Drevni Sirmijum - Svedok uspona i pada Rimskog carstva\nPočetna »\tMagazin » Drevni Sirmijum - Svedok uspona i pada Rimskog carstva\nNa samoj granici između Srema i Mačve gde moćna Sava krivuda, pre više od dva milenijuma nikao je grad koji će postati jedna od četiri prestonice Rimskog carstva.\nDanas se pod ulicama savremene Sremske Mitrovice i dalje nalaze neotkriveni i neistraženi tragovi nekadašnjeg drevnog Sirmijuma, "majke svih gradova".\nDrevna prestonica Rimskog carstva\nIstorija Sremske Mitrovice ne počinje sa Rimljanima, već sa ilirskim plemenom Amantinima za koje se pretpostavlja da su još u 4. veku pre nove ere na ušću Bosuta u Savu osnovali svoje naselje. Njegovo ime slikovito opisuje predele koje su zatekli i u prevodu znači "močvara" i "rečni tok".\nRimljani na obale Save dospevaju u 1. veku pre nove ere za vreme vojnih pohoda imperatora Avgusta protiv Ilira i Kelta. Konačnu prevlast nad lokalnim stanovništvom ostvaruju u poslednjim decenijama stare ere, kada za vreme Tiberija ovo malo pograničkom mesto prelazi u ruke Rimljana.\nZaleđe Fruške gore, plodna ravnica Panonije, široka i plovna Sava uticaće na to da Sirmijum postane užurbano trgovačko čvorište. Zbog položaja na reci, postaje i važan vojni centar Rima, odakle su se vojskovođe upuštale u pohode protiv paganskih plemena koja su opsedala severnu granicu carstva, kao i pobunjenika u samoj državi. O značaju i organizaciji ovih jedinica govori činjenica da je Sirmijum bio jedan od nekoliko gradova iz kojih su regrutovani vojnici elitne Pretorijanske garde, telesne garde rimskih careva.\nPolitički značaj Sirmijuma najbolje se prati kroz razvoj od kolonije do jedne od četiri prestonice Rimskog carstva. Za vreme dinastije Flavija dobija status kolonije i nosi naziv Colonia Flavia Sirmium. U narednim vekovima biće središte provincija Panonija, Donja Panonija, Panonija Sekunda i sedište prefekture Ilirika, kao i privremeno sedište čak deset rimskih imperatora. Najznačajniji razvoj doživljava u 3. i 4. veku kada usled unutrašnjih političkih i ekonomskih skukoba, Dioklecijan deli carstvo na četiri dela. Jedan od glavnih gradova novih Tetrahija bio je i Sirmijum.\nIpak, ni ovo nije bilo dovoljno da se spreči propast carstva. I dalje pod napadom avarskih plemena, Rim se suočava i sa novim neprijateljem koji se umesto mačem, protiv vladajućeg sistema borio verom i ljubavlju - hrišćanstvom. I ovde je Sirmijum odigrao važnu ulogu, kada je na Dijaninom mostu na Savi 304. godine pogubljen prvi episkop Sirmijuma Irinej, zajedno sa brojnim vernicima. Ovaj krvavi događaj nije sprečio dalji procvat hrišćanstva, koje za vreme cara Konstantina postaje priznate religija, a Sirmijum pod njegovim pokroviteljstvom postaje važan verski centar. Zanimljivo je i da je Konstantin za vreme svoje vladavine više puta boravio u Sirmijumu, gde mu se i rađa sin Konstancije II.\nPoslednji vekovi Rimskog carstva označeni su prelaskom Sirmijuma iz ruku Rimljana u ruke osvajača koji su prošli kroz Vrata naroda. Godine 380. Sirmijum potpada pod vlast Zapadnih Gota, da bi posle kratkotrajne rimske i vizantijske vlasti, 441. godine u njega ujahao Atila Bič Božji. Opadajuće carstvo još nekoliko puta pokušava da vrati sjaj Sirmijumu, posebno pod Justinijanom II koji ga pripaja Vizantiji. Konačni pad pod avarsku vlast uslediće 582. godine kada posle tri godine opsade avarski kagan Bajan osvaja Sirmijum.\nOvim se završava šest vekova tokom kojih je Sirmijum od močvarnog seoceta prerastao u jedan od najvećih gradova tada poznatog sveta.\nFoto: Wikipedia / Medijski portal Vojvodine\nRodno mesto rimskih imperatora i "majka svih gradova"\nZbog svi navedenih razloga, Sirmijum je tokom svog postojanja bio privremena prestonica rimskih imperatora, od kojih je sedam, a po nekim mišljenjima i deset, rođeno u Sirmijumu i okolinu. Prvi car koji je rođen bio je Trajan Decije, koji je u istoriji bio zapamćen kao prvi Ilir koji je proglašen za rimskog imperatora, čime je ustanovljen presedan za izbor careva koji nisu bili italskog porekla. "Rođeni Mitrovčani" bilu su: Aurelijan, Prob, Maksimilijan Heruklijan, Hostilijan, Konstancije II i Gracijan.\nA grad u kome su rođeni bio je zaista impresivan. Smatra se da je u vreme svog najvećeg uspona u njemu živelo čak 100.000 stanovnika. U jednom zapisu rimskog istoričara Amijana Marcelina stoji da je Sirmijum "slavna i mnogoljudna majka gradova".\nNjegovi obrisi su tek donekle poznati posle arheoloških ispitivanja koja su počela sredinom 20. veka. Tokom vekova rimske vlasti, močvarno zemljište je isušeno, a njegovo mesto zauzele su pravilno uređene ulice, ispunjene prizemnim zgradama, ali i višespratnicama sa stanovima za manje imućne građane, zaštićene od napada osvajača visokim bedemom i rovovima. Pronađeni su ostaci luksuznih rimskih vila ukrašenih freskama i mozaicimaa, sačuvana čitava trgovačka i zanatska četvrt, nekropole, žitnice (horeum). Značajno je i otkriće javnih kupatila, poznatih kao Licinijusova kupatila, koja su pored higijenske uloge u starom Rimu igrala i važnu društvenu ulogu kao mesto okupljanja, druženja i pregovora. Važno je napomenuti i to da je u vreme Rima Sirmijum imao i javni vodovod, za koji je voda obezbeđena na izvorištu na Fruškoj gori i odatle sprovođena vijaduktom do grada.\nIpak, sve ovo ostaje u senci veličanstvene Carske palate. Monumentalni kompleks podignut je krajem 3. ili početkom 4. veka uz samu Savu, obezbeđen posebnim bedemom. Pored službenog dela u kome su stolovali imperatori, imala je i deo za život cara i njegove pratnje, koji je danas otkopan i dostupan javnosti. Na preko 2500 kvm prezentovanih javnosti, nalazi se preko 250 kvm pod mozaicima, dok se na zidovima vide ostaci freski i ornamenata koje su oblikovali najtraženiji umetnici onog vremena. Luksuzu su doprinosili nameštaj i drugo pokućanstvo doneseno iz svih delova carstva. Pronađeni su i ostaci instalacija koje ukazuju da je palata imala i grejanje na topli vazduh, što je omogućavalo ugodan život tokom dugih ravničarskih zima. U nastavku palate nalazio i amfiteatar, koji je predstavljao mesto na kome se imperator obraćao svom narodu. Značaj ove građavine ogleda se i u tome da je ovo jedini do sada pronađeni amfiteatar na teritoriji Srbije.\nZa kraj šetnje kroz drevni Sirmijum, ostavljamo jednu arheološku poslasticu. Naime, ispod samog centra savremene Sremske Mitrovice nalazi se rimski hipodrom koji potiče iz ranog 4. veka nove ere. Izgrađen verovatno za vreme imperatora Licinijusa, ova 450 metara duga i 150 metara široka građevina, predstavlja jedini poznati, ali neistraženi rimski hipodrom na svetu.\nPoslednji dani Marka Aurelija\nJedna istorijska kontroverza već decenijama privlači pažnju istoričara, ali i ljubitelja starog Rima. To je mesto smrti rimskog političara, filozofa i imperatora Marka Aurelija. Iako se kao zvanično mesto navodi Vindobona (današnji Beč), novija istraživanja potvrđuju pretpostavku daje svoje poslednje dane Marko Aurelije provodi u Sirmijumu, gde je boravio tokom pripreme pohoda protiv Germana. Ovde je i oboleo od kuge, od koje umire 180. godine u Carskoj palati. Potom je i spaljen, a njegov pepeo prenesen u Rim.


Varhelji: EU želi da bude više angažovana na zapadnom Balkanu\nEvropski komesar za susjedsku politiku i pregovore o proširenju Oliver Varhelji rekao je poslije sastanka sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem da EU želi dugoročno više da bude angažovana na zapadnom Balkanu i da je ekonomsko-investicioni plan za region dio slagalice nove strategije prema regionu i Srbiji.\nVarhelji je na konferenciji za novinare poslije sastanka istakao da je ekonomsko-investicioni plan vrijedan devet milijardi evra u grantovima bespovratne pomoći i da će biti obezbijeđene finansijske garancije sa međunarodnim finansijskim partnerima.\nEvropski komesar napomenuo je da je plan pomoći zapadnom Balkanu projektovan da ima regionalan efekat i da region i Srbija iz krize izazvane kovidom 19 izađu kao pobjednici, kao i da se promoviše zajedničko regionalno tržište.\n“Cilj je da se promoviše zajedničko regionalno tržište, na osnovu plana Vučića i /albanskog premijera Edija/ Rame. To nam je potrebno da se maksimum izvuče iz plana. Izradili smo plan da svi iz regiona učestvuju u njemu”, rekao je Varhelji.\nOn je naveo da na zapadnom Balkanu vidi neka “uska grla, poput nedostatka infrastrukture, zbog čega su promijenjene trgovinske rute”.\n“Željeznica, putevi, zelenija ekonomija…Mislimo da ovaj region može da raste kao cjelina. Ima veliki potencijal koji može da dovede i ljudski kapital i potrebne su nam veze među svim prestonicama”, izjavio je Varhelji.\nOn je rekao da se tokom izrade plana pomoći zapadnom Balkanu fokusirao i na to da se pronađe način za nova radna mjesta, ali i odgovarajuću investicionu klimu.\nTags #Aleksandar Vučić #Oliver Varhelji\nGruzija pobjedom nad Bjelorusijom na korak od Evropskog prvenstva\nJedan: Vinko Puljić [08.10.2020.]


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Njemačka skinula CG sa liste rizičnih područja\n08. 05. 2021. 12:20 >> 21:22 7\nNjemačka skinula CG sa liste rizičnih područja\nNjemački Institut "Robert Koh" skinuo je Crnu Goru sa liste visoko-rizičnih područja kada je u pitanju pandemija virusa Kovid 19, napisao je na Tviteru premijer Zdravko Krivokapić. Iz Ministarstva zdravlja poručuju kako se nadaju da će nakon Njemačke i zemlje članice EU Crnu Goru ukloniti sa crvene liste.\n"Uvjeren sam da će to doprinijeti odluci njemačkih državljana da svoj odmor provedu u našoj prelijepoj zemlji. Dobro nam došli!", napisao je Krivokapić.\nZa razliku od Hrvatske, Slovenije, Bosne i Hercegovine, Srbije i Sjeverne Makedonije, koje su i dalje na crvenoj listi visoke incidencije korona virusa njemačkog Instituta Robert Koh, naša država više nije u tom društvu. Crna Gora iz te grupe zvanično izlazi u nedjelju, 9. maja kada će biti objavljen novi izvještaj Instituta Robert Koh, saopštilo je Ministarstvo zdravlja.\n„Shodno tome, nadamo se da će nakon Njemačke, i zemlje članice EU Crnu Goru ukloniti sa crvene liste. Ovo je odlična vijest, naročito zbog predstojeće turističke sezone, jer se evropske zemlje uveliko oslanjaju na prognoze instituta Robert Koh, ali i turističke agencije. Smatramo da je ova odluka, između ostalog, podstaknuta i višednevnom posjetom eksperata Instituta Robert Koh našim zdravstvenim ustanovama“, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja.\nRanije je i Švajcarska, koji nije članica EU, ali jeste dio proširenog Šengena, ukolnila Crnu Goru sa liste rizičnih zemalja.\nNjemačka Zdravko Krivokapić\n07. 12. 2021. 33


Imaju 4.000 mHE, hoće još nekoliko stotina 30 Maj 2019 - b92\n30 Maj 2019 Imaju 4.000 mHE, hoće još nekoliko stotina\n3 Dec 2018 Još energije iz Atlanskog okeana\n6 Maj 2018 Francusku očekuje čak 1 GW iz plime i oseke\n4 Mar 2018 Sve više gradova proizvodi struju iz OIE\n5 Jan 2018 Njihovi vozovi idu na ekološku struju\nU Austriji postoji oko 4.000 malih hidroelektrana, a plan je da se u narednih nekoliko godina izgradi još nekoliko stotina. Državni ciljevi je da se do 2030. sto odsto energije proizvodi iz obnovljivih izvora, rekao je austrijski nezavisni konsultant za menadžment u oblasti životne sredine i energetike Danilo Fras. On je izjavio za medije da sada mini hidroelektrane u Austriji zadovoljavaju oko 10 odsto potreba Austrije za strujom.\n"Tačna je tvrdnja da male hidroelektrane utiču na prirodu i ekosisteme, ali je njihov uticaj za razliku od velikih hidroelektrana veoma ograničen, na lokalnom je nivou, i u skladu je sa okvirnom direktivom EU o rekama", rekao je Fras.\nNa kvalitet vode u rekama, prema njegovim rečima, često ne utiče mala hidroelektrana, već mnogo negativniji uticaj imaju naseljena mesta duž reka, putevi, poljoprivredne oblasti, kao i postupci poljoprivrednika, industrije i stanovništva.\n"U Austriji je bilo nekoliko protesta povodom nekih konkretnih projekata malih hidroelektrana, ali je održana ozbiljna rasprava sa nadležnim organima, investitorom i lokalnom zajednicom da bi se ustanovilo da li ima primedbi i razloga u vezi sa poštovanjem zakona i regulativa za izgradnju takve elektrane", rekao je Fras.\nU takvim slučajevima su, kako je rekao, "izvršene male izmene koje su tražili lokalni stanovnici, tako da elektrana može uspešno da se realizuje".\n"Naše udruženje Male hidroelektrane Austrije redovno učestvuje ili inicira istraživačke projekte koji su vezani za ekološke, tehničke i pravne probleme malih hidroelektrana", rekao je Fras.\nIstakao je da su članovi tog uduženja "posvećeni ekološkoj upotrebi voda".\n"To podrazumeva funkcionalne riblje staze, adekvatno ispuštanje zaostale količine vode u skladu sa zakonima i podzakonskim aktima, uz merenje i dokumentaciju kao dokaze o ispunjavanju svih parametara", kazao je Fras.


Radnici bili na pauzi za doručak: Gorela arhiva ŠG "Romanija" Sokolac\n17.08.2017. 10:11 > 10:11\nU Šumskom gazdinstvu "Romanija" Sokolac nastala je manja materijalna šteta usled požara koji je izbio u kancelariji u kojoj je bila arhiva.\nKomandir Vatrogasnog odeljenja Sokolac, Mile Šarac, kaže da je požar izbio juče dok su radnici upravne zgrade Šumskog gazdinsta "Romanija" bili na pauzi za doručak.\n- Požar je izbio u kancelariji na drugom spratu zgrade, u kojoj se nalazila arhiva, pa je oštećen kopir aparat, procesor i nekoliko plastičnih predmeta, što je prouzrokovalo više dima. Situacija je izgledala mnogo složenija zbog jakog dima koji se pojavljivao na sve strane - kaže Šarac.\nVršilac dužnosti direktora Šumskog gazdinstva "Romanija" Sokolac, Dragan Vidojević, rekao je da je nemar radnika, najverovatnije, uzrok izbijanja požara.\n- Sudski veštak za požare juče je ocenio da uzork požara nije kvar na elektroinstalacijama ili nešto slično, već da je ljudski faktor, što je dovoljan razlog da preduzmemo zakonom predviđene mere zaštite imovine i zabranimo pušenje u kancelarijama - rekao je Vidojević.\nOn je potvrdio da je, zahvaljujući brzoj intervenciji vatrogasaca i radnika gazdinstva, materijalna šteta veoma mala, što su potvrdili i u Vatrogasnom odeljenju Sokolac, čiju su pripadnici učestvovali u gašenju požara sa šest vatrogasaca i dva vatrogasna vozila.


3 Jun 2020 - 15:30 Noviteti Link\nZasnovan na novoj platformi, Hyundaijev novi Santa Fe će se ovoga puta nuditi i s hibridnim pogonskim opcijama.\nHyundai je poslednju generaciju jednog od svojih najpopularnijih modela predstavio početkom 2018. godine, a nakon nešto više od dje godine u južnokorejskoj automobilskoj kompaniji su odlučili da Santa Fe dobije novo izdanje za koje je zbog obima promena neprikladno reći da je temeljit redizajn, jer je SUV pored ostalog zasnovan na novoj platformi.\nU Hyundaiju kažu da će nova platforma sa sobom doneti bolju upravljivost, više bezbednosti i mogućnost elektrifikacije pogonskih opcija.\nNa fotografijama se može videti da je Santa Fe dobio novo lice na kome dominira velika maska hladnjaka. Zanimljiva su i kućišta dnevnih LED svetala u obliku slova T, a značajne promene su vidljive i na zadnjem delu SUV-a koji je postavljen na novim 20-inčnim aluminijumskim felnama.\nPodataka o pogonskim opcijama još uvek nema, ali se već zna da unutrašnjost automobila u kojoj je sve obloženo mekim materijalima nudi više prostora putnicima.\nUz centralno smešteni 10,25-inčni displej preko kojeg se upravlja multimedijalnim sistemom, za vozača je rezervisana 12,3-inčna digitalna instrumentna tabla i sedam radnih programa koji regulišu rad motora, menjača i pogona.\nNovi Santa Fe će u evropske prodajne salone stići u septembru, a Hyundai će uoči početka prodaje objaviti sve tehničke specifikacije i cene SUV-a za koji očekuju da će nastaviti uspeh svog prethodnika.


Englezi se bivšeg fudbalera Partizana ne sećaju po dobrom\nFudbal Autor:Spasoje Veselinović31. mar. 202016:20 > 16:33\nNekadašnji defanzivac Partizana Stefan Savić je jedan od najboljih centralnih bekova na svetu, ali ga engleska javnost ne pamti po dobrom.\nCrnogorski reprezentativac se našao u izboru deset najgorih fudbalera koji su uspeli da se okite trofejem šampiona Premijer lige.\nŠirer izabrao Vidića pre sebe na listi najboljih kapitena\n(VIDEO) Najveći promašaji i majstori za slobodnjake, tu je i Kolarov\nU tekstu „Mirora“ se ističe da je apsolutno jasno da je Savić izrastao u igrača visoke klase, ali se dodaje i da nije ostavio dublji trag u Mančester sitiju.\n„Znamo da je odličan u Atletiko Madridu, ali nije bio takav u Sitiju. Uradio je dovoljno da bi osvojio medalju u „Aguero“ sezoni, ali je posle toga odigrao samo jednu utakmicu za klub“, navodi se u tekstu.\nTalenat Savića je bio jasan još pre njegovog dolaska u Partizan, pošto je prethodno odigrao jednu seniorsku sezonu za BSK iz Borče.\nI u Humskoj 1 se zadržao svega godinu dana, ali je za to vreme uspeo da stekne status standardnog prvotimca i uz iskusnog Mladena Krstajića je potpuno savladao sve poteškoće koje nosi profesionalno bavljene fudbalom.\nU transferu vrednom šest miliona funti je postao stanovnik Mančestera, put ga je dalje vodio u Firencu gde se zadržao tri godine, a u Madridu je već pet i trener Dijego Simeone nema sumnju u njegove kvalitete.\n„Miror“ je pored Savića pobrojao Jurija Žirkova, nekadašnjeg beka Čelsija, Darona Gibsona i Aleksandera Butnera iz Mančester junajteda, te bivšeg rezervnog golmana Sitija Kostela Pantilimona.\nU ne toliko slavnom društvu su se našli još Natanijel Čaloba i Felipe Luis, bivši igrači Čelsija, uz Gokana Inlera koji je nosio dres Lestera i još jedan „Građanin“ – Elijakima Mangala.\nAtletiko MadridMančester sitiPartizanPremijer ligaStefan Savić


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović poručio je danas, povodom Svetskog dana borbe protiv trgovine ljudima, da će Ministarstvo unutrašnjih poslova nastaviti da posvećeno i svakodnevno radi na suzbijanju svih oblika trgovine ljudima.\n„Najvažniji korak koji možemo da učinimo kao društvo jeste da, za početak, priznamo da ovaj problem postoji i da se trgovina ljudima ne dešava samo u nekim drugim zemljama, već i kod nas. Drugi najvažniji korak je da uputimo svakog čoveka u našoj zemlji kako da se suoči sa ovim problemom i kako da ne postane žrtva“, rekao je Stefanović.\nMinistar je naveo da Ministarstvo unutrašnjih poslova, osim svih represivnih mera koje sprovodi u cilju suzbijanja trgovine ljudima, radi i na prevenciji.\n„Učićemo našu decu u školama kako da se zaštite, kako da ne postanu žrtve, da izbegnu radnu i seksualnu eksploataciju, da izbegnu prinudu, da je prepoznaju i kako da se obrate ljudima, koji svakodnevno rade na prevenciji i represivnim merama koje treba da dovedu do suzbijanja ovog užasnog krivičnog dela“ rekao je Stefanović.\nOn je dodao i da su u Ministarstvu unutrašnjih poslova u toku su reforme koje podrazumevaju da će Uprava kriminalističke policije mnogo intenzivnije sarađivati sa područnim policijskim upravama, kao i da će preuzeti rad na najtežim slučajevima koji su u vezi sa trgovinom ljudima.\n„Važno je da Ministarstvo unutrašnjih poslova pokaže da neće biti zaštićenih i da ćemo posvećeno raditi na suzbijanju ovog krivičnog dela, koje se nažalost događa i u Srbiji, kao i u čitavoj Evropi i svetu“ poručio je Stefanović.


Održana sednica gradskog Štaba za vanredne situacije - Bor GRAD INFO\nurednik\t мај 13, 2019 66 0\nU Gradskoj upravi održana je danas 5. sednica gradskog Štaba za vanredne situacije, na kojoj su izvestioci načelnik Štaba Miodrag Marković i član Gradskog veća za vanredne situacije Danijel Aleksić govorili o preduzetim preventivnim merama odbrane od poplava.\nRepublički hidrometeorološki zavod izdao je upozorenje o povećanju vodostaja na više reka do petka, između ostalog i na Mlavi, Peku i Timoku.\nNa vanrednom sastanku načelnik odeljenja za vanredne situacije u Boru Miodrag Marković, rekao je da su svi u pripravnosti, da ima dovoljno džakova i folija kako bi se zaustavilo eventualno izlivanje reka, ali i da je nabavljena sva neophodna oprema za delovanje.\nKomandant Štaba za vanredne situacije Aleksandar Milikić, je ovom prilikom izjavio:\n„Utvrdili smo veoma dobru organizovanost svih javnih preduzeća, pogotovo kada znamo da smo prošle godine po prvi put vodotokove drugog reda doveli u namenu kako treba da budu. Napomenuću da su očišćeni vodotokovi drugog reda u Tandi, Luki, Zlotu i mnogim drugim Mesnim zajednicama. Takođe je izdat nalog JKP 3. oktobar da se svi gradski lokalni atmosferski odvodi očiste i obezbedi nesmetan odliv veće količine padavina u narednim danima.“\nVelike količine padavina praćenim jakim vetrom, koji se u Srbiji najavljuju do petka, ne bi trebalo da ostave veće posledice na području grada Bora, jer su sve službe u pripravnosti, zaključeno je danas na vanrednom sastanku Štaba za vanredne situacije, koji je sazvan po hitnom postupku.\n5. sednicagrad BorPOPLAVEŠtab za vanredne situacije\nRHMZ upozorava na obilne padavine – poplave na vidiku!


Naslovna » Izlasci » Počinje letnja sezona u Skadarliji\nNeko drugi 23. april 2015. Izlasci Postavite komentar\nProgram će početi kod Skadarlijske česme u 11.45 nastupom Policijskog orkestra koji će svirati pesme o Beogradu.\nSkadarlijsku zastavu ove godine podići će Vlada Ilić, vlasnik restorana „Šešir moj“ i jedan od najstarijih skadarlijskih ugostitelja.\nDuž cele Skadarske ulice smenjivaće se raznovrsni sadržaji koji će dočarati atmosferu boemske Skadarlije.\nDame i gospoda će šetati ulicom u građanskim kostimima sa početka 20. veka. Likovni umetnici će na nekoliko lokacija izložiti svoje radove i slikati pred posetiocima.\nIspred Galerije „Monmartr“ će i ove godine biti organizovana likovna kolonija na otvorenom, dok će slikari naivci iz Galerije „Babka“ iz Kovačice oslikavati umetničke predmete, tikve, šamlice i minijature. Mladi umetnici iz Italije, gosti beogradske Škole za dizajn, slikaće portrete posetilaca, kao deo programa aktivnosti Međunarodne mreže umetničkih škola.\nNa bini ispred Kuće Đure Jakšića od 12.30 do 13.30 biće dodeljena priznanja turističkog oskara „Zlatno turističko srce jugoistočne Evrope“ organizacije SACEN International.\nGlumci Milan Milosavljević u ulozi Branislava Nušića i Milan Tubić u ulozi Đure Jakšića na humorističan način kao „instruktori boemije“, objasniće publici kako se uz domaću rakiju, vino i čuveno „srpsko meze“, veseli i lumpuje uz tamburaše, kako se naručuju pesme, kako se puna srca dočekuje zora.\nUz njih, glumice Ljiljana Jakšić i Marčela Frančesko će u ulozi Skadarlijske dame i Đurine Mile pevati poznate starogradske pesme. Uslediće nastup Kulturno-umetničkog društva „Talija“, koje će izvesti splet starogradskih igara.\nU 13.30 biće održana skadarlijska turistička lutrija, a posle toga od 14.00 kulturno-umetnički program u organizaciji SACEN International i uz zdravicu Dragiše Simića, organizatora manifestacije „Prela i posela“.\nU donjem delu Skadarske ulice od 12.00 do 18.00 biće organizovan umetničko-zanatski kompleks Skadarlijski bazar na tezgama JKP „Gradske pijace“, koje su umetnici grafita oslikali simbolima Skadarlije. (Beoinfo)\nTagovidub izlasci leto skadarlija vesti\nPrethodni Oldtajmeri ispred Muzeja istorije Jugoslavije\nSledeći Hipodrom: Sezona trka od nedelje


Raduljica: Što tragedija? Košarka je igra, izgubili smo, idemo kući ...\nB92\t11.09.2019 00:25\nMiroslav Raduljica, kapiten košarkaške reprezentacije Srbije, kaže da "prosto nije išlo" u četvrtfinalu Mundobasketa.\nSrbija je u borbi za polufinale poražena od selekcije Argentine 97:87 i sada joj slede mečevi za plasman od 5. do 8. mesta.\n"Nema šta pametno da se kaže. Oni su pogađali, mi smo promašivali. U nekim momentima nismo imali ideju. Dobili su nas i to je to", rekao je Raduljica novinarima posle meča.\nCentru se nije svidela upotrebljena reč "tragedija" od strane srpskog novinara.\n"Što tragedija? Pa dobro, izgubili smo. Košarka je igra, nema tragedije, šta je tragedija? Idemo kući lepo", rekao je on.\n"Sledeće godine ako budu kvalifikacije i to je to", kratko je rekao Raduljica i dodao:\n"Kao da nismo imali ideju. Oni su jako igrali, mi nismo dobro odgovorili. Vraćali smo se par puta, bili smo tu. U momentima kada je trebalo da prelomimo utakmicu u našu korist smo promašili otvorene šuteve. Prosto danas nije išlo ništa".


"Ožalošćena porodica" trijumfovala na petom festivalu "Bucini dani" | Hoću u pozorište\n"Ožalošćena porodica" trijumfovala na petom festivalu "Bucini dani"\n17. jun 2018. V Bucini dani\n“Ožalošćena porodica” trijumfovala na petom festivalu “Bucini dani”\nNakon pet predstava u takmičarskom delu festivala, stručni žiri u sastavu Mira Banjac, glumica, Ljiljana Stjepanović, glumica i Goran Sultanović, glumac, doneo je odluku o dodeli “Zlatnih zrna” ovogodišnjim najboljim glumcima. Najviše nagrada osvojile su predstave “Ožalošćena porodica” i “Korešpodencija”.\nU čast nagrađenih biće odigrana premijera predstave “I svaki put kao da je prvi”, u koprodukciji Kruševačkog pozorišta i Art teme, po tekstu Bore Stankovića u dramatizaciji Dimitrija Kokanova, a u režiji Jovane Tomić.\nOdluku žirija prenosimo u celosti:\nMišljenje žirija je da je pet godina ovog festivala donelo veliki značaj na pozorišnoj sceni i potpuno opravdanje postojanja festivala, da su u selekciji bile ozbiljne predstave ozbiljnih pozorišta i na nivou jubileja festivala koje nosi ime Buce Mirkovića. Žiri zahvaljuje publici i domaćinima ovog grada - ljudima iz lokalne samouprave koji su stali iza festivala i održali ga potpuno sami uz svest i potrebu da u ovim teškim vremenima jedan gradić i njegova publika za tim imaju suštinsku potrebu. U pitanju je vaspitana i kultivisana publika koja je pažljivo odgledala, prihvatila i što je najvažnije, razumela selektovane predstave. Žiri napominje da je pred njima i pred publikom bilo mnogo dobrih ostvarenja i da je selekcija davala mogućnost za veći broj nagrada što, nažalost, nije bilo moguće zbog strogih propozicija. Žiri pohvaljuje i hrabru ideju organizatora da u čast nagradjenih bude premijerno izvedena predstava “I svaki put kao da je prvi”u koprodukciji Kruševačkog pozorišta i “Art teme”.\nNa ovom glumačkom festivalu, dodeljuje se nagrada za produkciju pozorišne predstave zamišljena kao omaž Župljaninu - producentu, velikom prijatelju pozorišta Milanu Minji Obradoviću.\nZlatno zrno za najbolju žensku ulogu dodeljuje se Gordani Djurdjevic Dimić. Ova glumica ostvarila je dve značajne uloge u predstavama “Na drini ćuprija” Srpskog narodnog pozorišta i “Avgust u okrugu Osejdž” Narodnog pozorišta iz Subotice u različitim žanrovima i kroz vrhunsko umeće pokazala jedan veliki i bogat glumački raspon.


02-06-2020 | 12:00 | Autor/Izvor: Naxi media-YouTube\n"Rođeno moje" Severina je objavila novembra 2019. godine. Muziku i tekst pesme potpisuje Miloš Roganović, dok aranžman koautorski potpisuju Miloš Roganović i Filip Miletić. Pesma je u kratkom vremenskom periodu postala radijski hit, a ova balada obeležila je Severininu koncertnu turneju.\nBaladu "Možda" Željka Samardžića, muzički stručnjaci ali i publika su ocenili kao povratak estetici nekadašnjih, njegovih neprolaznih pesmama poput "Grlica", "Mesec u vodi", "Ljubavnik"...Muziku i tekst potpisuje Dragan Brajović, a aranžman Miroslav Stolica.\nNovim albumom "Predvorje života" Aleksandra Radović je opravdala poziciju jedne od najpopularnijih i najkvalitetnijih pop izvođača u Srbiji. Numera "Ne hvala", odmah se izdvojila sa pomenutog albuma, a Aleksandra je publici još jednom pružila vokalno zahtevnu i emotivno zrelu interpretaciju. Pesmu autorski potpisuju Aleksandra Milutinović (muzika i tekst), Dušan Alagić (muzika) i Mahir Sarihodžić (aranžman).\n"25. sat" Sergeja Ćetkovića, pored dobro poznate emocije i sjajnog vokala, odlikuje se još većim doprinosom popularnog pevača. Sergej je autor muzike i teksta, dok aranžman potpisuje Mahir Sarihodžić. Ali ni tu se ne završava Sergejev kreativni doprinos - on je koautor režije i scenarija za spot pesme.\nNina Badrić poznata je kao dama regionalne muzičke scene koja uspešno interpretira kako balade, tako i pesme bržeg ritma. Balada "Volim te, volim" rezultat je saradnje sjajnih umetnika. Muziku i tekst pesme potpisuje Nina Badrić, Predrag Martinjak potpisuje aranžman i produkciju, dok je Ante Gelo zadužen za aranžman gudača.\nTagovi: Nina Badrić severina sergej cetkovic Aleksandra Radović željko samardzic pesma godine naxi zvezda 2020


Podrška civilnom društvu u Crnoj Gori – Biro za društvena istraživanja\nPodrška civilnom društvu u Crnoj Gori\nPovodom aktuelnih predizbornih, izbornih i postizbornih dešavanja u Crnoj Gori, kao i napora organizacija civilnog društva, a posebno MANS-a iz Podgorice, da kroz podnošenje krivičnih prijava i javno delovanje pozovu institucije da odgovorno i u skladu sa zakonom rade svoj posao na utvrđivanju zloupotreba i nepravilnosti u (pred)izbornom procesu, Biro za društvena istraživanja (BIRODI) pruža punu podršku borbi za pravo da se institucije i pojedinci na javnim funkcijama prozovu i pozovu na odgovornost.\nPoslednja izborna dešavanja u Crnoj Gori, ali i nedavna u Srbiji pokazuju da su izborni procesi u ovim zemljama još „na staklenim nogama“ i da pate od hronične opasnosti masovnih zloupotreba različitih vrsta od stranaka koje vrše vlast. Utvrđivanje odgovornosti javnih funkcionera, ocena rada institucija i informisanje javnosti o slučajevima kršenja zakona u različitim oblastima upravo predstavljaju glavne izazove i zadatke za sve organizacije civilnog društva.\nIzborni proces je u svakoj zemlji jedan od temelja demokratije i ispit za sve institucije i vladavinu prava uopšte. U situaciji kada su institucije u Crnoj Gori svojim(ne)činjenjem dovele u pitanje svoj integritet i nezavisnost i izazvale sumnju u otvoreno favorizovanje i delovanje u pravcu stranke koja dominantno vrši vlast, uz značajan broj svedoka i dokaza koji se svakodnevno pojavljuju u sve većoj meri, građanski protesti i sve vrste javnog pritiska predstavljaju legitimno sredstvo odbrane demokratije, uz nastavak borbe kroz institucije.\nU tom smislu, Biro za društvena istraživanja (BIRODI) poziva organizacije civilnog društva iz Srbije i regiona da, u meri u kojoj je to potrebno i moguće, podrže i pomognu civilnom sektoru u Crnoj Gori u borbi za uspostavljanje vladavine prava i demokratskih vrednosti, a ne „zakona jačeg“.\nDodela priznanja borcima protiv korupcije u Kragujevcu\nBiro za društvena istraživanja sa zadovoljstvom...\nBIRODI poziva novoizabranog direktora Agencije za borbu protiv korupcije da podnese ostavku i tako da svoj doprinos borbi protiv korupcije u Srbiji\nPozivamo gospodina Sikimića da se povuče...


Kurti najavio vanrednu sednicu Skupštine povodom održavanja referenduma o Ustavu Srbije - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Kurti najavio vanrednu sednicu Skupštine povodom održavanja referenduma o Ustavu Srbije\nKurti najavio vanrednu sednicu Skupštine povodom održavanja referenduma o Ustavu Srbije\nPremijer Kosova Aljbin Kurti najavio je vanrednu sednicu Skupštine Kosova za subotu, 15. januar na kojoj će se razmotriti zahtev ambasada velike petorke (Kvinte) u Prištini o omogućavanju održavanja referenduma o ustavnim promenama u Srbiji.\nPosle sastanka sa ambasadorima Francuske, Velike Britanije, Nemačke Italije i SAD na kojem su bili i predsednica Kosova Vjosa Osmani Sadriu i predsednik kosovskog parlamenta Gljauk Konjufca, Kurti je rekao da će sve tri institucije izaći sa saopštenjem u kojem će izneti svoje stavove.\nU saopštenju, podeljenom medijima, navodi se da su najviši kosovski zvaničnici ocenili da otvaranje srpskih biračkih mesta na Kosovu predstavlja „kršenje Ustava i zakona Kosova“.\n„Pored ponavljanja da će građani, kosovski Srbi sa dvojnim državljanstvom, imati pravo glasa u skladu sa međunarodnim standardima i praksom, odnosno preko pošte i Kancelarije za vezu, institucije su jasno stavile do znanja da će otvaranje srpskih biračkih mesta na teritoriji Kosovo, predstavlja jasno kršenje Ustava i zakona Kosova, kao i međunarodne prakse“, navodi se u saopštenju.\nPrema njihovim navodima, takav čin predstavlja „narušavanje teritorijalnog integriteta od strane Srbije u odnosu na nezavisnu i suverenu državu Kosovo“.\n„Institucije su pozvale međunarodnu zajednicu da u odnosu na Kosovo primeni iste standarde kao i za bilo koju drugu državu, jer nezavisnost naše zemlje ne priznaje samo većina demokratskih zemalja sveta, već i pečat Međunarodnog suda pravde“, piše u saopštenju.\nNavodi se i da Ustav Kosova, važeći kosovski zakoni, kao i međunarodno pravo i međunarodna praksa „ne priznaju pravo jednoj državi da održi referendum na suverenoj teritoriji druge države“.\n„Dakle, dosadašnja praksa od 2012. godine je neustavna i kao rezultat toga ne obavezuje sadašnje institucije Republike Kosovo proizilazeći iz jasne volje građana izražene 14. februara 2021. godine“, navodi se u saopštenju.\nKurti i drugi najviši zvaničnici Kosova, kako je navedeno, u takvom stavu imaju i podršku svih albanskih opozicionih stranaka.\nAljbin KurtiKosovopremijer KosovareferendumPriština\nDruštvo • danas 08:23\nNaučnici danas protestuju, skup u podne na Platou i šetnja do Vlade\nSport • danas 08:20\nPoketino napušta PSŽ, želi ga Bilbao


Fotografija iz teksta „Ortoreksija„\nNov način ishrane, nazvan MIND (eng. „um“) – Mediterranean – DASH Intervention for Neurodegenerative Delay (Mediteranska – DASH intervencija za neurodegenerativni zastoj), smanjuje rizik od Alchajmerove bolesti, čak iako je se ne pridržavamo strogo, tvrdi se u istraživanju objavljenom u časopisu Alzheimer’s & Dementia: The Journal of the Alzheimer’s Association.\nBobičasto voće je jedino koje je konkretno uključeno u plan ishrane. „Borovnice su jedna od namoćnijih namirnica kada je u pitanju zaštita mozga„, kaže Marta Moris. Jagode su takođe povezane sa pozitivnim uticajem na kognitivne funkcije.\n„Najuzbudljiviji nalaz ove studije jeste taj da su čak i osobe koje su se umereno pridržavale ovog načina ishrane, smanjile rizik od Alchajmerove bolesti„, kaže naučnica. „Mislim da će to dodatno motivisati ljude.“


"NEMA PREŽIVELIH" Ukrajinski avion sa 176 putnika se SRUŠIO U IRANU samo par minuta nakon poletanja\nM. B. , E.G.\nUkrajinski avion "Boing 737" sa oko 180 putnika i članova posade srušio se samo nekoliko minuta nakon poletanja na aerodromu u Teheranu, javio je "Gardijan".\nUkrainski avion se srušio u Teheranu 1\nIranska nacionalna televizija izvestila je da preživelih u padu nema.\nAviokompanija u čijoj je nadležnosti avion se još nije zvanično oglasila, ali je u kratkom saopštenju Rojtersu napomenuto da je avion imao zakazanu sigurnosnu proveru u ponedeljak, a da će dalji letovi biti odloženi.\nUkrajinski zvaničnici su napomenuli da se čini da je do nesreće došlo usled kvara, međutim kasnije su promenili tvrdnje, pa je Ambasada Ukrajine navela da još ne mogu da preciziraju uzrok i da će kasnije istupiti sa više informacija.\nUkrainski avion se srušio u Teheranu 2\nTakođe, javljeno je da je avion pretrpeo kvar motora pre nego što je pao nekoliko minuta nakon poletanja sa aerodroma u Teheranu. Prema informacijama, navodno se motor zapalio dok le letelica bila vazduhu.\nPrethodno, na zvaničnom tviter nalogu iranskog Crvenog polumeseca objavljene su fotografije sa mesta pada aviona kojima se vide delovi izgorele letelice. Fotografije su objavljene uz izjavu predsednika te organizacije: "Sumnjam da ima preživelih".\nIstovremeno, na društvenim mrežama pojavili su se i navodni snimci letelice u plamenu.\nInformacije sajta "Flightradar24" pokazuju da je let PS752 kompanije "Ukraine International Airlines" naglo nestao nakon poletanja u 6 i 12 minuta ujutru po lokalnom vremenu sa aerodroma "Imam Homeini" .\nIranski mediji su objavili da se avion koji je iz Teherana krenuo ka Kijevu srušio "zbog tehničkih problema".\nIako je prethodno veliki deo regionalnog vazdušnog prostora očišćen je zbog iranskih raketnih udara na američke ciljeve u Iraku, za sada, čini se da pad aviona nije u vezi sa noćašnjim dešavanjima, piše britanski list. Objavljene su i fotografije sa mesta nesreće koje oslikavaju jačinu tragedije koja se dogodila. S obzirom na to da je letelicu brzo obuhvatio plamen, hitne službe nisu mogle ni odmah da priđu nakon pada.\nUkrajinski predsednik se vraća u Kijev\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski nakon što je saznao za pad aviona, saopštio je da će skratiti svoju posetu Omanu i da se vraća za Kijev. Takođe, on je kratko potvrdio da na letu nije bilo preživelih.\nPrve informacije o stradalima\nMinistarstvo spoljnih poslova Ukrajine objavilo je da su na letu za Kijev bila 82 državljanina Irana, 63 Kanade, 11 Ukrajine i 10 Švedske. Takođe, među žrtavama su tri osobe iz Avganistana, tri iz Nemačke i tri iz Velike Britanije.\nIpak, napomenuto je da su neki putnici imali dvojne pasoše, te da će više informacija biti poznato kasnije tokom dana.\nDELOVI AVIONA RASUTI NA SVE STRANE Objavljene potresne fotografije sa mesta pada ukrajinskog aviona u Iranu (FOTO)\nIran: Osoba koja je OBORILA ukrajinski avion je u ZATVORU\nISTRAGA PADA AVIONA U IRANU Procureo snimak na kom se vidi kako RAKETA POGAĐA "BOING" (VIDEO)\nLufthanza obustavila letove za Teheran\nLEPA VEST IZ ITALIJE Oporavio se jednogodišnjak zaražen virusom Kovid-19\nBugarski parlament odobrio produženje vanrednog stanja\nBugarski parlament odobrio je danas produženje vanrednog stanja za mesec dana kako bi se zaustavilo širenje korona virusa, pošto je broj potvrđenih slučajeva porastao na 485.\nPRIZNALI KRIVICU Sporazumne zatvorske kazne zbog kršenja samoizolacije


► Najplaćeniji funkcioneri mesečno primaju i po 20.000 evra\nRekorder po zaradama među srpskim političarima je fukcioner Socijalističke partije Srbije Dušan Bajatović, čija mesečna primanja prelaze 20.000 evra, a natprosečne plate imaju članovi Odbora direktor NIS-a i čelni ljudi Narodne banke Srbije, piše nova.rs.\nNa funkciji članice Odbora direktora NIS-a Draškovićeva mesečno zarađuje 771.000 dinara, a njena penzija iznosi 40.000 dinara.Ona je prethodno bila i članica Upravnog odbora NIS-a, a kako je objavljeno u njenoj biografiji, radila je na poslovima finansija u banci, na pravno-ekonomskim poslovima u privredi i kao gradski sudija za prekršaje u Beogradu. Vlasnica je izdavačke kuće "Srpska reč".\nU Odbor direktor NIS-a u septembru 2019. udomljen je i Dragutin Matanović, koji je u medijima bio predstavljen kao savetnik predsednika Aleksandra Vučića. U njegovoj imovinskoj karti na sajtu Agencije za borbu protiv korupcije piše da njegova mesečna plata iznosi 784.700 dinara, odnosno 6.670 evra.\nautor: SA\tizvor: Beta/Nova.rs\ndanica drašković /\nNarodna banka Srbije (NBS) će reagovati svim raspoloživim merama da očuva finanisijsku stabilnost i nisku inflaciju, ne štiteći interese ni pojedinaca niti interesnih grupa već svih građana...\nPlenarnim sastankom koji je održan danas u Narodnoj banci Srbije, započeli su zvanični razgovori s misijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) koja će u Srbiji boraviti do 28. febuara,...


Buba Corelli plagirao poznati hit, tvrdi da je platio prava – Tračara\nBuba Corelli plagirao poznati hit, tvrdi da je platio prava\nNajnovija pesma repera Amara Hodžića, poznatijeg kao Buba Koreli “Gluh i nijem”, skinuta je sa Jutjuba zbog plagiranja.\nOn je za svoj singl, koji je objavio na proleće ove godine, plagirao muziku svetskog hita “Roses” (Imanbeck Remix), koji je objavio Saint JHN 6. marta 2020. godine, a koji je u prethodnom periodu bio na prvom mestu na svetskim top-listama.\nPa, s obzirom na to da je strana verzija numere veliki svetski hit, nije dugo trebalo da neko primeti da je “Gluh i nijem” plagijat i da ga prijave. Zanimljivo je i to da se u ovoj pesmi spominju ruže, baš kao i u Bubinoj pesmi „Gluh i njem“.\nKako je reper objasnio, došlo je do nesporazuma te i da će njegova pesma ubrzo biti ponovo dostupna na Jutjubu.\n„Platio sam svoja prava i koristim ih legalno. Poslao sam dokaz da je novac uplaćen i pesma će biti vraćena na Jutjub. Čitav svet radi te remikse, to je sada normalno. U ovom slučaju sve je legalno i to je dokazano“, rekao je Buba Koreli za Nova.rs.\nOvo nije prvi put da Buba ima problem sa autorskim pravima.\nNaime, nedavno su tri pesme koje su Buba Koreli i Jala Brat radili za Maju Berović takođe uklonjene sa Jutjuba.\nReč je o pesmama „Balmain“, „Sama“ i „Vip“, za koje je Maja dala oko 30.000 evra.\nAutori iz inostranstva pobunili su se, a navodno podneli i tužbe, pošto tvrde da su u tim numerama iskorišćene njihove melodije, koje su na toj platformi objavljene znatno ranije.\nPravi autori tih kompozicija podneli su tužbe Jutjubu zbog krađe autorskih prava i dok Buba i Džala ne dokažu da su oni napisali pesme, biće zabranjeno njihovo emitovanje na toj platformi.\nPrevPrethodna vestJennifer Aniston se prisetila “fantastičnog gospodina Brada Pitta” na okupljanju “Prijatelja”\nNaredna vestIvana Hurricane u vezi sa fudbalerom Volkovim? Odale ih fotografijeNext


Cvijanović:Sastanci Turkovićeve sa strancima služe samo za blaćenje institucija i rukovodstva Srpske\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović upitala je šta je svrha zajedničkih institucija ako ih bošnjački predstavnici uporno zloupotrebljavaju, naglasivši da Bisera Turković ponovo planira put u Ameriku i ponovo, kao i prije par mjeseci, nastoji zaobići ambasadora BiH u Vašingtonu samo zato što je Srbin i zato što ona ne želi da on prisustvuje njenim sastancima, jer oni, po pravilu, služe blaćenju institucija i rukovodstva Republike Srpske.\n"I onda se pitamo šta je u njenom nastupu to što odražava zajedničko? Ništa. I šta onda rade te zajedničke institucije ako ih bošnjački predstavnici uporno zloupotrebljavaju. To je jedan uzurpatorski metod nametanja stava jednog naroda, po pravilu na štetu drugog, a često i druga dva. Jednostavno, došlo je vrijeme da se kaže - dosta vas je bilo", poručila je predsjednik Srpske u intervjuu Srni.\nNa konstataciju Srne da se jedan od pritisaka na Republiku Srpsku odnosi i na vraćanje predstavnika iz Republike Srpske u zajedničke institucije BiH, Cvijanovićeva je rekla da predstavnici Republike Srpske nisu ni otišli iz tih organa, ali je tačno da rade u nekom posebnom ili bolje reći smanjenom režimu, pojasnivši da je tako definisano zaključcima Narodne skupštine Republike Srpske.\n"Međutim, djeluje da se nekako zaboravlja zašto je do toga došlo. Povod je bila nametnuta izmjena Krivičnog zakona BiH od Valentina Incka, što on nije imao pravo da uradi. To pravo nisu imali ni raniji visoki predstavnici, ali su uporno i nametali zakone i sankcionisali ljude. Ukratko, iživljavali su se i na pojedincima brutalno kršeći njihova ljudska prava, ali i na ustavnom sistemu mijenjajući ga mimo predviđene procedure", istakla je Cvijanovićeva.\nOna je ukazala da do urušavanja tih institucija dolazi zbog ostrašćenih bošnjačkih političara, a ne Republike Srpske, navodeći primjer Bisere Turković i njenih samoinicijativnih poteza.\nUpitana da prokomentariše činjenicu da bošnjački političari ne prestaju sa optužbama na račun Republike Srpske i uporno prizivaju sankcije, predsjednik Republike je ocijenila da to sigurno nije recept ni za uspjeh zajedničke države, ni za njeno očuvanje.\n"Što se tiče sankcija, jednako su besmislene, kao i traženje bošnjačke politike da se one uvedu. Samo još više potvrđuju da postoji apsolutna sprega između onih koji se pitaju u međunarodnim krugovima i sarajevske politike i samo nas sve više uvjeravaju da ne smijemo odustati od onog što smo dobili Dejtonskim sporazumom. Bošnjačka politika je značajno radikalizovana, ali stranci na to ne obraćaju pažnju", naglasila je Cvijanovićeva.\nNa pitanje da li je i za sutra najavljeni protest Boračke organizacije Republike Srpske (BORS) pod nazivom "Sloboda" u Banjaluci u funkciji slanja takve poruke, predsjednik Republike Srpske smatra da većina ljudi to tako shvata - dosta je bilo nepravde prema srpskim žrtvama, dosta je bilo neustavne centralizacije zemlje i dosta je maltretiranja Republike Srpske, njenih institucija i građana.\n"To što se opozicija odmiče od ovog skupa nije neobično, jer se oni godinama izmiču od odluka koje bi trebalo da odraze jedinstven stav. Ali, ipak, je teško vjerovati da su otišli tako daleko da i ovaj potez BORS-a, ali i drugih udruženja i organizacija proisteklih iz Odbrambeno-otadžbinskog rata na taj način ponižavaju i svode maltene na neko politikanstvo", istakla je Cvijanovićeva.\nOna je naglaasila da su u tim organizacijama ljudi koji sigurno glasaju za različite političke partije, pa onda ne vidi zašto bi se SDS i PDP ograđivali od njihovih stavova ako se već godinama ograđuju od stavova institucija Republike Srpske.\n"Ali, to je njihova odluka i nemam ništa protiv da se i tu vide naše jasne razlike", zaključila je Cvijanovićeva, koja je potpredsjednik SNSD-a.


VI Internacionalni Dragon Boat festival na Adi Ciganliji – Dragon Boat Serbia\nPosted on 27/09/2020 by dragonboat\nVI Internacionalni Dragon Boat festival održaće se u subotu, 3. oktobra 2020. godine, sa početkom u 10:00 časova na Adi Ciganliji.\nNa regatnoj stazi okupiće se 100 takmičara, koji će se nadmetati u trkama malih i standardnih “zmajevih čamaca” na distancama od 200 m i 500 m. Trke bogato ukrašenih čamaca, u kojima su nezaobilazni članovi posade bubnjar i kormilar, odvijaće se u muškoj, ženskoj i miks kategoriji.\nVeć drugu godinu zaredom, održaće se i revijalna trka “roze dama” na kojoj će veslati žene koje su pobedile rak dojke, promovišući na taj način prevenciju, rano otkrivanje i borbu protiv karcinoma dojke.\nNa VI Internacionalnom Dragon Boat festivalu organizator je propisao poštovanje mera zaštite od zarazne bolesti COVID-19. Svi učesnici će biti u obavezi da nose zaštitne maske izuzev tokom veslanja, dok je van čamca obavezna distanca između svih učesnika od minimum 1,5 m. Sredstvima za dezinfekciju biće tretirani čamci i vesla nakon svake njihove neposredne upotrebe. Svakom učesniku će pri dolasku biti merena telesna temperatura beskontaktnim toplomerom od strane angažovanog zdravstvenog radnika, i ukoliko se ustanovi povišena temperatura ili neki od drugih simptoma COVID-19, ta osoba će biti izolovana i upućena da se javi u kovid ambulantu.\nSrpski Dragon Boat savez, kao organizator sportskog takmičenja, postupa u skladu sa preporukama Kriznog štaba za suzbijanje zarazne bolesti COVID-19, te pored opštih i posebnih mera prevencije za sport, sprovodi i dodatne mere prevencije. Neophodno je da svaki sportista koji učestvuje na takmičenju pribavi lekarski pregled od strane zdravstvenog radnika sa važećom licencom, kao i pisanu izjavu kojom izjavljuje da u periodu od 10 dana od dana davanja izjave nije bio u svesnom kontaktu sa osobom kod koje je potvrđena bolest COVID-19.\nIzjava o rizicima i isključivanju od odgovornosti za učešće na trci\nIzjava roditelja/staratelja o rizicima i isključivanju od odgovornosti\n← Održani I EDBF Euro Cup i V Internacionalni Dragon Boat festival na Adi Ciganliji\nOdržan VI Internacionalni Dragon Boat festival na Adi Ciganliji →\nOdržan VI Internacionalni Dragon Boat festival na Adi Ciganliji\nOdržani I EDBF Euro Cup i V Internacionalni Dragon Boat festival na Adi Ciganliji\nPrvi Euro Cup u Dragon Boat-u na Adi Ciganliji


Samsung predstavio nove "perolake" laptope iz Notebook 9 serije\nsrijeda, 06 Januar 2016 10:15\nOsim što su na CES donijeli svoj novi 2-u-1 tablet sa dodatnom tastaturom, Samsung je za svoju novu posjetu Las Vegasu spremio i par novih laptopa iz Notebook 9 serije.\nKako prenosi Engadget, riječ je o Notebook 9 laptopima sa ekranima dijagonale 13,3 i 15 inča (oba krasi rezolucija od 1920x1080 piksela), koji će biti dostupni u varijantama sa Intelovim Core i5 i Core i7 procesorima i Intel HD520 GPU-ovima.\nOno što posebno impresionira kod oba laptopa je njihova težina - 13,3-inčni model će biti težak svega 839 grama, dok će 15-inčni model biti nešto teži sa svojih 1.288 grama. Za malu težinu laptopa je najzaslužnije kućište izrađeno od legure magnezija, kao i kućište nešto manjih dimenzija u odnosu na konkurentske uređaje sa ekranima iste dijagonale (okvir ekrana na 15-inčnom modelu tako cijeli laptop smješta bliže kategoriji 14-inčnih prenosnika, ističu na Engadgetu).\nŠto se tiče ostatka specifikacija, na 13,3-inčnom modelu ćete pronaći i USB Type-C port, kao i dva standardna USB 3.0 porta, dok će 15-inčni model pored navedenih, imati još i micro HDMI, mini Ethernet i mini VGA portove.\nOba navedena modela Notebook 9 laptopa će se u prodaji naći u martu ove godine, ali za sada nije poznato po kojim cijenama.\n(via Engadget) -\nMicrosoft iduće sedmice ukida zvaničnu podršku za Internet Explorer 8, 9 i 10\nTwitter bi ograničenje od 140 mogao zamijeniti sa onim od 10.000 karaktera


21.09.2019 / 14:29 Politika - Završen sastanak\nU Beogradu je završen sastanak predsjednika Srbije Aleksandra Vučića sa zvaničnicima i predstavnicima parlamentarnih stranaka iz RS. U fokusu razgovora bila je aktuelna politička situacija u BiH.\nSastanku u zgradi Generalnog sekretarijata predsjednika Srbije prisustvovali su srpski član Predsjedništva BiH i lider SNSD-a Milorad Dodik, te predsjednici SDS-a Mirko Šarović, PDP-a Branislav Borenović, DNS-a Marko Pavić, SP-a Petar Đokić, NDP-a Dragan Čavić i Ujedinjenje Srpske Nenad Stevandić.\nU delegaciji RS bila je i entitetska predsjednica Željka Cvijanović, premijer Radovan Višković i predsjednik NSRS Nedeljko Čubrilović, koji je i predsjednik DEMOS-a. Osim Vučića, u delegaciji Srbije bili su premijerka Ana Brnabić, ministar odbrane Aleksandar Vulin i generalni sekretar predsjednika Srbije Nikola Selaković.\nNa konferenciji za novinare, Milorad Dodik je kazao kako su predstavnici RS upoznali Vučića sa političkom situacijom u BiH, s naglaskom na Deklaraciju SDA, koju smatraju neprihvatljivom.\n"To nije interni dokument SDA, nego opštebošnjački dokument, koji je podržan od svih partija, prećutno ili javno. On je usmjeren ka tome da se ruši RS. Nje nema tamo kao ni mogućnosti da se sačuva srpski nacionalni identitet, jer oni žele da promovišu bosanski identitet i njihov jezik, koji bi trebalo da uništi bilo kakvo postojanje Srba na tim prostorima. Mi smo to tako razumjeli", rekao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, u RS je potrebno izgraditi konsenzus kako bi se jasno odgovorilo na takva nastojanja.\n"Taj odgovor mora biti snažan i jedinstven u pogledu našeg odnosa prema bilo kakvoj mogućnosti da se ta opredjeljenja pokušaju realizovati. Ona su nam poznata od ranije. Isto tako, imaju i neku podršku stranaca, onih koji promovišu sistem uređenja društva na liberalnim osnovama", tvrdi Dodik, te dodaje:\n"Za nas je RS prioritet i jedina moguća republika na tom prostoru".\nOn je rekao da politički predstavnici iz RS odbacuju Deklaraciju SDA kao antisrpsku, antidejtonsku i antiustavnu.\n"Ona ruši postojeći politički sistem u BiH", rekao je on.\nNapad na RS napad i na Srbiju\nPrema njegovim riječima, međunarodni faktor je obezbijedio da u FBiH ostane šest fabrika municije, a u RS nijedna.\n"Pokušava se na različite načine organizovati određena vojna struktura. Činjenica je da se u BiH vraćaju ratnici iz Sirije koji su se borili za ISIL. Zajedno sa porukama iz Deklaracije SDA, sve ovo ugrožava naš osjećaj stabilnosti", konstatovao je Dodik.\nOn je rekao kako je o tome na današnjem sastanku informisan državni vrh Srbije.\n"To smo uradili u nastojanju da obezbijedimo saglasnost po tom pitanju eventualne podrške Srbije odbrani RS", poručio je Dodik.\nKako je kazao, od Vučića je zatražio da se pošalje jasna poruka da je "bilo koji napad na bilo koju srpsku zajednicu, a pogotovo na RS, napad i na Srbiju".\nJedinstvena osuda Deklaracije SDA\nDodik je kazao kako politički predstavnici iz RS nemaju iste stavove o tome šta treba da se učini, ali da su jedinstveni u stavu da osuđuju sporni SDA-ov dokument.\nPoručio je da treba ići u Narodnu skupštinu RS i predložiti da bilo kakva odluka traži aktivaciju prava na otcjepljenje RS.\n"Spremni smo da branimo RS. Od Srbije smo tražili da nam pomogne u situaciji da nam je to potrebno, da nam pomogne sa stanovišta osposobljavanja naših bezbjednosnih jedinica jer smatramo da ne trebamo biti naivni od svega toga. Ovo je njihov trajni cilj, da nema Srba ni RS. Oni žele BiH za sebe, u kojoj nema srpskog jezika i u kojoj će se osvetiti Srbima", kazao je Dodik, te dodao da je "deklaracija SDA opasnih namjera".\nKako je rekao, zvaničnici RS žele očuvanje mira i stabilnosti, te povratak Dejtonskom sporazumu.\n"Da bismo to postigli, SDA mora da povuče sva ova dokumenta. Ako to ne urade, nemamo pravo da budemo naivni", kategoričan je Dodik.\nVučić pozvao na smirivanje tenzija i poštovanje Dejtona\nVučić je, kao domaćin sastanka, podsjetio na ulogu i obaveze Srbije u Dejtonskom sporazumu.\n"Srbija dužna je da čuva poredak uspostavljen Dejtonom. Za svako kršenje ovog sporazuma, Srbija je obavezna da da svoju reakciju i sud", rekao je Vučić.\nOn je rekao da neće dati poseban sud o spornoj Deklaraciji SDA.\n"Ljudi iz RS saglasni su po nekoliko pitanja - odnos prema opstanku RS, veoma negativan odnos prema Deklaraciji SDA i odnos poštovanja prema Srbiji", kazao je Vučić.\nOn je pozvao zvaničnike RS da pokažu punu uzdržanost i da ne reaguju prenagljeno, te da reakcije budu u interesu RS, ali i BiH.\nPredsjednik Srbije pozvao je sve aktere na smirivanje tenzija i na poštovanje Dejtonskog sporazuma.\nOn je podsjetio da se Dejtonski sporazum može mijenjati voljom sva tri naroda, a ne jednog, te dodao da se problemi moraju rješavati dijalogom.\n"Dajmo sve od sebe da se sačuva mir i stabilnost", kazao je Vučić, te poručio da bi bilo kakav sukob značio kraj dobre budućnosti za sve.\nOn je naglasio da će politika Srbije biti razgovor, dijalog i strpljivost.\nRadojičić: BiH klizi u "Mostar"


Subotička skupština usvojila rebalans budžeta - biznis24.rs\nSubotička skupština usvojila rebalans budžeta\nDobro ostvarenje budžeta u prvih sedam meseci ove godine, veći priliv sredstava u gradsku kasu po osnovu taksi i naknada građevinske industrije, kao i za nove infrastrukturne projekte sa viših nivoa vlasti glavni su razlozi rebalansa budžeta Subotice koji je povećan za skoro devetsto stotina miliona dinara, sa šest i po na sedam zapeta dve milijarde dinara.\n„Mislimo da je ovaj rebalans praktično besprekoran jer obuhvata mnoge segmente i u mnogim segmentima unapređuje i funkcionisanje grada Subotice i rad javnih preduzeća, a isto tako obezbeđuje i nastavak započetih investicija i otvaranje određenih novih investicija” – dodao je predsednik odborničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara Janoš Nagel.\n”Nikada bolja saradnja nije bila sa drugim nivoima vlasti, Pokrajinom i Republikom, za šta god da smo se obratili i šta god da smo dogovorili i usaglasili – sve je ispoštovano. I upravo taj deficit od sedam posto koji je prikazan je upravo zbog tih sredstava sa viših nivoa vlasti, naročito Republike, koja smo morali da preuzmemo da bismo mogli da pokrenemo Fazu osam – dva za rekonstrukciju i izgradnju Narodnog pozorišta”- istakao je gradonačelnik Subotice Stevan Bakić.\n“To je želja Saveza vojvođanskih Mađara, koji vode sad taj projekat, i ta želja će građane Subotice koštati verovatno novih petsto miliona dinara. Pa ja iz ovoga ostavljam da građani sami zaključe koliko u ovome ima istine i šta se ovde dešava jer mislim da nije baš na najbolji način saopšteno šta se sve dešavalo u izgradnji akvaparka”- rekao je predsednik odborničke grupe Pokret za građansku Suboticu Miroslav Milojević.\nOpozicija, s obzirom na to da je budžet povećan, u načelu nije kritikovala rebalans, ali jeste postavila pitanje zbog čega se izdvajaju dodatna sredstva za projekte koji su već trebali biti okončani. Među njima je i izgradnja akva-parka na Paliću, koji je trenutno na preprojektovanju.\nSubotička lokalna samouprava pozvala je građane Subotice da se uključe u proces pripreme budžeta za narednu godinu tako što će sami predlagati projekte za koje smatraju da se mogu finansirati iz gradske kase.\nbudžeta · dobro · glavni · godine · Građevinske · Gradsku · industrije · infrastrukturne · kasu · koji · meseci · naknada · nivoa · nove · osnovu · ostvarenje · Povećan · Priliv · projekte · prvih · razlozi · rebalansa · sedam · sredstava · Subotice · taksi · veći · viših · Vlasti\nSaradnja Sportskih saveza Beograda i Zrenjanina\nSPREMNI za setvu KUKURUZA: ZP hibridi za sve USLOVE GAJENJA i namene


Žene u politici: odgovornije, sa više strpljenja i manje sujete - BFPE Srpski\nBeogradski fond za političku izuzetnost u saradnji sa Poverenikom za zaštitu ravnopravnosti, a uz finansijsku podršku Amabasade Kraljevine Holandije u okviru MATRA programa održao je dva okrugla stola sa predstavnicama lokalnih samouprava i političarkama iz lokalnih političkih partija u Preševu 22. februara i u Nišu 23. februara 2019. godine, u okviru projekta „Za više žena na mestima odlučivanja“. Na okruglim stolovima razmatrani su značaj rodne ravnopravnosti na lokalnom nivou i načini primene dobre prakse organizovanja žena u politici, kao i uloga lokalnih mehanizama za rodnu ravnopravnost i potencijalnih saveznika u njihovoj afirmaciji na lokalnom nivou.\nSastanak u Preševu otvorio je Shqiprim Arifi, predsednik Opštine Preševo ukazujući na značaj većeg broja žena na mestima odlučivanja, i istakao da se u Preševu sve vise žena aktivno uključuje u politiku, kao i da ih sve više ima među odbornicama i na izvršnim funkcijama, bez obzira na patrijahalnu sredinu u kojoj žive. On je istakao da je razvoj i napredak ostvaren na ovom polju u prethodnom periodu rezultat zajedničkog rada muškaraca i žena.\nO iskustvu žena u politici iz ličnog iskustva diskutovale su Gordana Čomić i Ferida Čustović iz Ženske parlamentarne mreže Narodne skupštine Republike Srbije. Obe govornice su se osvrnule na izazove sa kojima se žene suočavaju u politici, kao i na mogućnosti koje aktivno političko delovanje otvara. Aktivno učešće u razgovoru uzele su pomoćnica gradonačelnika, predstavnici i predstavnice Kancelarije za mlade, Saveta za bezbednost, Saveta za zapošljavanje, članovi i članice Gradskog veća. Razgovoru su se pridružile i predstavnice političkih partija, kao i predstavnice organizacija civilnog sektora iz Preševa.\nSastanak u Nišu otvorila je Dragana Sotirovski, načelnica okruga Niš, koja je istakla na početku da se žene ustručavaju da se bave politikom, jer vlada uverenje da politika nije za žene, ali da žene Niša itekako ulaze u politiku i pokazuju zašto je važno da nas ima više. Ona je rekla da su žene manje sujetne, imaju više strpljenja i odgovornije su u upravljanju.\nIvanka Mihailović i Svetlana Stefanović, programske koordinatorke Beogradskog fonda za političku izuzetnost govorile su o značaju rodne ravnopravnosti na lokalnom nivou, kao i o rodnoj perspektivi u radu radnih tela u opštainama i gradovima, ali i o ulozi mehanizama za rodnu ravnopravnost.\nO iskustvu žena u politici iz ličnog iskustva govorila je Jelena Žarić Kovačević, iz Ženske parlamentarne mreže Narodne skupštine Republike Srbije. Ona je sa prisutnim ženama podelila svoja iskustva i izazove sa kojima se suočavala tokom svog političkog angažmana. Naglasila je da je saradnja među ženama ključ uspeha i napretka i da mreže koje postoje mogu da se iskoriste na još bolji način. Ona je takođe, pozvala sve prisutne da se aktivnije uključe u rad Foruma žena grada Niša i da zajedno osmišljavaju aktivnosti koje će im omogućiti bolju povezanost i veću vidljivost i prisustnost žena u medijskom prostoru.\nVećina učesnica su uzele aktivno učešće i delile svoja iskustva sa prisutnim ženama.\nU organizovanju okruglih stolova veliku podršku pružili su institucija Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, grad Preševo i grad Niš, kao i alumnisti i alumnistkinje programa Beogradskog fonda za političku izuzetnost.


Srpska će usvojiti izmjene zakona i slaviti 9.januar\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović rekao je da će Srpska usvojiti izmjene zakona kojima će biti omogućeno da slavi 9. januar kao Dan Republike i istakao da je svima jasno da će Srpska i ubuduće slaviti dan svog osnivanja, u skladu sa zakonom i običajima.\nČubrilović je naglasio da je parlament 19. aprila zvanično zaprimio odluku Ustavnog suda BiH kojom se usvaja zahtjev grupe delegata jednog kluba u Vijeću naroda Republike Srpske za ocjenu ustavnosti člana Zakona o danu Republike.\nOn je podsjeto da taj sud nije razmatrao zahtjev Vijeća naroda Srpske, organa koji je mogao biti apelant, već je uzeo u razmatranje apelaciju samo jedne grupe delegata, što govori da je sporan kredibilitet i pravo po kojem postupa Ustavni sud BiH.\n"Istoriju i činjenice ne može niko mijenjati i jasno je da je Srpska nastala 9. januara 1992. godine voljom srpskog naroda i izabranih predstavnika, prije početka građanskog rata", izjavio je Čubrilović za "Glas Srpske".\nOn je istakao da Ustavni sud BiH, u kome odlučujuću ulogu imaju tri stranca i dva Bošnjaka, može i dalje da donosi političke odluke, a Srpska će u skladu sa Ustavom, ako bude trebalo, ponovo pripremiti nove izmjene zakona.\nNedeljko Čubrilović 9.januar


Džonson poziva svetske vodje da se založe za postizanje klimatskog dogovora – Krstarica\nDžonson poziva svetske vodje da se založe za postizanje klimatskog dogovora\nBeta 10. novembra 2021. 20:20\nBritanski premijer Boris Džonson pozvao je svetske vodje da daju instrukcije svojim pregovaračkim timovima na UN konferenciji o klimi koje će im omogućiti da sklope ambiciozan sporazum za ograničenje globalnog zagrevanja.\nDžonson je rekao danas novinarima u Glazgovu, gde se održava skuo o klimi COP26, da je cilj na vidiku ali da bi do njega stigli potreban je da se zemlje učesnice „odlučno poguraju“.\nOn je optužio zemlje koje su potpisale Pariski sporazum 2015. da su provele šest godina čestitajući same sebi.\n„Frustrirajuće je da se vide zemlje koje su provele šest godina kako sebi upadljivo čestitaju što su potpisale Pariski sporazum kako se mirno približavaju neuspehu“, rekao je on.\nPariskim sporazumom o klimi dogovoreno je da se ograniči zagrevanje planete dosta ispod dva stepena Celzijusa u odnosu na preindustrijsku eru, i ukoliko je moguće na 1,5 stepeni.\nDžonson je rekao da je vreme za svetske vodje koje su se sada vratile u svoje glavne gradove da okrenu telefon svojim timovima u Glazgovu da im odobre prostor za pregovaranje, prostor u kome mogu da izmanevrišu i da ostvare cilj.\nBritanski premijer je rekao da ostaje još samo nekoliko dana a da još mnogo treba da se uradi.\n„Moje pitanje mojim kolegama vodjama sveta danas popodne kada ulazimo u poslednje sate konferencije je sledeće – da li ćete nam pomoći da iskoristimo ovu priliku ili ćete nas sprečiti u tome“, rekao je Džonson.\nDvonedeljna konferencija UN o klimi u Glazgovu (COP26) trajaće do 12. novembra.


Kartice umesto penzionog čeka - Ozonpress :: internet portal\nKartice umesto penzionog čeka\nPRVE penzionerske kartice koje će se koristiti umesto penzionog čeka uručio je u četvrtak u Domu Narodne Skupštine Zoran Đorđević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Kartica penzionerima pruža mogućnost da budu potpuno bezbedni kada su u pitanju podaci o ličnosti, kao i mogućnost da Ministarstvo rada i PIO fond probaju da sa društveno odgovornim kompanijama omoguće penzionerima dodatne popuste, po uzoru na ono što je grad Beograd uradio sa senior-karticom.\n– Do kraja aprila na kućnu adresu stići će 1.750.000 besplatnih kartica – rekao je Đorđević. – Planirano je i da svi novi penzioneri dobiju karticu.\nMinistar je objasnio da će kartica na kućnu adresu stizati u koverti sa kratkim uputstvom, kao i da će im biti uručena lično. Dragana Kalinović, direktorka Republičkog fonda za penziono i invalidsko osiguranje navela je da su penzionerske kartice finansirane iz sredstava Fonda PIO.\n– Izrada jedne kartice, koverta, distribucija i uputstvo koštaju 55 dinara – rekla je ona.\nDo sada je dokument o isplati novca iz PIO fonda bio jedini validan papir uz koji se dolazilo do izvesnih povlastica, a sada će tu ulogu imati identifikaciona kartica. Na njoj će se kao na čeku nalaziti ime, prezime i adresa korisnika, iznos cele i dela penzije koji se isplaćuje, filijala i broj tekućeg računa, matični broj, ukupne obustave penzije, koliko je umanjenje po Zakonu o privremenom umanjenju i koja je vrsta penzije. To su sve lični podaci korisnika koje je mogao da vidi svako kada je penzioner dokazivao svoj status.\nČačanske pošte zatvorene, počeo ŠTRAJK\nRadnici Pošte: Ana Brnabić nas prevarila, agonija počela dolaskom PUPS-a\nSlavica 23/02/2018 u 10:09 Odgovorite\nKartice za uzete penzije a postavljaju direktorkuPio u Čačak stranački ne ceneći stručnost\nСекер 23/02/2018 u 10:49 Odgovorite\nЈесте дају пензију унапред па вам лупају камату не дозвољен минус, и у малим поштама не мерете ни један рачун платити.Мајко божја која држава.


"Novosti" otkrivaju detalje najveće akcije spasavanja savezničkih pilota tokom Drugog svetskog rata - Savremena Istorija\nNaslovna Članci i rasprave "Novosti" otkrivaju detalje najveće akcije spasavanja savezničkih pilota tokom Drugog svetskog rata...\n“Sigurne kuće” za savezničke pilote u Pranjanima\n“Formacije savezničkih aviona, dejstvujući na objekte neprijateljske teritorije, preleću našu zemlju. Iz oštećenih aviona posada se skakanjem spasava. Preduzmite potrebne mere da ih od neprijatelja sačuvate. Spaseni avijatičari iz svih krajeva biće vama upućeni. Pripremite njihovu zaštitu, snadbevanje i evakuaciju” – glasila je naredba generala Dragoljuba Draže Mihailovića, koja je u januaru 1944. stigla u štab Prvog ravnogorskog korpusa, pod komandom poručnika Zvonka Vučkovića.\nSamo nekoliko dana kasnije spasena je grupa od 20 avijatičara koji su iz zapaljenog aviona iskočili na Zlatiboru, pa su odmah evakuisani na prostor Takovskog sreza. Tada još niko nije slutio da će ova akcija Ravnogoraca i žitelja sela pod Suvoborom postati najveća saveznička akcija spasavanja u Drugom svetskom ratu. Jer, zahvaljujući velikodušnoj pomoći lokalnog stanovništva – koje je rizikovalo sopstvene živote, da bi sakrilo savezničke avijatičare – spaseno je 520 pilota i članova posade.\n– Svi su smešteni kod seljaka u Pranjanima, u neposrednoj blizini Ravne gore. Na severoistočnoj strani sela nalazila se zaravan Galovića brdo, oko 800 metara dugačka i 300 široka, pa je odlučeno da se tu podigne aerodrom. Više stotina ljudi, sa oko 200 volovskih kola, čitavog tog marta radilo je na pripremanju terena, na samo tridesetak kilometara od nemačke vojne posade. Ipak, radovi na aerodromu završeni su krajem aprila – kaže istoričar Međuopštinskog istorijskog arhiva u Čačku Goran Davidović, ukazujući da su u Pranjane, bežeći od Nemaca, stizali saveznički avijatičari iz gotovo svih krajeva nekadašnje Jugoslavije, ali i iz Rumunije, Bugarske, Mađarske…\nU svojim ratnim memoarima, poručnik Vučković zapisao je kako je početkom marta 1944. bilo svega dvadesetak avijatičara, koji su uglavnom pokupljeni na Zlatiboru. Da bi ih sakrili, vojnici Jugoslovenske vojske u otadžbini snabdevali su ih seljačkim gunjevima, a dobijali su i srpske nadimke izvedene od engleskih imena. Smeštani su u imućnije kuće oko Pranjana, hranjeni najbolje što je tada bilo moguće, a posebno im se dopadao “šumadijski čaj”. Dok je broj avijatičara bio mali, njihovo sakrivanje nije bilo problematično, ali su i, po znatnom uvećanju broja spasenih, neki u ovom delu Srbije ostajali i po pola godine…\n-Bukvalno su se srodili sa nama i, kada je aerodrom bio završen, te sleteli prvi avioni za evakuaciju, pamtim da su na rastanku svi plakali – ističe Velisav Janković, svedok dešavanja iz 1944. godine u Pranjanima.\nPrethodni tekstOperacija “Schwarz” 1943.godine (iz dva ugla)\nSledeći tekst„Novosti“ otkrivaju detalje najveće akcije spasavanja savezničkih pilota: Najveća akcija 10. i 11. avgusta, kada je na Galovića brdo sleteleo čak 16 transportnih aviona i odvezlo 252 američka avijatičara\nNebojša Rašo -Rad dva Novljanina na mobilizaciji dobrovoljaca u Prvom svjetskom...\nsavremenaistorija - 14/03/2014 0\nsavremenaistorija - 18/03/2012 0


e-novine.com - Smederevska železara prodata Kinezima\n18.04.2016 - 15:10\nKapitalni ugovor za Srbiju\nSmederevska železara prodata Kinezima\nVlada Srbije i kineski „Hestil“ potpisali su kupoprodajni ugovor za Železaru Smederevo, kojim je kineska kompanija preuzela 98 celina železare za 46 miliona evra. Investicija Hestila u Železaru biće najmanje 300 miliona evra i biće zadržano svih 5.000 radnika\nUgovor su u Železari Smederevo potpisali ministar privrede Željko Sertić i predsednik kompanije „Hestil“ Ju Jong, uz prisustvo premijera Aleksandra Vučića i ministara iz njegove vlade.\nInvesticija Hestila u Železaru biće najmanje 300 miliona evra i biće zadržano svih oko 5.000 radnika. Vlada Srbije je 5. aprila prihvatila ponudu kineske kompanije Hestil za kupovinu Železare Smederevo, koja je jedina na tenderu dala obavezujuću ponudu da kupi svih 98 imovinskih celina Železare za 46 miliona evra.\n"Hestil“ je najveći proizvođač čelika u Aziji, sa godišnjim proizvodnim kapacitetom od 50 miliona tona. Grupa je vlasnik 37 visokih peći, od kojih 23 visoke peći imaju kapacitet više od 1.000 kubnih metara, a prošle godine je proizvela 47,8 miliona tona čelika. Prihodi kompanije u 2015. godini iznosili su 43,7 milijarde dolara.\nProizvodi oko 30 grupa proizvoda, od bešavnih i šavnih cevi do pocinkovanog, belog, plastificiranog i trafo-lima. Ti proizvodi se prodaju u više od 120 zemalja sveta. Na globalnom nivou zapošljava više od 120.000 radnika i u velikoj meri doprinosi društvenom bogatstvu u svim geografskim područjima gde radi. Na listi Fortune Global 500 u 2015. godini, „Hestil“ je rangiran kao 239. kompanija po veličini u svetu.\nKineska kompanija ima 70 direktnih i indirektnih kompanija van Kine, u više od 30 zemalja i regiona, kao što su SAD, Velika Britanija, Australija, Južna Afrika, Kanada, Singapur, Švajcarska i Hong Kong. Smederevska železara je 2003. prodata američkom Ju-Es stilu za 23 miliona dolara i do početka 2012. je bila najveći srpski izvoznik čija je prodaja obuhvatala oko 13 odsto ukupnog izvoza Srbije. Vlada Srbije je u januaru 2012. godine otkupila Železaru Smederevo od američkog Ju-Es-Stila za simboličnu cenu od jednog dolara.\nPrvi tender za prodaju Železare Smederevo raspisan je tokom predizborne kampanje u aprilu 2012. godine, a drugi u decembru 2014. i nakon neuspešnih pregovora sa američkim Esmarkom na tenderu za upravljanje železarom pobedio je HPK Inženjering. Ta kompanija je u aprilu 2015. preuzela upravljanje srpskom čeličanom.


EU skeptična prema odricanju prava, za slobodan izvoz vakcina\nTanjug 8. maja 2021. 13:40\nBRISEL – Evropska unija je skeptična prema korisnosti odricanja od patentnih prava na vakcine protiv kovid-19 kao načina borbe protiv pandemije, ali je spremna da razgovara o konkretnom predlogu, rekao je danas predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel.\n„U Evropi smo doneli odluku da omogućimo izvoz i podstičemo sve partnere da urade isto to za preko potrebne vakcine“, rekao je predsednik Evropskog saveta.\nOn je naveo da lideri EU ne smatraju da je odricanje od intelektualne svojine, kada su u pitanju vakcine, „čarobni štapić“, ali da su spremni da se angažuju na ovoj temi čim se iznese konkretan predlog.\nIndija i Južna Afrika pozvale su na ukidanje patentnih prava na vakcine kao način jačanja proizvodnje i osiguranja snabdevanja celog sveta.\nDebata oko tog pitanja pokrenuta je ponovo u sredu kada je američki predsednik Džo Bajden podržao tu ideju, pod uslovom da to bude urađeno preko Svetske trgovinske organizacije.\nZvaničnici koji su učestvovali u pregovora na Samitu EU u petak potvrdili su da se Nemačka, u kojoj je stacioniran Biontek koji poseduje patent na mRNK vakcinu protiv kovid-19 zajedno sa američkim Fajzerom , snažno založila protiv ideje o odricanju patentnih prava.\nPortugal, Estonija, Belgija i Irska takođe su bili skeptični, ali Grčka je podržala ideju o odricanju, kao i Italija, koja se zalagala u tom smislu za vremenski ograničene i geografski precizirane mere.\nZvaničnici EU su saopštili da je Evropa jedan od najvećih izvoznika vakcina protiv koronavirusa na svetu, sa otprilike 200 miliona doza otpremljenih u 90 zemalja, isto onoliko koliko je distribuirala svojim građanima.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron, obraćajući se novinarima pre današnjih pregovora, poručio je da bi svet sa vakcinama kovid-19 mogao da pokuša da uradi nešto slično onome što je učinjeno pre više godina sa lekovima protiv HIV-a, kada su oni bili preskupi za siromašne nacije.\nNaglasio je i da bilo koja akcija ne bi trebalo da finansijski kazni kompanije koje su osmislile tehnologiju vakcina protiv kovid-19.


#kaktus2016 predavanje: Ivan Pols, Adam&EveDDB London - Marketing Mreža\n#kaktus2016 predavanje: Ivan Pols, Adam&EveDDB London\nIvan Pols, Creative Director u agenciji Adam&EveDDB London govorio je na festivalu KAKTUS 2016 koji trendovi su u ovom trenutku najdominantniji na UK tržištu, šta je najznačajnije za veliki poslovni uspeh i gde pronalazi motivaciju i inspiraciju.\n„UK ima nekoliko neobičnih trendova: vole da ubacuju životinje u reklame, a drugo svaki klijent želi Božićnu kampanju. To znači da na TV-u ima mnogo pingvina, kao i emotivnih poruka koje svima zvuče poznato. Mislim da je kreativna scena ostala veoma jaka zahvaljujući agencijama kao što su Grey i adam&eveDDB koji postavljaju tempo. Mislim da je generalno globalni konzervativni trend isključio bilo koje radikalne ideje, ali verujem da tehnološka industrija može da ubaci drugačija razmišljanja u UK kreativnu industriju“, rekao je Pols.


Poznato je da Visoko ima ozbiljne probleme sa odlaganjem otpada, privredni subjekti u Visokom imaju posebne probleme sa deponovanjem svog otpada posebno Prevent i svi koji se bave preradom mesa, a takvim je na području općine Visoko mnogo. Jako puno se u predizbornoj kampanji za lokalne izbore pričalo o Očazima, Mošćanici, divljim deponijama i ekologiji uopšte. U stotinama hiljada maraka prikazuju se izdaci iz budžeta Općine po ovom pitanju, ali rezultat još uvijek nije ni približan onome kako bi trebalo ustvari riješiti problem sa otpadom u Visokom, a posebno sa desetinama divljih deponija kojih svakim danom ima sve više. Postoje i neke odluke OV Visoko iz prethodnih godina, a vezano za rješenje ovog problema ili pokušaj rješavanja i tačnog evidentiranja divljih deponija na općini Visoko. Međutim odluke OV Visoko već odavno u praksi nisu obavezujuće i niko ne snosi odgovornost zbog toga. Mišljenje oko ove problematike zatražili smo od mr.sci. Elvedina Šabanovića, a nakon što smo fotografisali još jednu u nizu divljih deponija.\n“Komisija za prostorno planiranje, uređenje i ekologiju bi trebala primorati Općinsku službu da građanima prezentira katastar divljih deponija sa svim poduzetim i realizovanim aktivnostima u proteklom periodu, a u skladu sa Zaključkom Općinskog vijeća iz 2011. godine, ili u suprotnom objasniti građanima svoju ulogu u rješavanju ovog problema. Iako općina Visoko nažalost kontinuirano ima rastući trend divljih deponija smeća, problem usložnjavaju djela neodgovornih građana koji svojim postupcima i sami pogoršavaju ionako tešku situaciju u ovoj oblasti, ali i nadležna općinska služba koje ne pokazuje dovoljnu brigu da bi se on mogao konačno i kvalitetno početi rješavati. Više od 20 mjeseci visočkoj javnosti nije prezentovan katastar divljih deponija, iako je Općinsko vijeće svojim zaključkom iz 2011. godine na to obavezalo nadležnu općinsku službu sa rokom izvršenja od 3 mjeseca kada je o tome trebala informisati Općinsko vijeće o poduzetim i realizovanim aktivnostima. Vjerujem da je sa ovim podacima upoznata i Komisija za prostorno planiranje, uređenje i ekologiju pri Općinskom vijeću.\n“Prvi dio radova na realizaciji ideje izgradnje pomoćnog stadiona Luke završen, slijedi postavljanje trave u aprilu naredne godine”


U samom centru Beograda, sakriven iza perona Autobuske i Železničke stanice, tokom 2016. i 2017. godine, neprimetno za stanovnike grada, rastao je jedan paralalni grad izbeglica i migranata. Svi oni koji su iz raznih razloga ostajali van prihvatnih i centara za azil, živeli su mesecima po napuštenim barakama tokom te zime, kada se temperatura spuštala i ispod -20°C. Odatle su iznova odlazili da pokušaju iregularan prelazak granice ka Zapadnoj Evropi, i tu su se, najčešče izmoreni, pretučeni, opljačkani i bolesni, vraćali nakon neuspešnih pokušaja.\nSa proširenjem grandioznog graditeljskog poduhvata, svi obližnji skvotovi su srušeni kako bi ustupili mesto gradilištima, temeljima modernih nebodera na obali reke i budućem novom obeležju Beograda. Od naselja gde je u jednom trenutku živelo 2000 ljudi, među njima i par stotina nepraćene i razdvojene dece, ostale su samo ruševine nakon bagera. Većina ljudi je tada premeštena u prihvatne centre i centre za azil, u kojima je imala neuporedivo bolje uslove. Ipak, većina je žalila za srušenim barakama, mestom koje je raslo nekim bizarnim smerom, sa svojim ulicama, terenima za kriket, frizerima, volonterima, svojim proslavama uz tradicionalne plesove. Mi koji smo radili svakodnovno na tom mestu, znali smo i drugu stranu, mnogo mračniju, sve rizike, zdravstvene, kao i druge, koji su bili posledica onoga što su neki od njih doživljavali kao ultimativnu slobodu. Obračuni, najrazličitije vrste nasilja, pljačke i prevare, strah i strepnja vrebali su ispod slojeva razdraganih pozdrava i šala. Život na takvom mestu, između tona smeća, imao je samo jedan razlog - biti blizu stanice, i odmah se odazvati na poziv krijumčara, kako bi se što pre nastavilo putovanje.\nGodinu dana kasnije, neuporedivo manje izbeglica i migranata je bilo na otvorenom, van sistema. Na mestu baraka, građevinska mehanizacija je uveliko izvodila radove na gradnji visokih kula. Ipak, na tom mestu, prilikom jednog obilaska terena smo zatekli grupu maloletnika iz Avganistana, dečaka bez pratnje. Spavali su u velikim cevima koje su čekale svoje postavljanje na gradilištu. Preko otvora cevi je bio prevučen najlon, kako bi ih sačuvao od vetra i kiše.\nDugo smo stvarali odnos poverenja sa njima, predočavajući im rizike njihove odluke da budu tu. Razlozi su bili isti oni koje smo godinama slušali. Odlaskom u centar za azil koji je udaljen 6 sati vožnje od Beograda, gubili bi mogućnost da budu spremni za pokret čim ih krijumčari pozovu. Neodazivanjem na poziv, izgubili bi novac ili mesto u sledećoj grupi.\nMaloletnike je Praxisov tim za zaštitu izbeglica i migranata više puta upućivao na terenske socijalne radnike, kao i na druge organizacije koje pružaju specifičnu vrstu pomoći. Vodili smo ih kod lekara, kad god bi to bilo potrebno, ali i na radionice koje su organizovale organizacije u obližnjim sigurnim prostorima, gde su sprovodile svoje aktivnosti.\nDečaci su nam pričali na koje su sve načine prelazili granice, preplivavajući reke, krijumčareći se po kamionima, držeći se ispod vagona vozova ili danima promrzli lutajući po šumama. Svi neuspesi, prebijanja od strane graničnih policija, nasilna vraćanja u zemlje iz kojih bi pokušali iregularni prelazak, pljačke po parkovima gradova kroz koje su prolazili, susreti sa divljim životinjama po „džunglama“, ostavljali su tragove koje su pokušavali da prikriju, imajući pred sobom samo jedan cilj, da idu napred.\nPrilikom posete prostoru gde je više organizacija radilo sa ovom grupom dece, jedan od njih, četrnaestogodišnjak, u tišini je napisao nešto na stikeru koji je pri izlasku nehajno zalepio na obližnji zid. Iz radoznalosti smo kasnije pozvali kulturološkog medijatora da nam prevede natpis. Na persijskom jeziku je pisalo „Mama, nedostaješ mi, svake noći te sanjam“.\nPraxisov tim je svakodnevno radio sa ovom grupom dece, i oni su na kraju pristali da uđu u sistem socijalne zaštite, nakon čega su smešteni u obližnji centar za azil. Iako više nisu bili izloženi rizicima koje nosi boravak na otvorenom, ipak se nisu dugo zadržali u centru. Dečaci su nam se javili posle par meseci iz Zapadne Evrope.\nDanas, uz obalu reke, pejzažem dominira Beograd na vodi. Pre samo par godina, na mestu gde sada prolazi biciklistička staza, koračala su neka deca, u pocepanoj obući, mokra i promrzla, ka svojim snovima. U nekom od tih nebodera, uzidana je i jedna cev, koja je tokom zime 2018. bila dom grupi dečaka iz Kabula.


PREDVEČE POČINJE GREJANJE: Zbog pada temperature "Elektrane" od danas isporučuju toplotnu energiju\n07. 10. 2021. u 09:11\nSTANOVI Beograđana će danas od popodnevnih časova biti topli, najavljuju nadležni iz "Beogradskih elektrana"!\nZbog najavljenih srednjih temperatura koje će u prestonici biti niže od 12 stepeni Celzijusa, radijatori će biti zagrejani.\nIz "Beogradskih elektrana" apeluju da se do 15. oktobra, odnosno do zvaničnog početka grejne sezone, prijavljuju samo kvarovi curenja ili negrejanje celih stambenih jedinica.\nKako je istakao Zoran Spasenovski, direktor Direkcije za proizvodnju, trenutno se "Beogradske elektrane" nalaze u režimu funkcionalnih proba, što podrazumeva "ispitivanje funkcionalnosti sistema u hladnom dinamičkom režimu".\nKONTROLA Dispečerski centar novobeogradske toplane, Foto Beoinfo\n- Gradska odluka prema kojoj "Beogradske elektrane" isporučuju toplotnu energiju kaže da u periodu od 1. do 14. oktobra, ukoliko srednja dnevna temperatura bude 12 stepeni ili niža, počinje sa isporukom toplotne energije našim korisnicima - rekao je Spasenovski za RTS.\n- Prognoza kaže da će temperature biti niže od 12 stepeni, "Elektrane" od danas počinju takozvane tople probe, što znači da će naši korisnici u kasnim popodnevnim časovima imati tople radijatore.\nSpasenovski takođe ističe da "Elektrane" sa radom počinju u 8.00, kada se zagreva sistem, a za to je potrebno određeno vreme pošto je toplovodna mreža velika i dužine je preko 1.600 kilometara.\n- To je ogromna količina vode koju treba uzgrejati, a sistem iz statičkog prelazi u dinamičko stanje. To treba odraditi polako da ne bi došlo do nekih havarija - tvrdi Spasenovski.\n- Što se tiče dovoljne količine gasa za ovu sezonu, "Elektrane" su na vreme potpisale sve potrebne ugovore sa isporučiocima energenata. Najbitniji je onaj sa "Srbijagasom" zato što prirodni gas čini 96 procenata u ukupnoj potrošnji naših energenata. Naravno, nabavili smo i alternativna goriva, kao što su ugalj, pelet, mazut i nafta. Ukoliko bi došlo do takve situacije, "Beogradske elektrane" su dužne po odluci da obezbede alternativno gorivo za 15 dana.\nBEOGRADSKE elektrane apeluju na korisnike da ne upućuju reklamacije Dispečerskom centru ukoliko im radijatori nisu topli.\nIzuzetno je važno da stanari ne prijavljuju problem pojedinačno nego da se uputi zahtev od strane upravnika zgrade da ekipa "Elektrana" dođe i proveri sistem.\nBasta: Građani neće imati problema\nGRAĐANI neće imati problema sa snabdevanjem toplotnom energijom u narednom periodu, "Beogradske elektrane" imaju rešenje - kaže Rade Basta, direktor ovog komunalnog preduzeća, povodom izjave predsednika Vučića u Kranju o energetskoj krizi.\nBasta je takođe apelovao na Ministarstvo rudarstva i energetike da hitno preduzme mere za rešavanje energetske krize, primetivši da ministarstvo nije do sada napravilo krizni štab i sazvalo hitan sastanak za rešavanje ovog gorućeg problema.\ngrejanje topli radijatori JKP Beogradske elektrane Beograd vesti


Vasic: Siguran bankarski sistem za sigurnost građana – Krstarica\nVasic: Siguran bankarski sistem za sigurnost građana\nTanjug 9. novembra 2021. 12:47\nBEOGRAD – Stabilan i fleksibilan bankarski sistem u Srbiji je uz podršku džave prošle godine svima nama pomogao da budemo likvidni i sigurni, da se osećamo bolje i pomogao da nastavimo da trošimo, izjavio je danas generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Vladimir Vasić.\nVasić je na Okruglom stolu „Značaj sistema osiguranja depozita za stabilnost finansijskog sistema“, koji su četvrti put organizovali Agencija za osiguranje depozita, Beogradska bankarska akademija i Udruženje banaka Srbije, istakao da je bankarstvo poslednjih godina doživelo veliku transformaciju, koja se naročito ogleda u digitalizaciji pa je naveo podatak da je u 2019. godini bilo 500.000 novih klijenata mobilnog bankarstva.\nGovoreći o rastu štednje naveo je da smo stigli do 100 milijardi u dinarima i 13 milijardi u evrima, što prema njegovim rečima pokazuje da postoji poverenje ljudi u državu, u Narodnu banku Srbije i banke same.\nNaveo je i da je stanje aktive bankarskog tržista na kraju prošle godine u Srbiji iznosilo skoro 40 milijardi evra.\n„Trudimo se da olakšamo građanima život, digitalizacijom i mnogim projektima kao što je javno privatni projekat ‘Moji podaci za moju banku’ „, istakao je Vasić.\nIstakao je i da je povećano plaćanje karticama preko interneta i to za 66 odsto, kao i da je kada je o e- komercu reč, donedavno bilo samo 600 onlajn prodajnih mesta a sada ih je više od 2.500.


Na osnovu prijava građana EU, koji su se poslednjih godina žalili na postojanje različitog kvaliteta namirnica koje se prodaju pod istim brendom u različitim zemljma članicama, Evropska komisija je napravila studiju analizirajući preko 1.400 proizvoda u 19 zemalja članica.\nStudija pokazuje da se 9 odsto upoređenih proizvoda razlikuje po sastavu, iako je prednja strana pakovanja bila identična. Istovremeno, 22 odsto proizvoda sa drugačijim sastavom imalo je sličnu prednju stranu pakovanja.\nU Evropskoj komisiji naglašavaju da studija nije pokazala dosledan geografski obrazac.\n“S jedne strane, srećan sam što nisu pronađeni dokazi o podeli Istoka i Zapada u sastavu brendiranih prehrambenih proizvoda, ali i zabrinut zbog činjenice da jedna trećina testiranih proizvoda ima različite kompozicije, iako su identični ili slično brendirani”, izjavio je komesar za obrazovanje, kulturu i sport Tibor Navračić, prenosi Tanjug.\nU Evropskoj komisiji navode da na jedinstvenom evropskom tržištu ne sme biti dvostrukih standarda, a nacionalne vlasti i organizacije potrošača se pozivaju na saradnju. Inače, Evropska komisija obezbedila je budžet od 1,26 miliona evra za jačanje kapaciteta organizacija potrošača, testiranje proizvoda i identifikaciju potencijalno obmanjujućih proizvoda u praksi.


Pokret "Bolje" – Koncesija kineskoj kompaniji: Auto–put ili kredit od milijardu KM? | Prijedor24.com - Više od informacije!\nHome / Kolumne / Pokret “Bolje” – Koncesija kineskoj kompaniji: Auto–put ili kredit od milijardu KM?\nPokret “Bolje” – Koncesija kineskoj kompaniji: Auto–put ili kredit od milijardu KM?\nVlada Republike Srpske je objavila da je postigla sporazum sa kineskom kompanijom o izgradnji auto – puta Banjaluka – Prijedor u dužini od 42 kilometra. Vlada Republike Srpske je zadužena za eksproprijaciju zemljišta, a kineska kompanija izrađuje projekat i sprovodi izgradnju auto – puta. Vrijednost ulaganja kineskog investitora je 297 miliona evra. Investitor naplaćuje putarinu, a Vlada Republike Srpske garantuje iznos putarine od 30 miliona evra godišnje, u toku 30 godina. To praktično znači da će Vlada svake godine doplaćivati nedostajući iznos putarine do 30 miliona evra.\nNa bazi postojećih cijena putarine auto – puta Prnjavor – Doboj, postojećeg broja vozila koji saobraća na relaciji Banjaluka – Prijedor, kao i očekivanog broja vozila koji će koristiti najavljeni auto – put, dolazimo do očekivanog (prosječnog) godišnjeg prihoda od putarine u visini od oko 7,7 miliona KM, što je približno jednako trenutnom ukupnom prihodom od putarina na dva auto – puta u Republici Srspkoj (Prnjavor – Doboj, Banja Luka – Gradiška). S obzirom da Vlada doplaćuje nedostajući iznos do 30 miliona evra (uz kurs 1,95583), to znači da će Vlada prosječno godišnje doplaćivati iznos od 51 milion KM u periodu od 30 godina.\nDakle, ulaskom u ovaj projekat Vlada RS se obavezuje na očekivani novčani izdatak od 51 milion KM u periodu od 30 godina. Ova plaćanja su potpuno jednaka izdacima na ime otplate kredita od milijardu KM, uz prosječnu kamatnu stopu po kojoj se zadužuje Vlada Republike Srpske. To znači da je preuzimanje ovih obaveza isto što i povećavanje javnog duga sa pet na šest milijardi KM!\nStručni savjeti našeg Pokreta smatraju da je podizanje kvaliteta infrastrukturne povezanosti na viši nivo prijeko potrebno. Takođe su mišljenja da građenje infrastrukture treba biti praćeno kvalitetnim studijama opravdanosti. Imajući sve gore navedeno na umu smatramo da bi vlada Republike Srpske trebala prvo da ulaže napore i sredstva kako bi oživjela željeznički saobraćaj (koji je najznačajniji pokretač industrije), te sanirala kolovozne zastore na postojećim magistralnim, regionalnim i lokalnim saobraćajnicma. Nakon vraćanja postojećih saobraćajnica na prvobitni nivo kvaliteta i zaključka da su pojedine saobraćajnice preopterećene potrebno je redom analizirati i realizovati: proširenje traka dvosmjernih saobraćajnica, potom gradnju puteva rezervisanih za saobraćaj motornih vozila, a tek nakon što se iscrpe prethodne mjere treba se pristupiti analiziranju i gradnji auto-puteva.\nProtesti trebaju postati normalna pojava\nPokret Bolje je odlučio uzeti stvari u svoje ruke


Počeo festival evropskog filma - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Počeo festival evropskog filma\nProjekcijom rumunskog filma „Rođendan“ u Beogradu je večeras počeo 7. Festival evropskog filma, održan prethodno u 14 gradova Srbiji, a narednih 10 dana – do 8. februara, beogradskoj publici biće prikazano 27 filmova iz 20 zemalja Evrope.\n0Piše: FoNet 30. januara 2019. 21.03\nFestival evropskog filma otvoren je u maju prošle godine u Zaječaru pod motom „Naše nasleđe: Gde prošlost susreće budućnost“ i nakon gostovanja širom Srbije, završava se projekcijama u Beogradu u prostorijama EU info centra.\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici istakao je da pošto je festival širom zemlje videlo više od 6.000 posetilaca i u završnici u Beogradu donosi najbolje od evropske kinematografije i pozvao Beograđane da se pridruže. Prema njegovim rečima, inicijativa otkrivanja i istraživanja srpske i evropske kulturne baštine kroz film se nastavlja i ove godine. S obzirom na to da Rumunija predsedava Evropskom unijom, beogradsko izdanje festivala otvario je rumunski film „Rođendan“ iz 2014. koji je režirao Dan Kišu.\nAmbasadorka Rumunije u Srbiji Kristina-Oana Popa istakla je da je kinematografija Rumunije ostvarila izvanredan povratak u proteklih 15 godina. Kao članica i predsedavajuća EU, prepoznajući moć kulture, želimo da pokažemo da nas kultura ujedinjuje u različitostima, poručila je Popa. Koordinatorka Festivala evropskog filma Marija Stevuljević izjavila je da će publika u videti čak 27 ostvarenja najnovije evropske produkcije.\nNa ova način u organizaciji Delegacije EU u Srbiji u saradnji sa Mrežom kulturnih centara zemalja Evropske unije (EUNIC) publika je u 14 gradova šiom Srbije mogla vidi te fenomenalne filmove, kao i sada u Beogradu, navela je ona. Ulaz na sve projekcije u EU info centru u Beogradu je slobodan, ali ulaznice je potrebno rezervistai.\nFestival evrospkog filma, Film, kulturaBeograd\nFestival evropskog filma u Beogradu od 30. januara


Poziv na konferenciju: Zahtevi Ekološkog ustanka i promocija Zelene povelje | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 7.4.2021. u 12:42\nSkupština slobodne Srbije poziva na konferenciju za medije i zainteresovanu javnost koju organizuje Pokret Odbranimo reke Stare planine. Konferencija će biti održana u petak 9. aprila u Beogradu, u velikoj sali Medija centra (II sprat), sa početkom u 13 časova.\nNa konferenciji će biti predstavljeni zahtevi protesta “Ekološki ustanak”, koji će se održati 10. aprila 2021. godine u 13 časova ispred Narodne Skupštine, kao i Zelena povelja Skupštine slobodne Srbije.\nU narednom periodu, Zelena povelja će biti ponuđena svim ekološkim organizacijama i drugim pokretima, a principi sadržani u njoj moraju postati obaveza ove i svih budućih vlasti u Srbiji, navode u saopćenju.\n“Članom 74 Ustava Republike Srbije garantuje se pravo svakom građaninu na zdravu životnu sredinu, i definiše obaveza Narodne skupštine, izvršne i sudske vlasti, ali i svakog pojedinca, da štite svoju životnu sredinu. Danas, međutim, živimo okruženi zemljištem, vazduhom i vodom izuzetno lošeg kvaliteta, što za posledicu ima ne samo uništenje zdravlja stanovništva već i bioloških vrsta sa kojima delimo ovu zemlju. Posledica je to političke korupcije najvišeg nivoa, i nezakonitog i neprofesionalnog postupanja svih kontrolnih mehanizama, pre svih republičkog tužioca, inspekcijskih organa i policije”, kazali su.\nUkoliko institucije ne mogu obezbediti poštovanje principa sadržanih u Ustavu i zakonu, iz Skupštine slobodne Srbije pozivaju građane da ustanu u odbranu prirodnih resursa!\n“Pozivamo sve građane da se priključe protestu koji se organizuje 10. aprila u Beogradu ispred zgrade Narodne skupštine, uz poštovanje svih epidemioloških mera.”\nTagovi: Beogradekološki pokretkonferencijaSkupstina slobodne SrbijeZelena povelja


Vulin: Za Srbiju jedino bitan dogovor iz Brisela – NovostiDana.rs\nVulin: Za Srbiju jedino bitan dogovor iz Brisela\nVučić: Ono što je dogovoreno u Briselu za nas je nepromenljivo\nOdluka Ustavnog suda Kosova da nema smetnji za osnivanje Zajednice srpskih opština (ZSO) korak je u dobrom pravcu, ali za Srbiju jedino je bitno ono što je dogovoreno u Briselu, izjavio je danas ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin.\nALEKSINAC – Odluka Ustavnog suda Kosova da nema smetnji za osnivanje Zajednice srpskih opština (ZSO) korak je u dobrom pravcu, ali za Srbiju jedino je bitno ono što je dogovoreno u Briselu, izjavio je danas ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin.\nOn je, odgovarajući na pitanje novinara na uručenju odobrenih subvencija za samozapošljavanje u Aleksincu, istakao da je za Vladu Srbije nepromenjivo ono što je pod pokroviteljstvom Evropske komisije ispregovarano u Briselu.\n„I nikakav Ustavni sud, sud bilo koji ili bilo koja druga politička ili pravna volja ne mogu da promene ono što je dogovoreno u Briselu. Ukoliko je Prištini bilo potrebno opravdanje da zbog svojih unutrašnjo- političkih razloga ima ovu odluku- odlično. Ali, što se nas tiče, pregovori su završeni u Briselu“, istakao je Vulin.\nPrema njegovom mišljenju, Zajednica srpskih opština je suština Briselskog sporazuma i bez punog sprovođenja svega što je dogovoreno kada je ZSO u pitanju, ne može se očekivati da će stanje na KiM ikada biti bolje.\n„Ovo je korak u dobrom pravcu, ali je za nas jedino bitno ono što je dogovoreno u Briselu“, naglasiao je Vulin.


Granski sindikat uprave pravosuđa, odbrane i policije NEZAVISNOST, u skladu sa osnovnim principima delovanja UGS NEZAVISNOST, nastoji da u okviru institucija i organa u kojima deluje – na najbolji način afirmiše sindikalni pluralizam kao jedan od preduslova otvaranja i postojanja socijalnog dijaloga. Specifičnosti državnih organa i institucija u kojima funkcioniše GS UPOIP predstavljaju problem kod osnivanja povereništava, pre svega zbog zatvorenosti samih institucija i višedecenijske sindikalne prakse u kojoj je sindikat imao pasivnu ulogu i bio nemi posmatrač prilikom donošenja krupnih odluka. U uslovima kada se prava sindikalna pitanja rešavaju van očiju zaposlenih i u direktnoj pogodbi, odnosno trgovini u kojoj, na žalost, učestvuju i neki predstavnici sindikata, GS UPOIP NEZAVISNOST ima posebnu misiju da odbrani osnovne principe na kojima je zasnovan savremeni sindikalni pokret.\nProcesi evrointegracija i započete reforme javne uprave predstavljaju krupan izazov za zaposlene. U oba procesa sindikat mora imati veoma aktivnu ulogu i to pre svega na polju stvaranja povoljne zakonske regulative koja će zadovoljiti i ključne elemente reformi, kao i osnovne principe socijalne pravde i afirmacije tekovina EU na polju industrijskih odnosa i socijalnog dijaloga. Ovo je posebno važno u sektoru policije i odbrane, u kojem postoje zakonske prepreke kada je u pitanju pravo na sindikalno organizovanje i delovanje.\nU veoma aktivnoj međunarodnoj komunikaciji sa srodnim sindikatima iz zemalja članica EU i zemalja regiona, granski sindikat pokušava da sva pozitivna iskustva i prakse primeni u javnoj upravi u Republici Srbiji. Postizanje određenih standarda koji postoje u razvijenijim zemljama i posebno razvijanje socijalnog dijaloga u sektorima gde je direktni poslodavac država – jesu primarni i dugoročni ciljevi sindikata.


Infunbebe igračka gitara za decu sa svetlom i zvukom cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nInfunbebe igračka gitara za decu sa svetlom i zvukom cene\nTrenutno nemamo slike za Infunbebe igračka gitara za decu sa svetlom i zvukom\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Infunbebe igračka gitara za decu sa svetlom i zvukom po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Infunbebe igračka gitara za decu sa svetlom i zvukom na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Igračke cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Infunbebe Igračke, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Infunbebe igračka gitara za decu sa svetlom i zvukom sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Infunbebe igračka gitara za decu sa svetlom i zvukom. Pre kupovine, podatke za Infunbebe igračka gitara za decu sa svetlom i zvukom proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


”Komitnati” efikasna u 95 % slučajeva, samo za starije od 16\nTanjug 21. decembra 2020. 16:29\nAMSTERDAM – Vakcina pod nazivom „Komitnati“, koju proizvode Fajzer i Biontek a danas je preporučila za upotrebu Evropska agencija za lekove (EMA), pokazuje efikasnost od 95 procenata u sprečavanju zaraze virusom Kovid-19 kod osoba starijih od 16 godina.\nVakcina se daje u dve doze u razmaku od 21 dana i nije pokazala ozbiljnije neželjene efekte, navode u EMA.\nU saopštenju se naglašava da je Komitet za humane lekove završio je rigoroznu procenu ”Komitnatija”, zaključivši da su dostupni ”dovoljno čvrsti podaci o kvalitetu, bezbednosti i efikasnosti vakcine koji preporučuju formalno uslovno odobrenje za stavljanje u promet”.\nIz EMA kažu da je u ispitaivanju vakcine učestvovalo oko 44.000 ljudi od čega je polovina je primila vakcinu, a polovina je dobila placebo.\nEfikasnost je izračunata kod više od 36.000 ljudi starijih od 16 godina, uključujući ljude starije od 75 godina, koji nisu imali znake prethodne infekcije.\nStudija je pokazala 95 odsto smanjenje broja simptomatskih slučajeva Kovida-19 kod ljudi koji su primili vakcinu – osam od 18.198 slučajeva dobilo je simptome korone, u poređenju sa ljudima koji su dobili lažne injekcije – 162 od 18.325 slučajeva Kovid-19 simptoma.\nIspitivanje je takođe pokazalo oko 95 odsto efikasnosti kod učesnika sa rizikom od teškog oblika Kovid-19, uključujući one sa astmom, hroničnim plućnim bolestima, dijabetesom, visokim krvnim pritiskom ili indeksom telesne mase preko 30.\nU EMA navode da se visoka efikasnost vakcine održala kako među polovima, tako i među rasnim i etničkim grupama.\n”Komitnati” se daje u dve injekcije u ruku, u razmaku od najmanje 21 dan, navodi se u sopštenju.\nDodaje se da su najčešći neželjeni efekti bili su obično blagi ili umereni i popravili su se u roku od nekoliko dana posle vakcinacije.\n”Oni su obuhvatili bol i otok na mestu injekcije, umor, glavobolju, bolove u mišićima i zglobovima, groznicu”, navode u EMA.\nZaključuje se da će se sigurnost i efikasnost vakcine i dalje nadgledati tokom sprovođenja vakcinacije u državama članicama.\n„Naša temeljna procena znači da možemo da uverimo građane EU u sigurnost i efikasnost ove vakcine i da ispunjava neophodne standarde kvaliteta”, poručuju u EMA.