPitanje izbora budućeg predsednika Kosova nije na dnevnom redu vladajućeg Demokratskog saveza Kosova (DSK). Kako kažu u toj partiji, ovo se pitanje uopšte ne razmatra.\nO izboru novog predsednika Kosova počelo je da se diskutuje odmah nakon što je Specijalizovano tužilaštvo u Hagu predalo na razmatranje optužnicu za ratne zločine protiv aktuelnog predsednika Hašima Tačija (Hashim Thaci).\nNjegov mandat inače ističe u aprilu 2021. godine, kada će se svakako birati novi predsednik.\nMeđutim, predsednik Tači je ranije izjavio da će podneti ostavku ukoliko Specijalizovana veća potvrde optužnicu protiv njega.\nTači predložio produženje mandata Specijalnog suda\nU slučaju ostavke, vršilac dužnosti predsednika postaje predsednik Skupštine Kosova, u ovom slučaju Vjosa Osmani, i ona na toj poziciji može da bude najviše šest meseci.\nInače, Osmani je DSK nedavno smenio sa svim rukovodećih pozicija u toj partiji.\nPotpredsednik Demokratskog saveza Kosova Ljutfi (Lutfi) Haziri u izjavi za Radio Slobodna Evropa (RSE) navodi da se trenutno ne razmatra pitanje izbora predsednika.\nPrema njegovim rečima, na tu temu će se razgovarati u slučaju da optužnica protiv predsednika Tačija bude potvrđena.\n"Sve dok se ne promeni situacija u Kabinetu predsednika, mi nemamo stav i nismo razgovarali ni sa kim o tom pitanju. DSK i dalje vodi ulogu u upravljanju Vladom a prioritet je dijalog sa Srbijom", naglasio je Haziri.\nLjutfi Haziri: Pitanje izbora predsednika se trenutno ne razmatra\nHaziri je kazao da će, ukoliko Kosovo dođe u situaciju da je izbor novog predsednika neophodan, DSK razgovarati o tom pitanju, pre svega, sa koalicionim partnerima, ali i sa opozicionim strankama, te civilnim društvom.\nIzbor predsednika Kosova od nedavno izaziva raspravu, nakon tvrdnji drugog partnera u vladajućoj koaliciji, Alijanse za budućnost Kosova, i njegovog lidera Ramuša Haradinaja.\nHaradinaja je njegova partija već predložila za kandidata za predsednika Kosova.\nU intervjuu za Radio Slobodna Evropa, objavljenom 20. avgusta, on je rekao da se njegova stranka suočava s teškim odlukama, kao što su "ostati na vlast ali usloviti je za pozicijom predsednika".\nHaradinaj za RSE: U Vašington po konačni sporazum sa Srbijom\nDa li je Vlada stabilna?\nIzjave Haradinaja su viđene kao mogućnost destabilizacije ionako krhke Vlade, jer ima podršku samo proste većine, 61 od 120 glasa poslanika u Skupštini Kosova, koliko je i potrebno za njen izbor.\nO mogućnostima izbora novog predsednika Kosova nije bilo reči ni na sastanku koalicionih partnera 24. avgusta, koji je premijer Avdulah Hoti iz redova DSK održao sa liderima Socijaldemokratske inicijative (NISMA) Fatmirom Ljimajem i Alijanse za budućnost Kosova Ramušem Haradinajem.\nNakon tog sastanka, Ljimaj je napomenuo da Kosovo ima predsednika, te razgovore o izboru novog ocenio "sramotnim".\n'Vladajuća koalicija je stabilna sve dok postoji korektno partnerstvo.'\n- Fatmir Ljimaj\n"Zahtevi i ambicije su normalne stvari, ali nisu teme za raspravu u našoj vladajućoj koaliciji. Ima drugih tema o kojima treba da se razgovara. Kosovo ima predsednika, a kada dođe zakonski rok za izbor novog, zna se kako taj proces treba da se odvija. Vladajuća koalicija je stabilna sve dok postoji korektno partnerstvo. U trenutku kada se to izgubi neće nam biti potrebna improvizovana koalicija", rekao je Limaj.\nZamenik predsednika DSK-a Haziri podvlači da se proces izbora predsednika Kosova, ako bude potrebe, treba sprovesti uz dogovor, te napominje da ne sme biti stranačkog ekskluziviteta već mora postojati spremnost da se služi zemlji.\n"To je čisto političko pitanje koje razumem. Ali, verujem da u ovoj fazi nije vreme da pozicija predsednika bude prioritetno pitanje. Taj stav je potvrdio predsednik DSK-a (Isa Mustafa) na sastanku", naglasio je Haziri.\nU međuvremenu, predsednik Demokratskog sveza Kosova Isa Mustafa je 25. avgusta rekao da je Vlada treba institucionalno poštovanje unutar i van nje.\n"DSK će tražiti da Vlada bude spremna, da u bilo koje vreme izvrši izmene unutar nje ukoliko neki ne shvataju šta je red i disciplina", napisao je Mustafa na svom profilu na Facebooku.\nEugen (Cakolli) Cakoli iz Demokratskog instituta Kosova ukazuje da je u prošlosti upravo pozicija predsednika bila kamen spoticanja među političkim strankama na Kosovu, posebno unutar vladajućih koalicija.\nCakoli za RSE kaže da ovo pitanje lako može da postane sporna tačka između stranaka koje čine aktuelnu vladajuću koaliciju, što može da dovede i do pada Vlade.\n"Pitanje predsednika često je bila tema, vršile su se svakodnevne političke kalkulacije. Unutar sadašnje vladajuće koalicije, koja nema dovoljan broj glasova ni za izbor predsednika, a kamoli neophodan kvorum 2/3 većine", naglasio je Cakoli.\nDodaje i da se Kosovo često suočava sa institucionalnim krizama upravo zbog pozicije predsednika, te ocenjuje da bi političke partije trebale da to pitanje reše izbornim reformama.\nKako kaže Cakoli, predsednika Kosova treba da biraju građani direktnim glasanjem na izborima, a ne poslanici u Skupštini Kosova.\nKako se bira predsednik?\nPrema Ustavu Kosova, predsednik Kosova može da imenuje kao vršioca dužnosti predsednika Skupštine, ukoliko on nije u stanju da privremeno izvršava svoje obaveze. Međutim, funkcija vršioca dužnosti predsednika ne može da se obavlja duže od šest meseci.\nMandat aktuelnom predsedniku Kosova Hašimu Tačiju ističe u aprilu 2021. godine.\nPrema Ustavu, predsednik Kosova se bira tajnim glasanjem u Skupštini Kosova, a izbor mora da se izvrši najkasnije trideset (30) dana pre isteka mandata aktuelnom predsedniku.\nSvaki građanin Republike Kosovo može biti predložen za predsedničkog kandidata ukoliko obezbedi najmanje trideset (30) potpisa poslanika u Skupštini Kosova, a za njegov izbor je potrebna dvotrećinska većina (2/3) od ukupnog broja poslanika.\nUkoliko nijedan kandidat ne dobije dvotrećinsku većinu u prva dva kruga, treći put se glasa između dva kandidata koji su u drugom krugu dobili najveći broj glasova.\nZa predsednika je izabran onaj kandidat koji dobije većinu glasova prisutnih poslanika u Skupštini Kosova.\nUkoliko se ni u trećem krugu glasanja ne izabere nijedan kandidat za predsednika Kosova, Skupština se raspušta i raspisuju se novi izbori, koji se moraju održati u roku od četrdeset pet (45) dana.\nTači ne povlači kritike Suda u Hagu ni nakon Pompeovog razuveravanja


Partnerske organizacije "Izlazak" iz Beograda, "Preporod" iz Podgorice i "Proslavi Oporavak" iz Sarajeva odlučile su se na realizaciju ovog projekta jer su uočile nedostatake u sistemima podrške i tretmana ne samo marginalizovanoj grupi zavisnika i oporavljenih zavisnika, nego i deci i svih onih koji su pogođeni zloupotrebom droga u zajednici. Implementaciju je omogućio partner Svetska federacija protiv droga - WFAD (World Federation Against Drugs) uz finansijsku podršku švedskog foruma "Syd".\nKroz projekat su u sve tri države identifikovani svi oni koji rade na području zloupotrebe droga, kako u javnom-vladinom, tako i među organizacijama civilnog društva. Cilj nam je bio prepoznati i proceniti potrebe u radu aktera i podstaknuti na rešavanje istih, štiteći ljudska prava ugroženih, marginalizovanih grupa.\nU naredne tri godine želimo da otvorimo vrata svojih organizacija za sve ugrožene kategorije čiji su životi i životi njihovih porodica promenjeni usled korišćenja supstanci. Takođe, želimo da omogućimo besplatnu telefonsku pomoć svima kojima je ona potrebna kako za savete tako i za krizne situacije čiji je uzrok uzimanje opojnih droga.\nJasno nam je da kao društveno odgovorne organizacije civilnog društva imamo zadatak da utičemo na poboljšanje uslova u zajednicama u kojima živimo. Kroz sopstveni dugogodišnji angažman i iskustva u radu na polju štetnosti droga nadamo se da će ovaj projekat biti jedna bitna karika u konačnom cilju koji je pred nama- izgradnja održivog sistema između svih aktera sa ciljem smanjenja problema zloupotrebe droga i što manjim posledicama po pojedinca, društvo i kompletnu zajednicu.


Otkupljeni polovni automobili - Page 4 of 22 - Otkup Polovnih Automobila\nPočetna / Otkupljeni polovni automobili\nVolkswagen model Golf IV je putnički automobil kompaktne klase. Ovo je četvrta generacija Folksvagen Golfa i naslednik je Folksvagen Golf III. Počeo je sa prodajom oktobra 1997. godine, a bio je najprodavaniji auto u Evropi 2001. godine. Golf četvorka je imao nameru da seriju Folksvagen Golfa unapredi na tržišnom položaju, sa visokokvalitetnim enterijerom i većim […]\nKIA Sorento je model južnokorejskog proizvođača automobila KIA, koji se proizvodi od 2002. godine. U pitanju je, danas veoma popularan, SUV model, a trenutno je u proizvodnji treća generacija ovih automobila. Našu agenciju za otkup polovnih automobila je ovaj put kontaktirao vlasnik polovnog KIA Sorento modela 2005. godište iz Vršca. Važno je pomenuti da smo […]\nFiat je jedan od najzastupljenijih brendova automobila na domaćem tržištu već godinama. Čak i ako bismo pogledali nekoliko godina unazad, možemo da kažemo da ovaj automobil tradicionalno važi za jednog od omiljenih kod Srba. Naravno, od trenutka proizvodnje Fiat vozila u fabrici automobila u Kragujevcu, ova marka je postala daleko najzastupljenija na našim ulicama. U […]\nAudi A6 limuzina pripada grupi automobila gornje srednje klase koju proizvodi poznati nemački gigant iz Bavarske i član Folksvagen grupacije. Do sada se ovaj model proizvodio u pet generacija, a model koji danas predstavljamo pripada trećoj generaciji Audi A6 vozila, koji se proizvodio od 2004-2011 godine. Ovog puta, nas je kontaktirao vlasnik polovnog modela Audi […]\nHyundai Accent je subkompaktni automobil koji od 1994. godine proizvodi južnokorejska fabrika automobila. Do sada su proizvedene četiri generacije ovog modela, a od 2017. godine u prodaji je i peta generacija Hyundai Accent automobila. Osnovne karakteristike ovog modela su pogon na prednje točkove i vrlo kvalitetna izrada gotovo svih ključnih komponenti. Elegantna linija ovog modela […]


Prosečna plata u Srbiji 42.000 dinara\nAvgustovska bruto plata u odnosu na isti mesec 2011. godine nominalno je veća za 9,8 odsto, a realno za 1,8 odsto, saopštio je Republički zavod za statistiku\nProsečna zarada u Srbiji bez poreza i doprinosa u avgustu je iznosila 42.122 dinara. Plata je u odnosu na jul nominalno veća za 2,3 , a realno za 0,7 odsto, saopštio je danas Republički zavod za statistiku.\nProsečna bruto zarada u avgustu bila je 58.503 dinara i u odnosu na julsku nominalno je veća za 2,2 odsto, a realno je veća za 0,6 odsto.\nAvgustovska bruto plata u odnosu na isti mesec 2011. godine nominalno je veća za 9,8 odsto, a realno za 1,8 odsto, dok je prosečna neto zarada u tom periodu nominalno porasla za 9,7 odsto, a realno za samo 1,7 odsto.\nProsečna bruto zarada isplaćena u periodu januar-avgust 2012. godine Srbiji, u odnosu na prosečnu zaradu isplaćenu u periodu januar-avgust 2011. godine, nominalno je veća za 9,6 , a realno za 4,4 odsto.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, prosečna zarada bez poreza i doprinosa u periodu januar-avgust 2012. godine u odnosu na isti period prošle godine nominalno je veća za 9,7 odsto, a realno za 4,5 odsto.


Canon PIXMA G3420 - Canon Serbia\nUživajte u produktivnom štampanju visokog kvaliteta koje je takođe ekonomično pomoću ovog višefunkcionalnog MegaTank štampača visokog učinka sa Wi-Fi funkcijom, vezom sa informatičkim oblakom i svestranim manipulisanjem medijima – za izuzetno oštre dokumente i živopisne fotografije kod kuće ili u kancelariji.\nPovezano, isplativo štampanje velikog obima koje je potpuno pouzdano\nSvaki put na vreme kreirajte izuzetno oštre dokumente i živopisne fotografije pomoću ovog pouzdanog štampača sa dopunjivim kartridžima sa mastilom i Wi-Fi funkcijom.\nRačunajte na kvalitet uz brzinu (9,1 slika u minuti crno / 5 slika u minuti u boji2), sa pigmentnim crnim mastilom koje garantuje izuzetno oštar tekst i odvojenim mastilima u boji za živopisne fotografije u boji. Eksperimentišite sa raznim medijima, pa čak i štampajte banere dužine do 1,2 metra.\nVišefunkcionalni štampač sa dopunjivim kartridžima sa mastilom – PIXMA G3420


Razvijena infrastruktura važan je preduslov za efikasan rad svih učesnika u lancu transporta i logistike. Međutim, kompanije koje posluju u ovom segmentu suočavaju se i sa brojnim izazovima i problemima. Kako za eKapiju kaže profesor Saobraćajnog fakulteta, Milorad Kilibarda, logistika poslednjih godina beleži značajan rast.\n- Razvijaju se domaće logističke kompanije, dolaze strane, grade se logistički centri i prateća infrastruktura. Međutim, taj intenzivan razvoj uglavnom se primeti u okolini Beograda i većih gradova, dok je veliki deo Srbije još uvek nedovoljno logistički razvijen - kaže profesor Milorad Kilibarda.\nKada je reč o podsistemu transporta, stanje je, kaže profesor Kilibarda, znatno lošije.\n- Sem drumskog transporta, koji je dostigao maksimum svog razvoja, drugi vidovi transporta (železnički, vodni i vazdušni) su na vrlo niskom nivou razvijenosti, kada je u pitanju prevoz robe. To je ozbiljna prepreka za efikasnu i ekonomičnu realizaciju međunarodnih i globalnih lanaca snabdevanja. Logistčkim provajderima i špediterskim kompanijama ovakvo stanje transporta značajno otežava i poskupljuje poslovanje u međunarodnoj logistici. Tako na primer, broj kontejnera na tržištu Srbije iz godine u godinu značajno raste, a mi još uvek nemamo ni jedan kompletno izgrađen i razvijen kontejnerski terminal. O drugim tehnologijama intermodalnog transporta da i ne govorimo - ističe naš sagovornik.\nPored slabo razvijenih vidova transporta logisitika se, kaže profesor Kilibarda, suočava sa još jednim značajnim problemom, a to je regulativa.\n- Spore i komplikovane granične procedure, trgovinske i netrgovinske barijere prouzrokuju značajne zastoje i gubitke na području transporta i logistike. Za regulative je vezan još jedan problem, a to je distribucija i isporuka robe u većim gradovima. Trenutno smo svedoci velike zabrinutosti trgovinskih lanaca, distributera i logističkih kompanija, zbog uredbe o vremenu snadevanja gradskih zona u Beogradu. Sve ovo govori da razvoj logistike prate značajna ograničenja i problemi, ali se ipak beleži intenzivan rast ove industrije. U narednim godinama, realno je očekivati da taj rast bude još veći.\nProfesor Kilibarda kaže da najveći izazovi za transportne i logističke kompanije dolaze sa tržišta.\n- Nove strategije proizvodnje i prodaje bez zaliha pred logistiku i lance snabdevanja postavljaju izuzetno oštre zahteve. Od logistike se očekuje da realizuje sve manje i češće isporuke, sa vrlo kratkim i strogim rokovima i velikim "penalima". Često je to sve potrebno realizovati u prostorno razuđenim logističkim mrežama, a uz što manje troškove. Internet prodaja i digitalizacija poslovanja dodatno "vrše pritisak na logistiku". Nedovoljno razvijena logistička infrastruktura, neusklađena regulativa, nerazvijeni pojedini vidovi transporta i druga ograničenja ozbiljno otežavaju efikasnu realizaciju ovako postavljenih logističkih zahteva, procesa i lanaca snabdevanja - ističe.\n(Foto: Travel mania/shutterstock.com)\nInovacije i digitalizacija kao šansa za unapređenje\nSvi ovi izazovi, dolaze sa tržišta i iz okruženja, međutim, kaže sagovornik eKapije, značajni problemi dolaze iz samih kompanija.\n- Naše kompanije, koje su u prošlosti imale izuzetno veliki rast, nisu uspele da izgrade neophodnu unutrašnju strukturu, organizaciju i sistemska rešenja. Ovo se pre svega odnosi na logistiku, koja je za razliku od ostalih funkcija u preduzeću (prodaje, proizvodnje, nabavke) najčešće bila potpuno zapostavljena. Ta nerazvijenost logistike je danas ozbiljno ograničenje efikasnom razvoju i poslovanju kompanija. Drugi problem u kompanijama je odsustvo saradnje i poveznosti svih funkcija u lancu snabdevanja. Često je uzrok problema na području prodaje, nabavke i proizvodnje, a posledice se ispoljavaju na području logistike. Parcijalna rešenja kojima pribegavaju neke kompanije nikada neće doneti veće benefite. Treći problem, je ozbiljan nedostatak radne snage na svim nivoima, od menadžmenta do vozača i radnika u skladištu. Logistika je u suštini radno intenzivna delatnost, oslanja se na ljudske resurse i radnu snagu. Na Srbiju se dugo gledalo kao mesto jeftine a kvalifikovane radne snage, pa je to nekim stranim kompanijama bio glavni motiv dolaska na ovo tržište. Naše kompanije su takođe računale na jeftinu radnu snagu, pa nisu tražili i uvodili neka druga rešenja. Sada se to značajno menja i realno je očekvati da će to biti sve veći problem u godinama koje dolaze - ističe Kilibarda.\nUpravo u ovim problemima, on vidi i šanse za unapređenje.\n- Neophodno je da se kompanije ozbiljno posvete razvoju logističkih rešenja, uvođenju inovacija, digitalizaciji i izgradnji sistemske podrške poslovanju. Nedostatak radne snage, iniciraće brži razvoj i uvođenje rešenja koja se zasnivaju na novim tehnologijama i automatizaciji. Potrebno je ozbiljno raditi na rešenjima koja će početi da zamenjuju čoveka u samom izvršenju poslova. Takva rešenja se u svetu uveliko već primenjuju. Na primer, automatizacija skladišnih operacija, gde čovek samo upravlja a sve operacije se realizuju određenim tehnologijama. S druge strane, potrebno je uvoditi standarde, postupke i procedure rada, što sada većina naših kompanija uopšte nema. Potrebno je rast i razvoj kompanije staviti pod kontrolu, odnosno potpuno upravljati svim funkcijama pa i logistikom. To traži konkretna znanja i veštine, pa je neophodno raditi inovacije znanja i obuke zaposlenih. Ulaganje u kadrove i znanje uvek se isplati.\nKroz razvoj i unapređenje logistike mogu se postići brojni efekti, koji se mogu posmatrati kroz dve ključne perspektive.\n- Prva je da je logistika područje gde se mogu postići značajne uštede, jer je bila godinama "zapostavljena" . To uglavnom nije bio slučaj sa drugim funkcijama u preduzećima. Drugo, efikasna logistika je preduslov za konkrentnost i opstanak na tržištu. Na tržištu će biti uspešne samo one kompanije koje budu imale kompletna logistička rešenja - zaključuje profesor Milorad Kilibarda.


Tramp ponovo uverava stanovnike Guama da su bezbedni! • HAPPYTV.RS\n46 minutes ago • Rijaliti Letnji kamp\nTramp ponovo uverava stanovnike Guama da su bezbedni!\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Donalnd Tramp ponovo je danas uverio stanovnike Guama da su bezbedni, istakvaši da su američke vojne snage u stanju pripravnosti.\nTramp je guverneru Guama Ediju Kalvu ponovio da su SAD 1.000 odsto sa njima i da su bezbedni, preneo je AFP.\nTramp je, takođe, rekao da će Severna Koreja, ukoliko napadne SAD, zaista zalžaliti i da je američka vojska "spremna i naoružana".\nKineski predsednik Si Ðinping pozvao je ranije danas predsednika SAD Donalda Trampa da izbegava "reči i dela" koja bi pogoršala već napetu situaciju na Korejskom poluostrvu, javila je kineska državna televizija.\nSi je, u telefonskom razgovoru sa Trampom, istakao da "Kina i SAD imaju zajednički interes u realizaciji denuklearizaciji Korejskog poluostrva i održavanju mira i stabilnost na tom području", prenosi AFP, pozivajući se na kinesku televiziju Si-Si-Ti-Vi (C CTV).\nPrema njegovim rečima, Kina je spremna da održava komunikaciju sa SAD na bazi uzajamnog poštovanja u iznalaženju odgovarajućeg rešenja.\nOba lidera rekla su da se raduju Trampovom državnoj poseti Kini kasnije ove godine.\n"U ovom trenutku, kinesko-američki odnosi se dobro razvijaju", rekao je Tramp, izrazivši uverenje da ti odnosi mogu biti još bolji.\nKako je prenela kineska televizija, Tramp je sagovorniku rekao da u potpunosti shvata ulogu koju Kina ima po pitanju severnokorejskog nuklearnog pitanja.


Profit Vojvođanskog IKT klastera 44 miliona evra – Personal magazin\nVojvodina je sa 18 odsto učešća u ukupnom izvozu sektora informacionih tehnologija (IT) u Srbiji prošle godine povećala svoj udeo na 38 odsto. Na otvaranju međunarodne konferencije DANUB.IT istaknuto je…\nVojvodina je sa 18 odsto učešća u ukupnom izvozu sektora informacionih tehnologija (IT) u Srbiji prošle godine povećala svoj udeo na 38 odsto. Na otvaranju međunarodne konferencije DANUB.IT istaknuto je da je IT sektor u Srbiji potencijal koji može značajno doprineti napretku ukupne ekonomije, jer je ulaganje u taj sektor “siguran uspeh”.\nDržava bi podsticajnim merama morala da pomogne IT sektoru u Srbiji. Rumunija je, na primer, ukinula poreze i doprinose na svako novo zapošljavanje u IT sektoru, što je od izuzetnog značaja za razvoj IT sektora i bolje je od svakog kredita. Cilj ove dvodnevne konferencije bio je da se stranim investitorima i predstavnicima IT kompanija predstave potencijali i kapaciteti kojima raspolaže IT sektor u Srbiji, odnosno Vojvodini.\nUz podsećanje da je Vojvođanski IKT klaster počeo da radi sa 17 kompanija i uz podršku tri instituta, a da danas broji 28 firmi i podržava ga šest instituta, 1.500 zaposlenih u tim firmama prošle godine ostvarilo profit od 44 miliona evra.\nProfit Vojvođanskog IKT klastera 44 miliona evra was last modified: October 25th, 2011 by Redakcija\nWikileaks se gasi


CEAS saopštenje - Konačno državni popis poginulih tokom NATO agresije - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nCEAS pozdravlja i najavu da će upravo Vlade Srbije obezbediti i sredstva za njen rad. Najavljena vertikalna struktura komisije koja bi trebalo da obuhvata, između ostalih, lokalne policijske stanice, groblja, crkvene parohije, te radne grupe pri nadležnim državnim institucijama poput Ministarstva unutrašnjih poslova i Ministarstva odbrane govore da je namera da se uistinu dođe do što preciznijih podataka. CEAS sugeriše da komisija u svom radu koristi i podatke kojima raspolažu organizacije civilnog društva koje su se bavile ovim izuzetno teškim pitanjem.\nCEAS od svog osnivanja pre deset godina izražava žaljenje što ne postoji državni zvanični spisak svih žrtava NATO bombardovanja, što je najmanje što država može da uradi za nevine civile stradale tokom bombardovanja, ali i pripadnike sistema bezbednosti koji su časno izvršavali svoje dužnosti, ne uplićući se u kvalitet ili smislenost političkih odluka koje su dovele do ove tragedije. To što su neki tokom bombardovanja, kao pre i posle njega tokom sukoba na Kosovu, činili zločine ne sme baciti ljagu na mnoge druge pripadnike sistema bezbednosti.\nCEAS godinama upozorava i da nedostatak državnog popisa poginulih može biti i zloupotrebljavan, i jeste, tendencioznim procenama koje smanjuju ili povećavaju broj poginulih u zavisnosti od željenog cilja manipulacije.\nPodsećamo da se od svog osnivanja, kao redak akter javnog života koji se zalaže i za punopravno članstvo Srbije u NATO ako za to ikada bude artikulisana demokratska većina, borimo i protiv “sugestija” koje neretko dolaze sa političkog Zapada da se „zaboravi prošlost i da se okrene budućnosti.”\nCEAS je upravo nedostatak državnog popisa poginulih i nedovršen proces kažnjavanja svih za zločine počinjene nad civilima tokom sukoba na Kosovu smatrao jednim od razloga da se tako- zaboravi i ide napred, ne postupa. Potrebno je imati što širi unutrašnji i međunarodni konsenzus zasnovan na činjenicama o okolnostima koje su dovele do NATO agresije i njihovim posledicama. Iz njega se ima mnogo toga naučiti u cilju da se takve tragedije nikad ne ponove, ali i da se vodi globalna debata kako ubuduće sprečavati humanitarne katastrofe.\nNeprihvatanje politike zaboravljanja prošlosti i okretanja budućnosti je posebno bitno sada kada se Srbija od petooktobarskih promena do danas suočila sa mnogim aspektima svoje odgovornosti i skoro u potpunosti završila svoj deo obaveza saradnje sa međunarodnim sudovima, što Kosovu tek predstoji. Podsećamo da se i dalje ne zna sudbina oko 1500 Srba i drugih nealbanaca koji su stradali u sukobima na Kosovu, te da za zločine počinjene nad njima skoro niko nije nikada osuđen.\nCEAS se godinama zalaže i da se urade realne procene, u meri u kojoj je to moguće, štete po privredu, infrastrukturu i životnu sredinu i zdravlje građana koje su nastale tokom bombardovanja, te da se u partnerstvu sa političkim Zapadom pristupi njihovoj sanaciji i pomoći Srbiji da se one saniraju, kao i druge posledice zagađenja, koje s bombardovanjem nemaju veze, a sa kojim se Srbija sama neće moći izboriti.\nUtvrđivanje tačnog broja stradalih, kao i okolnosti njihove smrti, te procene druge štete, uz razumevanja okolnosti 98-99, su preduslov i za kompromisno održivo rešenje kojim bi se formalizovali novi odnosi Beograda i Prištine, ali i osnov za zdravu i obostrano korisnu saradnju Srbije sa NATO u budućnosti.\nBeograd, 14. 2. 2020.


PLJAČKA FEDERALNOG NOVCA: „Elektroprenos BiH“ u propaloj Banci Srpske izgubio 13 miliona KM! – Poslovnidnevnik.BA\nHome / Kapital / Bankarstvo / PLJAČKA FEDERALNOG NOVCA: „Elektroprenos BiH“ u propaloj Banci Srpske izgubio 13 miliona KM!\nPLJAČKA FEDERALNOG NOVCA: „Elektroprenos BiH“ u propaloj Banci Srpske izgubio 13 miliona KM!\nmar 31, 2018\tBankarstvo, BiH, Domaće kompanije, Kapital, Kompanije i Tenderi, Vijesti, Zanimljivosti Leave a comment 362 Views\nOkružni privredni sud u Banjaluci odbacio je dio tužbe „Elektroprenosa BiH“ protiv Banke Srpske u stečaju i potvrdio odluku stečajne upravnice da je ovo preduzeće povezano lice sa bankom, te kao takvo spada u red povjerilaca koji će biti posljednji namireni, javio je Capital. ba.\n„Elektroprenos BiH“ je prošle godine, nakon otvaranja stečaja, prijavio 12 miliona KM potraživanja od Banke Srpske, a stečajna upravnica Mirjana Golić mu je priznala 10,3 miliona KM i kao povezano lice ga svrstala ga u peti suspendovani isplatni red.\nPeti suspendovani isplatni red znači da će povjerioci koji se u njemu nalaze svoja potraživanja moći da naplate tek nakon što budu isplaćeni svi ostali ostali povjerioci. To, praktično, znači da bi ovi povjerioci mogli da ostanu bez većeg dijela svojih potraživanja, jer je upitno koliko će banka imati stečajne mase koja će služiti za izmirenje potraživanja povjerilaca.\nNezadovoljan ovakvom odlukom, „Elektroprenos“ je, kao zajedničko preduzeće FBiH i RS, podnio tužbu u kojoj je tvrdio da on nije povezano lice sa bankom i da njegova potraživanja ne trebaju biti u posljednjem redu. Pored toga, „Elektroprenos“ je tražio i da mu se prizna 2,9 miliona potraživanja po osnovu zateznih kamata koje upravnica nije prihvatila.\nPresudom od 6. marta, sud je prihvatio dio tužbe koji se odnosi na kamatu i naložio stečajnom upravniku da „Elektropreenosu“ pored 10,3 miliona prizna i dodatnih 2,9 miliona KM, dok je dio kojim je tražio da njegova potraživanja ne budu u suspendovanom redu odbio.\n„Što se tiče prvog dijela tužbenog zahtjeva koji se odnosi na primjenu odredbi Zakona o bankama u pogledu reda prioriteta isplata priznatog potraživanja sud je utvrdio da je u ovom dijelu tužbeni zahtjev neosnovan. Sud je, u skladu sa zakonskim odredbama, utvrdio da je tužilac povezano lice sa tuženim“, navedeno je u obrazloženju presude.\nOvakav zaključak sud je obrazložio time što su akcionari „Elektroprenosa“ RS i FBiH, dok su akcionari „Banke Srpske“ fondovi, čiji je stopostotni osnivač i vlasnik RS, a kojima upravlja Investiciono-razvojna banka RS čiji je vlasnik i osnivač takođe RS.\n„Navedeni fondovi zajedno imaju više 99 odsto vlasništva nad tuženom. Prema tome, jasno proizilazi da je Republika Srpska imala više od 99 odsto vlasništva nad bankom, a takođe je i osnivač i vlasnik tužioca u procentu preko 40 odsto. Iz toga, a imajući u vidu odredbe Zakona o bankama, jasno proizilazi da je tužilac povezano lice sa tuženom i da se isplata obaveza banke prema „Elektroprenosu“ treba suspendovati sve dok se ne okonča postupak isplate obaveza prema drugim povjeriocima. Zbog toga je sud tužbeni zahtjev u ovom dijelu odbio kao neosnovan“, navodi se u presudi, koja je prema ocjeni pravnih eksperata iz Federacije BiH skandalozna, zbog notorne činjenice da Federacija BiH, kao većinski vlasnik „Elektroprenosa BiH“, nema apsolutno nikakve veze s Bankom Srpske.\nPovjerioci od „Banke Srpske“ u stečaju potražuju 221,5 miliona KM, a priznato je 152,2 miliona.\nViše od dvije trećine priznatih potraživanja, ukupno 112 miliona, čine potraživanja Vlade RS i njenih institucija i javnih preduzeća koji su posljednji u redu namirenja, a što u prevodu znači nikada!\nPrevious NEOČEKIVAN SUSRET: Gepard uskočio u safari vozilo i prestravio turiste\nNext Tesla potvrđuje: Autopilot Modela X je bio uključen u trenutku fatalne nesreće


Naslovna/Politika/Čubrilović nakon sastanka: Tokom ove godine osnivanje nove političke stranke\nČlan Nezavisnog demokratskog kluba u Narodnoj skupštini Republike Srpske Nedeljko Čubrilović očekuje da će tokom ove godine biti osnovana nova politička stranka na principima na kojima je DNS počeo djelovanje 2000. godine.\n“Ima mnogo toga što je kvalitetno i što treba da zadržimo. Ne možemo više da stojimo iza onoga gdje pojedinačni interesi prevlađuju opšte i gdje je pojedinačno ili grupno preče od opšteg interesa”, rekao je Čubrilović novinarima u Banjaluci, nakon sastanka članova ovog kluba sa odbornicima DNS-a u gradovima i opštinama Republike Srpske i dijelom članova Glavnog odbora ove stranke.\n“Vjerujem da smo na pravom putu bez obzira što je on iznuđen i da ćemo napraviti očekivane rezultate”, istakao je Čubrilović, podsjetivši da je ova politička opcija poštovala koalicioni sporazum i prije oktobarskih izbora.\nČubrilović je rekao da je informisan od predsjednika svih regionalnih odbora koji su sada i u funkciji povjerenika da je stanje na terenu veoma pozitivno kada je u pitanju Nezavisni demokratski klub.\n“Sastanak je sazvan kako bismo se međusobno informisali i sagledali ukupnu situaciju u vezi sa bivšom političkom opcijom – DNS-om”, rekao je Čubrilović.\nOn je dodao da su sastanku prisustvovali predstavnici svih devet izbornih jedinica, oko 70 odbornika DNS-a, te članovi Glavnog odbora od kojih mnogi nisu ni dobili poziv za današnju sjednicu u Prijedoru.\nOdbornik u Skupštini Grada Bijeljina Risto Savić rekao je novinarima da su od tri odbornika dva prisustvovala današnjem sastanku u Banjaluci, te da je oko 95 odsto ljudi iz bijeljinske regije izašlo iz DNS-a i podržava Nezavisni demokratski klub.\nOn je rekao da je presedan da su od 14 članova Glavog odbora DNS-a iz Zvornika samo dva dobila poziv za sjednicu Glavnog odbora DNS-a u Prijedoru.


Datum kreiranja: petak, 16 april 2021 10:34\nNacionalna organizacija potrošača Srbije savetuje građanima da hranu preko interneta kupuju samo od registrovanih prodavaca i da izbegavaju kupovinu ove robe ukoliko joj je rok upotrebe pred istekom, izjavio je danas Tanjugu predsednik ove organizacije Goran Papović.\n"Kad je hrana u pitanju, savet potrošačima je da kupuju isključivo preko ovlašćenih onlajn prodavnica i prodavaca koji stoje svojim imenom i prezimenom iza toga i imaju svoju službu za dostavu", rekao je Papović.\nOn je skrenuo pažnju na to da je nelegalna prodaja na interentu uzela maha, i da se u "sivoj" zoni godišnje gubi na stotine miliona evra.\n"Kod hrane je u 90 odsto slučjeva istekao rok trajanja. Na sajtovima koji to prodaju nelegalno nikad nećete videti da li je rok istekao ili je pred istekom roka upotrebe. Samo se vidi lepa slika, i to jeste glavni problem", upozorio je Papović.\nOn je podsetio da Zakon o zaštiti potrošača i Zakon o trgovini jasno propisuju da roba kojoj ističe rok trajanja mora da bude izdvojena u posebne rafove i posebno označena, naglašavajući da to u marketima i prodavnicama inspekcijske službe lako mogu da kontrolišu.\n"Kada je u pitanju prodaja preko interneta, mi smo skoro objavili listu od preko 300 lažnih prodavaca - nepostojećih firmi, privatnih lica, a sada smo primetili da se pojavljuju neke organizacije koje po pravilu prodaju robu kojoj je istekao rok trajanja. Mi smo suoceni sa problemom protiv koga da pokrenemo postupak kad niko do njih nije postavio ni PIB, ni matični broj, ni konto u banci, sve ono što je po zakonu o elektronskoj trgovini obavezan da uradi", upozorio je Papović.\nOn je naveo da potrošači moraju da otvore četvore očiju kada kupuju preko interneta, jer samo kupovinom kod regularnih prodavaca stiču pravo da vrate proizvod ili prijave prekršaj.\nPapović kaže da je po pravilu Ministarsvo trgovine nadležno da reaguje na nelegalnu onlajn trgovinu.\n"Oni su dužni da se time bave na našu molbu i intervenciju, ali se postavlja pitanje da li su u mogućnosti da tako nešto urade, da li imaju kadrovske i tehničke kapacitete za tako nešto", napominje predsednik organizacije potrošača.\nDodaje da je "siva zona" uzela maha, jer je Nacionalan organizacija potrošača popisala više od 300 nelegalnih prodavaca, i mada je onih koji prodaju hranu manji broj, mogu izazvati ozbiljne posledice.\n"Poseban problem su oni koji prodaju suplemente. Tu ima toliko toga sumnjivog, neproverenog, toliko toga neregularnog, ima toliko toga opasnog, jer je ta hrana nebezbedna. Jednostavno, kriza morala je tolika da je dinar preči od bilo čega drugog", ocenio je Papović.\nOn kaže da tu postoje dva problema, prvo je što se ljudi uglavnom ustručavaju da prijave ovakve sluvčajeve, a drugi što nije jasno koga treba prijaviti, jer nije poznato ni ko je takvu hranu proizveo ni ko je prodao.\n"Preporuka je da potrošači budu pažljivi i da zaobiđu one sajtove koje smo mi označili na našoj crnoj listi. Nadam se da ćemo uskoro formirati i belu listu, sa spiskom regularnih prodavaca preko interneta", izjavio je Papović.


U Osmanskom carstvu, posebno u XVII veku pa sve do kraja postojanja carstva, pri Visokoj Porti postojala je visoko cenjena profesija dragomana, prevodilaca i tumača hrišćanskog porekla. Dragomani se u muslimanskim zemljama prvi put javljaju u VIII veku u vreme Abasida, a najveći značaj imaju upravo u vreme velikog Osmanskog carstva gde deluju kao prevodioci, tumači i službeni vodiči između zemalja turskog, arapskog i persijskog govornog područja i evropskih diplomatskih i trgovačkih predstavništava na Bliskom Istoku.\nIstorija usmenog prevođenja i prevoda diplomatske prepiske u Osmanskom carstvu, kao i sva zvanična komunikacija sa zapadnim hrišćanskim zemljama obavljala se neposredno i isključivo preko dragomana, budući da veliki deo visokih muslimanskih uglednika nikada nisu na poruke odgovarali pismenim putem, niti su ikada želeli naučiti bilo kakav jezik nemuslimanskih zemalja. Zbog toga su, pored poznavanja arapskog, turskog, persijskog i nekoliko evropskih jezika, dragomani morali poznavati i druge moderne evropske običaje i znanja, suvereno vladati kulturološkim razlikama i navikama, posedovati izvesne diplomatske veštine i obavljati složene diplomatske zadatke. Visoko obrazovani, dragomani su uglavnom poticali iz imućnih grčkih porodica nastanjenih u Istanbulu (zvanih fanarioti, po Fanaru, delu grada u kome su živeli), vremenom su postajali vrlo uticajne ličnosti i praktično su imali monopol na posredovanje u svim oblicima političke, ekonomske i vojne komunikacije između osmanske elite i Zapada. Na Porti je čak uvedeno i zvanje velikog dragomana, tačnije glavnog prevodioca koji je imao pristup i samom sultanu, bio je desna ruka velikog vezira pri njegovim susretima sa strancima, a sama titula je u pojedinim porodicama postala nasledna i prenosila se generacijama, sa oca na sina.\nNajpoznatiji od velikih dragomana svakako je Aleksandar Mavrokordatos (1636-1709), sin bogatog istanbulskog trgovca grčkog porekla, koji je studirao medicinu na Univerzitetu u Bolonji i bio lekar stranih poslanika u Istanbulu. Zvanje velikog dragomana nasledio je 1673. godine od svog prethodnika Nikusija kod koga je radio kao sekretar, a to je podrazumevalo posebna prava i počasti koje su hrišćani u Osmanskom carstvu retko imali (da bude oslobođen od poreza, da poseduje grb, da ima bradu i nosi posebnu odeću po kojoj se odvajao od svoje okoline, kao i da jaše kroz prestonicu uz posebnu pratnju, poput paša i vezira). Svoju posvećenu službu obavljao je tokom vladavine čak pet sultana, a nekoliko puta je prilikom smena vlasti završavao i u tamnici pod optužbama da je izdajnik. Ipak, uvek je uspevao da se izvuče iz nevolja i vrati na stari položaj, dobivši jednom prilikom od sultana zvanje „čuvara tajne”, počast kakvu nijedan dragoman posle njega više nije dobio.\nUživajući veliko poverenje Porte i sultana Mustafe II, Mavrokordatos je pored Rami Mehmed-paše bio jedan od dva osmanska pregovarača koji su predstavljali Osmansku carevinu na istorijskim mirovnim pregovorima u Sremskim Karlovcima 1699. godine. Upravo je on taj koji je osmislio da se naprave posebni ulazi za sve pregovaračke delegacije (Rusiju, Habzburško carstvo sa Venecijom i Poljskom, posredničke sile Englesku i Holandiju), kao i poseban okrugli sto za pregovore. Smatra se da je svojom umešnošću i mudrošću Mavrokordatos bio glavni turski pregovarač, kao i glavni tvorac Karlovačkog ugovora o miru. Neposredno pred svoju smrt 1709. godine, Mavrokordatos je posredovao i zaključenju konačnog mirovnog ugovora između Osmanskog carstva i Rusije Petra Velikog, a titulu velikih dragomana Porte nasledili su njegovi sinovi Nikola i Jovan. Na mestu nekadašnjih pregovora u Sremskim Karlovcima, po uzoru na prvobitnu drvenu građevinu, podignuta je Kapela mira sa četiri ulaza koja simbolizuju učešće četiri pregovaračke strane, kao mala istorijska posveta ovom velikom dragomanu i diplomati.\nBilo da je reč o velikim istorijskim događajima li svakodnevom životu - komunikacija je jako važna, a prevodioci su uvek bili tu da svojim radom pomognu da ona bude ostvarena, i verujem da ćete se toga setiti kada sledeći put budete čitali knjigu stranog autora prevedenu na jezik koji razumete.


Zeus Case Cooler 80x80 -ZUS8025F cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nZeus Case Cooler 80x80 -ZUS8025F cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Zeus Case Cooler 80x80 -ZUS8025F po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Zeus Case Cooler 80x80 -ZUS8025F na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kućišta oprema cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Zeus Kućišta oprema, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Zeus Case Cooler 80x80 -ZUS8025F sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Zeus Case Cooler 80x80 -ZUS8025F. Pre kupovine, podatke za Zeus Case Cooler 80x80 -ZUS8025F proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.