Dačić na udaru kosovskih lobista - 21.10.2015, Sputnik Srbija\nDačić na udaru kosovskih lobista\nNe ruše Amerikanci ni Dačića ni Vučića. Dačića ruši albanski lobi, tvrdi Toma Fila. To da Amerika aktivno radi protiv bilo kog srpskog političara, nerealno je... 21.10.2015, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, srbija, ivica dačić\n17:00 21.10.2015 (Osveženo: 19:36 21.10.2015)\n© Foto : Ministarstvo sponjnih poslova SrbijeMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić na samitu lidera o mirovnim operacijama u Njujorku\nNe ruše Amerikanci ni Dačića ni Vučića. Dačića ruši albanski lobi, tvrdi Toma Fila. To da Amerika aktivno radi protiv bilo kog srpskog političara, nerealno je, ubeđen je politikolog Dragomir Anđelković.\nAngažovanje Ivice Dačića, ministra spoljnih poslova Srbije i predsedavajućeg OEBS-u, u borbi protiv prijema Kosova u Unesko izgleda da je zasmetalo nekome u Sjedinjenim Američkim Državama, pa otuda i informacija da će Amerikanci zbog toga tražiti njegovu smenu sa funkcije prvog čoveka OEBS-a, za šta mu mandat inače ističe u decembru ove godine.\nAmerika je, da kažemo, blagonaklono gledala na momenat kad je Ivica Dačić izabran za premijera Srbije 2012. godine (tadašnja državna sekretarka Hilari Klinton u pismu Dačiću apostrofirala da joj je „čast i zadovoljstvo“ da radi s njim na unapređenju saradnje dveju država). S druge strane, kosovska vlada je povodom istog događaja tada najavila da će uložiti protest kod predstavnika Evropske unije i insistirati da Dačić ne bude premijer Srbije. Slično su tražili i Albanci sa juga Srbije. Ako Dačić tada nije smetao Americi, pitanje je zašto bi joj sada smetao?\nNije tajna da albanski lobisti u Americi koriste sva raspoloživa sredstva kako bi „isterali“ zahtev Kosova za prijem u Unesko, i u tom kontekstu pitanje se samo od sebe nameće — da li Dačić smeta Amerikancima, ili kosovskim lobistima u Americi?\nToma Fila, savetnik Ivice Dačića iz perioda kada je bio premijer Srbije, kaže da nema nikakve sumnje kome Dačić, u stvari, smeta.\n„Nema Amerika ništa ni protiv Dačića ni protiv Vučića, da ima reagovala bi drugačije, jer kod njih se odmah vidi kad ima a kad nema, kaže Fila.\nFila podseća da albanski lobisti angažovani sa Kosova rasipaju ogroman novac pokušavajući da „sruše ovoga ili onoga“ ne bi li Srbiju onemogućili u normalnom razvitku i putu ka Evropi.\n„Ne ruše Amerikanci ni Dačića ni Vučića. Dačića ruši albanski lobi“, siguran je Fila.\nDragomir Anđelković, politički analitičar, podseća da je Amerika velika sila okrenuta raznim meridijanima i da Srbiju tek povremeno primećuje.\n„To da Amerika aktivno radi protiv bilo kog srpskog političara, dokle god situacija ne dođe do nekog velikog konflikta ili pitanja, nerealno je“, mišljenja je Anđelković.\nOn smatra da smo u ovom momentu mi kao država iz američkog ugla marginalizovani i podseća da je Amerika poslednji put aktivno na ovim prostorima radila protiv Slobodana Miloševića i Vojislava Koštunice.\n„Može da se podstakne američka administracija da radi protiv nekoga samo tako što bi neko u samoj Americi bio zainteresovan — neka lobistička grupa kao što su albanski ili hrvatski lobisti. Mislim da toga ima i kada se radi o delovanju protiv Dačića i puštanju raznih afera, ali i protiv drugih u srpskoj vlasti od Vučića pa nadalje. Generalno, albanski lobisti i svi drugi koji su nama suprotstavljeni žele da održavaju Srbiju u stanju stalne turbulencije i pometnje, tako da su pre oni ti koji stoje iza raznih aktivnosti Amerike nego sama američka diplomatija“, zaključuje Anđelković.\nOsnivač albanskog lobija u SAD je bivši republikanski kongresmen iz Njujorka Džozef Diogardi, koga je nedavno nanovo angažovao Ramuš Haradinaj, lider albanske partije Alijansa za budućnost Kosova.\nNije tajna da je albanski lobi jedan od najjačih i najuticajnijih u svetu, posebno u Americi, a zbog ogromnih svota dolara koje se slivaju u džepove uglednih američkih lobističkih kuća i pojedinaca uspelo im je da u 20 godina dugoj tradiciji izlobiraju i podršku za nezavisnost Kosova. Najmlađe albansko lobističko udruženje u Americi je „Savez za Novo Kosovo“ koje finansira najbogatiji kosovski Albanac, biznismen u Švajcarskoj Bedžet Pacoli. Sa njim rade i dvojica lobista iz američkog kabineta „Džeferson Vaterman“, bivši potpredsednik Nacionalnog saveta za obaveštajne poslove Semjuel Hoskinson, nekadašnji pomoćnik za trgovinu Istok-Zapad u Stejt departmentu Kempton Dženkins i mnogi drugi.


Kolumne & novosti: Кraljevi i prosjaci\nКraljevi i prosjaci\nPiše: Ognjen Radonjić, profesor Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu\nIlustracija: Darko Grbović\nTužna istina o ekonomskom tigru sa Balkana\nUprkos tvrdnjama zvaničnika, Srbija 2020. nije imala najmanji pad BDP-a u Evropi. Кao što ni prethodne dve godine nije imala najveći rast. Niti će biti šampion po rastu ostvarenom u 2021. i projektovanom za 2022. Umesto da Srbija vremenom smanjuje zaostatak za zemljama Centralne i Istočne Evrope, taj jaz je sve dublji\nVeć dugo slušamo priče ove vlasti da je Srbija ekonomski tigar. U to posebno pokušavaju da nas uvere od kada je izbila globalna pandemija virusa korona. Tako je premijerka Ana Brnabić u decembru 2020. zaključila da će Srbija imati definitivno najmanji pad BDP-a u Evropi. Ispostavilo se, prema podacima MMF-a, da ova tvrdnja nije bila tačna i da su neke zemlje i u pandemijskoj godini ostvarile pozitivan privredni rast - Irska 5,87 i Turska 1,79 odsto - dok su manji privredni pad od Srbije (-0,98 odsto) zabeležile Norveška (-0,77) i Litvanija (-0,87 odsto).\nPotom je premijerka krajem novembra prošle godine došla do novog zaključka – da će Srbija 2021. i 2022. imati najveći kumulativni rast BDP-a u Evropi. Ako pogledamo predviđanja MMF-a, i u obzir uzmemo samo zemlje Centralne i Istočne Evrope (CIE) koje su članice EU, jasno je da ni ova njena tvrdnja nema uporište, jer će ispred nas biti Mađarska i Estonija sa kumulativnim rastom od po 13,1 odsto, a uz njih i Hrvatska sa 12,5 i Rumunija sa 12,2 odsto.\nNi to nije bilo dovoljno, pa se poigravanje podacima nastavilo kada se, krajem decembra 2021, ministar finansija Siniša Mali dosetio novog rekorda – Srbija ima najveći kumulativni rast BDP-a u Evropi u 2020. i 2021. Кako bismo prekratili ceo proces, u razmatranje uzimamo samo četiri zemlje koje su imale privredni rast ili manji privredni pad od nas u pandemijskoj godini na osnovu čega dolazimo do zaključka da ni ova tvrdnja nije tačna – kumulativni rast BDP-a u pomenutim godinama za Srbiju iznosi 5,5 odsto, dok su ispred nje Irska sa 19,7 i Turska sa 10,9 procenata. Važno je napomenuti da su u pitanju predviđanja MMF-a iz oktobra 2021. i može očekivati da će doći do korekcije privrednog rasta Srbije u 2021. i 2022. nadole zbog energetske havarije koju smo doživeli u decembru 2021.\nVratimo se na činjenicu da je srpski privredni pad bio jedan od najnižih u Evropi, jer je važno postaviti pitanje uzroka, ali i cene koja je plaćena. Naime, najveći pad BDP-a doživele su zemlje čijem bruto društvenom proizvodu značajno doprinose automobilska industrija, proizvodnja trajnih potrošnih dobara, transport i turizam. Sa druge strane, privredne grane koje su u Srbiji doživele rast od pet odsto i to na vrhuncu pandemije imaju značajno učešće u srpskom BDP-u. Prema podacima iz Кvartalnog monitora, poljoprivreda, prehrambena, duvanska i hemijska industrija stvaraju 13 odsto srpskog BDP-a, a njihov udeo u BDP-u EU je samo 5,5 procenata.\nVažan aspekt je i pitanje troškova antikriznih mera koje su omogućile nizak pad BDP-a. Prema podacima MMF-a, Srbija je u vrhu zemalja Centralne i Istočne Evrope po antikriznoj fiskalnoj potrošnji od januara 2020. do jula 2021. – za te namene potrošeno je 8,3 odsto BDP-a i ispred nje su samo Mađarska (10,5), Češka (9,6) i Letonija sa 8,7 odsto. Zanimljivo, sve zemlje osim Irske, koje su u 2020. uspele da ostvare privredni rast ili blaži pad od Srbije, imale su nižu antikriznu fiskalnu potrošnju - Turska 2,7 odsto, Norveška 7,4 i Litvanija 7,5 procenata BDP-a. Ali, sve te četiri zemlje imaju i daleko veću stopu vakcinacije stanovništva.\nSrbija je specifična i po tome što osim nje nijedna evropska zemlja nije posegla za neselektivnom podelom novčane pomoći svim punoletnim građanima – po 100 evra u 2020. i po 60 evra za sve punoletne građane, plus još 50 evra za sve penzionere u 2021, što nas je ukupno koštalo više od milijardu evra. Taj novac je obezbeđen novim zaduživanjem, pa je delom i zbog toga javni dug od početka 2020. do kraja oktobra 2021. povećan za 5,78 milijardi evra. Sledi još jednokratna pomoć svim penzionerima u februaru 2022, što će nas koštati dodatnih 290 miliona evra.\nNa kraju, da bi slika troškova bila upotpunjena, trebalo bi ukrstiti sve ove podatke sa brojem preminulih od virusa korona i stopom vakcinacije stanovništva. Кao pokazatelj smrtnosti koristimo „višak smrtnosti“ britanskog časopisa The Economist (posmatrani period april 2020 – oktobar 2021) do koje se dolazi kada se uporedi petogodišnji prosek broja umrlih na godišnjem nivou u pretpandemijskom periodu sa brojem umrlih na godišnjem nivou nakon izbijanja pandemije. Obrazloženje u prilog korišćenja ovog pokazatelja je da raspoloživi podaci nisu u stanju da pruže celovitu sliku o smrtnosti od ovog virusa iz nekoliko razloga - zanemaruje se da ima umrlih od korone koji se prethodno nisu testirali, najčešće zbog nedostatka testova; ne računaju se sekundarne smrti do kojih je došlo jer hronični bolesnici i urgentni slučajevi nisu bili u mogućnosti da dođu do neophodne zdravstvene nege usled prenapregnutosti zdravstvenih kapaciteta; kašnjenje u prikupljanju podataka. Prvo mesto na svetu po ovom pokazatelju zauzima Bugarska sa viškom od 808 preminulih na 100.000 stanovnika, nižim izdvajanjima za antikrizne fiskalne mere i značajno nižom stopom vakcinacije (27 u potpunosti vakcinisanih na 100 stanovnika) u odnosu na nas. Srbija zauzima peto mesto na svetu i drugo među posmatranim zemljama sa viškom od 606 preminulih na 100.000 stanovnika (ukupni višak od blizu 42.000 preminulih) i svega 46 u potpunosti vakcinisanih na 100 stanovnika. Osim Bugarske, još samo Rumunija ima nižu stopu vakcinacije (40 od 100 stanovnika ) od Srbije, sa takođe visokim viškom smrtnosti, ali i daleko nižom antikriznom fiskalnom potrošnjom. Litvanija je nestandardna sa visokim viškom smrtnosti (593 na 100.000 stanovnika), visokom antikriznom fiskalnom potrošnjom (7,5 odsto BDP-a) i relativno visokom stopom vakcinacije (65 od 100 stanovnika).\nMeđu zemljama koje imaju veća izdvajanja za antikriznu fiskalnu potrošnju i istovremeno primetno niži višak smrtnosti nalaze se Irska, Mađarska, Češka i Letonija, pri čemu su sve četiri zemlje daleko ispred Srbije po stopi vakcinacije. Sve ostale imaju i nižu antikriznu potrošnju i niži višak smrtnosti od Srbije. Posebno vredi izdvojiti Tursku i Norvešku, koje su imale nižu antikriznu fiskalnu potrošnju, primetno niži višak smrtnosti, veću stopu vakcinacije stanovništva i bolje BDP performanse u 2020. od Srbije. U proseku, zemlje Centralne i Istočne Evrope (CIE) u odnosu na Srbiju imale su nižu antikriznu fiskalnu potrošnju (6,7 odsto BDP-a), niži višak smrtnosti (423 na 100.000 stanovnika) i veću stopu vakcinacije (53,3 od 100 stanovnika).\nPouzdanija ocena tvrdnje da je Srbija ekonomski tigar zahteva, ipak, nešto dugoročniju analizu sa uporedivim zemljama CIE. Sasvim je u redu da sagledamo kretanja u mirnom ekonomskom periodu, počevši od 2012, kada su naprednjaci & co. došli na vlast do prepandemijske 2019. I na početku naprednjačke ere, 2012. Srbija je značajno zaostajala za svim zemljama CIE, najmanje za Bugarskom (BDP po stanovniku Srbije bio je 81,1 odsto BDP-a po stanovniku Bugarske) i Rumunijom (70,9 odsto), a najviše za Češkom (27,4) i Slovenijom (26,5 odsto). Udeo srpskog BDP-a po stanovniku iznosio je 45,3 odsto prosečnog BDP-a per capita zemalja CIE.\nEkonomska teorija kaže da se može očekivati da će nerazvijenije zemlje imati brži privredni rast od razvijenijih, pre svega zbog niže početne baze i tehnološke zaostalosti. Stoga, bilo je za očekivati da će Srbija brže rasti od većine zemalja CIE. To se, međutim, nije desilo. Štaviše, jaz u odnosu na Rumuniju i Bugarsku, zemlje za kojima je Srbija 2012. najmanje zaostajala, najviše se proširio – udeo srpskog BDP-a po stanovniku u rumunskom pao je za 13,4 i u bugarskom za 6,2 procentnih poena. U odnosu na prosek zemalja CIE, udeo srpskog BDP-a po glavi pao je za 1,5 procentnih poena.


Ključne delatnosti u vreme pandemije COVID-19 - Gecić Law\nIzbijanje virusa COVID-19 se proširilo na veliki deo sveta i preduzete drastične mere kako bi se širenje virusa suzbilo sada uzvraćaju udarac privatnom sektoru.\nMnoge države su donele odluku da zatvore sva radna mesta koja u ovom momentu nisu od ključnog značaja, za koja nije moguće organizovati rad od kuće i kod kojih su zaposleni u riziku od infekcije koronavirusom.\nOvo je dovelo do dve ključne posledice. Prvo, oni koji su zaposleni u delatnostima od ključnog značaja su u stalnom riziku od infekcije čime se smanjuje njihov broj. Druga posledica je da su oni koji ne rade u riziku nelikvidnosti usled manjka posla i promenjenih preferencija kupaca.\nVlada izriče mere, tražeći od građana da ostanu kod kuće, a kompanije, pogotovo male kompanije, turističke agencije, avioprevoznici, hoteli i mnogi drugi, suočavaju se sa teškim odlukama. Ove delatnosti su od velikog značaja za ekonomiju svake države, zapošljavajući ogroman deo stanovništva.\nDelatnosti koje su važne, bez obzira kako ih nazivali\nDok brojne države u različitoj meri zavise od određenih ključnih delatnosti i kako se njihova povezanost sa tim delatnostima razlikuje, postoji nekoliko ključnih delatnosti/sektora koji moraju da nastave da funkcionišu kako bi se kriza prebrodila. Te najvažnije delatnosti su sledeće:\nZdravstvo (klinički centri, bolnice, apoteke itd)\nDržavna uprava (državni organi, policija, vojska itd)\nPrehrambena industrija i poljoprivreda (supermarketi i prodavnice, pekare, farme, fabrike za preradu hrane, prodavnice hrane za kućne ljubimce itd)\nGlavna postrojenja (struja, dopremanje vode, odvoženje smeća i upravljanje otpadom)\nBankarstvo (banke, pošte)\nLogistika (špediterske i prevozničke kompanije, skladišta itd)\nNeophodne usluge (benzinske stanice, servisi vozila, prodavnice delova, krojačke radnje, kao i delatnosti koje mogu biti preusmerene na proizvodnju medicinske opreme itd)\nObrazovanje (obrazovne institucije za učenje na daljinu)\nSve ove delatnosti predstavljaju minimum i čiji posvećeni i neprekidni rad je neophodan za opstanak države i kako bi se kriza završila sa minimalnim posledicama po državu.\nU Srbiji, veliki je udeo zaposlenih u opštoj populaciji koji, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku za 2019. godinu iznosi oko 3 miliona. Od 3 miliona, približno 600 000 ljudi zaposleno je u delatnostima koje nisu od ključnog značaja, ali su brojne delatnosti koje nisu od ključnog značaja a koje su uvrštene sa ključnim delatnostima, tako da bi približnija procena bila da je gotovo milion ljudi zaposleno u delatnostima koje nisu osnovne, odnosno ključne. Ovaj broj, dakle, čini 1/3 zaposlene populacije.\nOvo znači da 1/3 zaposlenih ljudi u Srbiji može da iskusi ozbiljne gubitke povodom uvedenog vanrednog stanja, a tek će se videti kako će to uticati na privredu.\nSrbija je najavila paket mera koje imaju u vidu upravo ovaj ekonomski problem. Ove mere bi trebalo da pruže olakšanje privrednicima koji su već pretrpeli gubitak i koji će nastaviti da posluju sa gubitkom u budućnosti.\nProgram ekonomskih mera Vlade Srbije čine četiri glavne kategorije:\nPoreske mere. Primenjuju se na sve kompanije i uključuju (i) odlaganje plaćanja poreza na zarade i socijalnog osiguranja u privatnom sektoru tokom trajanja vanrednog stanja (sa rokom otplate do prvog kvartala 2021. godine najranije); (ii) odlaganje plaćanja poreza na dobit pravnih lica od 1. aprila 2020. i samo za drugi kvartal (ovo isključuje prethodnu fiskalnu godinu, prvi kvartal i ostatak fiskalne 2020. godine); (iii) oslobođenje od plaćanja PDV-a samo za donacije. Cilj ovih mera je podizanje preko potrebne likvidnosti.\nDirektna pomoć privatnom sektoru (moguća prijava državne pomoći). Pretpostavljamo da će pomenuta pomoć biti deo plana državne pomoći koji će biti usvojjen u narednih 10 dana. Sastoji se od (i) direktne pomoći preduzetnicima, malim i srednjim preduzećima u iznosu minimalnih zarada njihovih zaposlenih (tokom trajanja vanrednog stanja zbog COVID-19, iznos koji je dovoljan da pokrije 3 meseca isplate minimalnih zarada). Drugi set pomoći (ii) rezervisan je za velika preduzeća u iznosu od 50% minimalnih zarada, tokom trajanja vanrednog stanja, ukoliko je u pitanju režim iz članova 116 i 117. Zakona o radu. Pomenuta pomoć je selektivna i vidno čini diskriminaciju između malih i srednjih preduzeća, s jedne strane i velikih preduzeća, s druge. Zanimljivo svojstvo obe mere jeste da bi trebalo da budu isplaćene neposresno zaposlenima, dok bi kompanije bile indirektni korisnici pomoći.\nMere za likvidnost privatnog sektora (moguća prijava državne pomoći). Prepostavljamo da će i ova mera biti u okviru najavljenog plana državne pomoći koji će biti usvojen u narednih 10 dana. Cilj navedenih mera jeste da udovolji trenutne potrebe za likvidnošću i da podrži kompanije koje se suočavaju sa bankrotom zbog izbijanja virusa COVID-19. Ovo uključuje dve mere (i) programi kredita kako bi se održala likvidnost i obrtna sredstva za kompanije koje su registrovane kod Fonda za razvoj i (ii) plan državne pomoći za kredite kod poslovnih banaka obezbeđene državnim garancija za mala i srednja preduzeća u cilju obezbeđenja likvidnosti i obrtnih sredstava.\nDirekna novčana pomoć svim punoletnim državljanima Srbije u iznosu od €100. Ova mera nije selektivna i zbog toga ne bi trebalo da predstavlja državnu pomoć, mada određeni elementi i kriterijumi za definisanje grupe korisnika potencijalno može da otvori pitanja da li je reč o državnoj pomoći u konkretnom slučaju.\nVažno je videti da je preduzimanje ovakvih koraka zbog krize izazvane pandemijom ozbiljan test za srpsku ekonomiju, budući da ništa slično nije viđeno u skorijoj prošlosti.\nEkonomske mere koje je uvela Vlada Srbije su ključne za preživljavanje ekonomije. Međutim, za razliku od bilo koje krize i recesije koje smo imali prilike da vidimo, delatnosti koje se sada suočavaju sa najvećim problemima će biti potrebne i kada se kriza završi. Ostaje pitanje – koliko će kriza da traje, da li će određene delatnosti uspeti da prebrode teškoće i da li će mere biti dovoljne da se održi stabilna ekomonija?\nMontenegro Airlines: da se zastava još viori


Ne treba da se ponašamo kao dva ovna na brvnu: Vučić o povlačenju odluke o proterivanju ambasadora - Sputnjik Srbija\n20:43 29.11.2020 Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksadnar Vučić izjavio je da Srbija želi bratske odnose sa Crnom Gorom i da su odnosi između komšija mnogo više od konvencija.\n"Moja inicijativa je bila da povučemo odluku o proterivanju ambasadora Crne Gore, iako je Selaković postupio u skladu sa Bečkom konvencijom. Smatram da je život i da su odnosi između komšija i prijatelja mnogo više od konvencija. Pokazujemo svoju snagu, a ne slabost ovim odustankom od proterivanja ambasadora Crne Gore. Ne treba da se ponašamo kao dva ovna na brvnu, već da pokažemo da želimo prijateljske, bratske odnose i mislim da će ova odluka tome doprineti", rekao je Vučić.\nPrethodno je premijerka Srbije Ana Brnabić saopštila da se odluka o povlačenju cenogorskog ambasadora povlači.\n"Predsednik Srbije nas je pozvao na razgovor da se konsultujemo oko ove odluke. Predsednik je podržava i razume, Srbija je reagovala potpuno normalno i primerno, u skladu sa Bečkom konvencijom. Predsednik nam je rekao da su konvencije važne, ali da je život važniji, kao i naše prijateljstvo sa Crnom Gorom", izjavila je Brnabić.\n"Povući ćemo odluku o proterivanju ambasadora Crne Gore. Učinićemo to još večeras".\nOna je naglasila da izjava ambasadora Božovića nikako ne može da bude razlog za njegovo proterivanje, naročito jer je više puta pozvao na bratstvo.\n"Nadam se da će se ovo protumačiti kao akt dobre volje i da ćemo imati odlične odnose sa Crnom Gorom", rekla je premijerka.\nAmbasador Srbije u Crnoj Gori Vladimir Božović proglašen je juče za personu non grata i od njega je zatraženo da napusti Crnu Goru, saopšteno je iz Ministarstva vanjskih poslova Crne Gore.\n„Nakon dužeg i kontinuiranog miješanja u unutrašnje stvari Crne Gore, ponašanja i izjava nespojivih sa uobičajenim i prihvatljivim standardima obavljanja diplomatske funkcije, nakon više usmenih i pisanih upozorenja na neprihvatljivost ovakvog ponašanja, juče je ambasador Božović nelegalnu i nelegitimnu Podgoričku skupštinu 1918. nazvao „oslobođenjem“ i „slobodnom voljom“ crnogorskog naroda, čime je još jednom, na najdirektniji način, omalovažio državu koja mu je dala diplomatsko gostoprimstvo“, navedeno je u saopštenju.\nPosle te odluke, Ministarstvo spoljnih poslova Srbije saopštilo je da je, povodom proglašenja ambasadora Srbije u Crnoj Gori Vladimira Božovića, postupilo je na recipročan način i proglasilo crnogorskog ambasadora u Srbiji Tarzana Miloševića personom non grata.


Đilas odgovara revizoru :: Skockajte Budžet\nNisu zakoni Republike Srbije različiti kada se na njih poziva revizor i kada se na njih poziva Grad Beograd. Ja nisam pravnik, ali kao gradonačelnik imam potpuno poverenje u pravni sistem zemlje. Revizor takođe treba da zna da je Grad Beograd i ranije imao revizore, koji istini za volju nisu bili državni – ali ja verujem da su bili stručni koliko i državna revizija jer za taj posao imaju dozvolu za rad. Po svim tim revizijama ovakvih kršenja procedura i zakona kakve je pronašao revizor nije bilo. Pa shodno tome na ovakav način nismo sa njima ni polemisali.\nŠto se tiče pravnog tima revizora, treba svi da budemo svesni i da Beograd ima svoj pravni tim i da mi nećemo sedeti skrštenih ruku. Revizor, kako god da predstavlja svoju ulogu, mora da prihvati činjenicu da nije sudija koji donosi presudu, već da tom istom sudu može da podnese prijavu ukoliko smatra da neko nešto ne radi po zakonu ili odbija da sprovede njegovu preporuku.\nŽelim da pozovem revizora da organizujemo okrugli sto u prisustvu medija i da pred javnošću uporedimo svoje stavove. Na okruglom stolu bismo čuli mišljenje revizorskog tima i pravnog tima Grada Beograda, ali i eksperata koji su stručni za ovu materiju i pitanja koja se postavljaju. Mi kao Grad kandidujemo dve teme i iznosimo naš stav suprotan stavu revizora:\n1. ne možete govoriti o zaštiti zakona, kao akta koje donosi Narodna skupština, što je uloga koju revizor sebi patetično pripisuje, a da pri tome ne znate koji sve zakoni uređuju pitanje kojim se bavite. Ne možete svoj izveštaj zasnovati na zakonu koji potiče iz 2001. godine, ako je posle njega, 2010. godine, donet zakon koji na drugi način uređuje istu oblast, čime je van snage stavio zakon iz 2001. godine. Zar je toliko teško razumeti da Zakon o predškolskom vaspitanju iz 2010. godine dopušta Gradu da poveća osnovicu za obračun plata zaposlenih u predškolskim ustanovama, time i vaspitačicama, iznad onih koje je prema zakonu iz 2001. odredila vlada, ako Grad raspolaže sredstvima za to? Zar je toliko teško sesti i pročitati Zakon o predškolskom vaspitanju, dovesti u vezu dva zakona – onaj iz 2001. i onaj iz 2010 – i otkriti šta danas, posle niza godina važi a šta ne važi, šta je zakonito, a šta je nezakonito. Zar je moguće da se o zakonitosti nečijih plata odlučuje primenom zakona koji u pogledu osnovica za određivanje tih plata više ne važi? Da li iko treba da sopstvenim siromaštvom plati tuđe neznanje, letargiju i jednostranost u primeni zakona?\n2. revizor tvrdi da prihodi za komunalne takse za parkiranje motornih vozila nisu „tačni i objektivno iskazani”, a da je komunalna taksa za parkiranje motornih vozila pogrešno naplaćivana na račun JP „Parking servis” umesto da se uplati u budžet Grada. On najpre čini logičku grešku tako što naknadu koja se po odlukama Skupštine grada Beograda plaća JP „Parking servis” proglašava taksom da bi potom zaključio da JP „Parking servis” i Grad postupaju nezakonito što ove takse ne uplaćuju u budžet Grada. Svoju naopaku konstrukciju on temelji na Zakonu o finansiranju lokalne samouprave, po kome se lokalne komunalne takse mogu uvesti i za korišćenje javnih prostora za parkiranje, čime on sve što se plaća za parkiranje proglašava taksom i sravnjuje sa pravilima o naplati takse. Ovaj mehanički, jednostrani i pomalo komični pristup, po kome se za ocenu zakonitosti nekog delovanja primenjuje isključivo samo jedan zakon, i nijedan više, daleko je od zakonske istine. Da bi se odgovorilo na pitanje da li se neki prihod svrstava u takse ili naknade, moraju da se pročitaju još neki zakoni.\nNaime, bivši zakon o komunalnim delatnostima, koji je važio u vreme revizije, ovlašćuje Grad Beograd da sam odredi način na koji se naplaćuje cena za komunalne usluge, pa i za parkiranje, isto čini i novi zakon o komunalnim delatnostima koji važi od 2. decembra 2011. godine, isto proizlazi i iz Zakona o lokalnoj samoupravi iz 2007. godine. Tri zakona kažu jedno, to jest da za parkiranje može da se plaća i naknada, a Zakon o finansiranju lokalne samouprave kaže drugo, da ne može. Zašto se revizor držao samo Zakona o finansiranju lokalne samouprave, zna ili ne zna samo on. Suočen sa problemom sukoba zakona, Grad Beograd priklonio se zakonima o komunalnim delatnostima i lokalnoj samoupravi kad je odlučio da JP „Parking servis” naplaćuje naknadu, a ne taksu za parkiranje na teritorijama gradskih opština Voždovac, Vračar, Zvezdara, Zemun, Novi Beograd, Palilula, Rakovica, Savski venac, Stari grad i Čukarica.\nKad je reč o ostalim gradskim opštinama, Grad Beograd se priklonio Zakonu o finansiranju lokalne samouprave i u njima uveo obavezu plaćanja lokalne komunalne takse za parkiranje. Iste dileme kao i Grad Beograd, kako rešiti problem sukoba zakona, imao je i Ustavni sud Srbije, kad je u svojoj odluci 16/2009 od 27. oktobra 2011. godine presudio da Zakon o lokalnoj samoupravi, Zakon o komunalnim delatnostima i Zakon o finansiranju lokalne samouprave pružaju osnov da lokalna samouprava različito uredi obavezu plaćanja za korišćenje prostora za parkiranje motornih vozila (osim garaža); saglasno Zakonu o lokalnoj samoupravi i Zakonu o komunalnim delatnostima – kao naknadu davaocu usluge, a saglasno Zakonu o finansiranju lokalne samouprave – kao komunalnu taksu koja je prihod lokalne samouprave. Nikakvih dilema nije imao samo revizor.\nČitajući izveštaj revizora čovek, na nekim mestima, ne može da se otme utisku kako živi u sasvim jednostavnom i sporom svetu, bez imalo dinamike, u kome vreme stoji, u kome je svaki ljudski čin striktno normiran i u kome za izlaz iz svakog problema postoji jasan, i uvek i neizostavno – samo jedan propis. U tom idiličnom svetu sve stoji i čeka neko svoje, neodređeno vreme, koje i ne mora doći. Deca sa hendikepom mogu da čekaju na pomoć Grada dok ne ostare, porodilje mogu postati bake dok im Grad ne isplati pomoć, gorivo za zimu može biti nabavljeno i potrošeno i usred maja... Ko tu kome služi i pomaže: ljudi zakonima ili zakoni ljudima? Izgleda da se u odgovoru na ovo pitanje krije osnovna razlika između revizorovog i našeg poimanja stvarnosti i zakona.


Šaras i Mirotić slave Amerikanca – Micov bez finala Evrolige! /video/ - 28.05.2021, Sputnik Srbija\nŠaras i Mirotić slave Amerikanca – Micov bez finala Evrolige! /video/\nKošarkaši Barselone plasirali su se u finale Evrolige pobedom nad Olimpijom iz Milana 84:82. Koš za pobedu postigao je Amerikanac Kori Higins. 28.05.2021, Sputnik Srbija\nU Kelnu gledali smo fenomenalan polufinalni duel u kom su odlučile sitnice. Kevin Panter, koji je odigrao sjajan meč, nije uspeo da pogodi za vođstvo na 10 sekundi do kraja, te je katalonski klub imao šansu za pobedu.Lopta je bila u rukama Korija Higinsa i Amerikanac je, što rekli u Sjedinjenim Američkim Državama, isporučio. Pogodio je za pobedu i Barsa će u velikom finalu igrati protiv Efesa koji je pobedio CSKA.Utakmica je bila veoma turbulentna pošto su se ekipe konstantno smenjivale. Prvo poluvreme pripalo je ekipi Šarunasa Jasikevičusa, međutim, u trećoj četvrtini na terenu gledamo smo samo „manekene“.Milano je igrao sjajno, treći period dobio je 29:16 i utisak je bio da je momentum na njihovoj strani. Tokom četvrte četvrtine bilo je veoma napeto i očekivao se dramatičan finiš.I, dramatičnije od ovoga nije moglo. Panter je na 1:44 do kraja pogodio trojku za 82:82, te su u narednim posedima ekipe imale podjednake šanse za pobedu.Milano se mnogo ispromašivao, a ključni koš nije uspeo da pogodi bivši košarkaš Crvene zvezde (Panter). Lepo je izgradio poziciju, ali na deset sekundi do isteka vremena nije uspeo da pogodi trojku.Barsa je brzo krenula u napad i Kori Higins uspešno ga je realizovao.Najefikasniji u pobedničkom timu bio je Mirotić sa 21 poenom, Kalates je postigao 17, ali se i povredio, te ćemo videti kakav je njegov status za finale. Kod Milana Panter je postigao 23, Micov 14, Šilds 13, a Rodriges je postigao 11.Veliko finale igra se u nedelju u 20.30.► Briljantni Micić srušio ruskog giganta za finale Evrolige!► Zvezda pobedila Budućnost i osvojila ABA ligu u paklu Pionira!► Pravila ne važe za sledbenika Hilari Klinton\n23:00 28.05.2021 (Osveženo: 23:17 28.05.2021)\n© Sputnik / Alekseй Filippov / Uđi u foto-galerijuNikola Mirotić\nKošarkaši Barselone plasirali su se u finale Evrolige pobedom nad Olimpijom iz Milana 84:82. Koš za pobedu postigao je Amerikanac Kori Higins.\nU Kelnu gledali smo fenomenalan polufinalni duel u kom su odlučile sitnice. Kevin Panter, koji je odigrao sjajan meč, nije uspeo da pogodi za vođstvo na 10 sekundi do kraja, te je katalonski klub imao šansu za pobedu.\nLopta je bila u rukama Korija Higinsa i Amerikanac je, što rekli u Sjedinjenim Američkim Državama, isporučio. Pogodio je za pobedu i Barsa će u velikom finalu igrati protiv Efesa koji je pobedio CSKA.\nUtakmica je bila veoma turbulentna pošto su se ekipe konstantno smenjivale. Prvo poluvreme pripalo je ekipi Šarunasa Jasikevičusa, međutim, u trećoj četvrtini na terenu gledamo smo samo „manekene“.\nMilano je igrao sjajno, treći period dobio je 29:16 i utisak je bio da je momentum na njihovoj strani. Tokom četvrte četvrtine bilo je veoma napeto i očekivao se dramatičan finiš.\n28 Maj, 20:00\nI, dramatičnije od ovoga nije moglo. Panter je na 1:44 do kraja pogodio trojku za 82:82, te su u narednim posedima ekipe imale podjednake šanse za pobedu.\nMilano se mnogo ispromašivao, a ključni koš nije uspeo da pogodi bivši košarkaš Crvene zvezde (Panter). Lepo je izgradio poziciju, ali na deset sekundi do isteka vremena nije uspeo da pogodi trojku.\nBarsa je brzo krenula u napad i Kori Higins uspešno ga je realizovao.\nNajefikasniji u pobedničkom timu bio je Mirotić sa 21 poenom, Kalates je postigao 17, ali se i povredio, te ćemo videti kakav je njegov status za finale. Kod Milana Panter je postigao 23, Micov 14, Šilds 13, a Rodriges je postigao 11.\nVeliko finale igra se u nedelju u 20.30.


"Nije pitanje da li će delta soj stići u Srbiju, nego kada"\nGrađane ne treba da brine da li će biti potrebna treća doza vakcine, već kako da se oni koji to nisu do sada učinili, odmah vakcinišu, poručio je danas diirektor Kancelarije Svetske zdravstvene organizacije u Srbiji Marijan Ivanuša.\nOn je na panelu koji je organizovala kompanija Hemofarm “Godina promena – zdravlje, pandemija, pouke”, naveo da o trećoj dozi vakcine treba da misle oni koji vakcine nabavljaju i apelovao na građane da se vakcinišu što pre, da ne čekaju jesen.\nDelta soj problematičniji, i oni koji su preležali koronu mogu opet da se zaraze\nPrva doza vakcine sstiti 30 odsto, potrebne su dve doze za zasstitu. Oni koji su preboleli koronu mogu delta virusom da se zaraze i nisu bezbedni, naglasio je on.\nIvanuša je rekao da se očekuje da će 90 odsto svih slučajeva u Evropi do kraja avgusta biti rezultat zaraze delta tipom koronavirusa.\nKaže da zabrinjava što pored mladih kod kojih je odziv na vakcinaciju najmanji u našoj zemlji, ima i mnogo onih iznad 50 godina koji nisu vakcinisani.\nOdlaganje vakcinacije kod dece nije dobro- može da stvori nove probleme\nZbog pandemije virusa korona i rutinska vakcinacija dece je postala problem jer mnogi roditelji svoju decu od početka pandemije nisu vodili na vakcinaciju, a to otvara mogućnost da imamo epidemije drugih bolesti – poput malih boginja.\nOn je rekao i da se Srbija odlično našla i prilikom prelaska na pandemski naccin rada zdravstvenog sistema, ali i u nabavci medicinskog materijala koji je za tu borbu bio potreban.\nDelta tip virusa otkriven je u Indiji, a sada preovlađuje u Britaniji i pravi velike probleme u Rusiji.\ndelta soj/kovid 19/marjan ivanuša/vakcinacija\n25/06/2021 | 20:27\nZanimljivo da ni jedan soj ne napada budale i politicare i nije pitanje kada, vec da li ce uopste? Zanimljivo je i to da karijeristi, uspesni lekari, ne mogu da smisle szo i onog ovcara direktora, a za ovog Ivanusu ne znam koju granu medicine specijalizovao, radove ni jedan ne nadjoh na net. Ko zna


Partizan već u Nikšiću obezbijedio prolaz u drugo kolo – BiGportal.ba\nPartizan već u Nikšiću obezbijedio prolaz u drugo kolo\nCrno-beli su nešto sporije ušli u susret koji je odigran na Gradskom stadionu u Nikšiću, ali je ipak bez ikakvih problema stigao do zasluženog trijumfa, odnosno praktično već obezbedio plasman u narednu rundu takmičenja.\nJevtović 44(p), Suma 51, Rikardo 57\nStadion: Gradski, Nikšić\nPrednost timu Miroslava Đukića doneo je Marko Jevtović udarcem sa bele tačke u 44. minutu, da bi pobedu gostiju iz Beograda najavio Sejduba Suma nedugo posle starta drugog dela igre.\nKonačan rezultat postavio je novajlija Rikardo Gomeš, jedan od četvorice koji su se našli u startnoj postavi, lepim udarcem sa dvadesetak metara u 57. minutu.\nIstovremeno, takmičenje u Ligi Evrope započela su i preostala dva srpska predstavnika, Spartak iz Subotice protiv Korelejna iz Severne Irske, a Radnički iz Nišu protiv Gzirom sa Malte.\nRudar (4-3-3): Radović – Šekulić, Mitrović, Pesukić, Živković – Sopo, Golubović (od 74′ Macanović), Kuč (od 61′ Vuković) – Bošnjak, Zečević, Đalović (od 74′ Janketić)\nPartizan (4-4-2): Stojković – Valijente (od 77′ Miletić), Marković, Enake, Šehović – Jevtović (od 72′ Janković), Zdjelar, Pantić, Suma – Nikolić (od 64′ Kosović), Rikardo\nU uvodnih četrdesetak minuta nismo videli previše kvalitetnog fudbala, nije bilo tempa, ali ni previše uspeha u pokušajima dveju ekipa da pronađu prostor i zaprete golu rivala. Međutim, sve je moglo da se promeni posle pola časa igre da se mlađani Miloš Zečević nije uplašio i usamljen sa peterca šutirao visoko preko prečke.\nPriliku da na najbolji mogući način obeleži debi među profesionalcima, samo dva dana pošto je potpisao prvi ugovor, a nešto manje od mesec dana pred 18 rođendan, propustio je Zlatan Šehović. Divno je primirio loptu grudima i našao se u stopostotnoj šansi, ali mu je Vuk Radović lepo ušao u šut.\nIpak, kazna je stigla samo nekoliko minuta pred odlazak na odmor, kada je Radule Živković oborio Nemanju Nikolića, a Jevtović rutinski realizovao najstrožu kaznu za radost većinakog broja navijača gostiju, koji su se osećali da igraju kao kod kuće.\nCrno-beli su se totalno opustili u nastavku, da bi već posle šest minuta Šehović idealno proigrao Sumu na ivici kaznenog, odakle ovaj preciznim udarcem pogađa za velikih 2:0.\nIako je već i tada bilo jasno kako će se ovaj meč završiti, tačku stavlja centarfor sa Zelenortskih ostrva, lepim udarcem sa distance, pošto je prethodno prijemom prevario trojicu čuvara. Do kraja praktično da nije bilo uzbuđenja, Partizan je rutinski čuvao prednost i već može da razmišlja o narednoj prepreci.


Filozofski fakultet organizuje međunarodnu naučnu konferenciju: "Post-socijalistički identitet Crne Gore"\nFilozofski fakultet Univerziteta Crne Gore organizuje međunarodnu naučnu konferenciju "Post-socijalistički identitet Crne Gore", u Podgorici, u Hotelu Ramada, od 29. do 31. oktobra.\nNa otvaranju konferencije, 29. oktobra, u 19.00 sati, govoriće dekanica Filozofskog fakulteta prof. dr Tatjana Novović, prof. dr Živko Andrijašević, rukovodilac projekta "Postsocijalistički identitet Crne Gore", dr Adnan Prekić, predsjednik organizacionog odbora konferencije i Dragan Radonjić, bivši predsjednik Skupštine Crne Gore (1989/90).\nNaučna konferencija je posljednja faza istraživačkog projekta "Post-socijalistički identitet Crne Gore", koji je prethodnih 18 mjeseci realizovala istraživačka grupa sa katedre za Istoriju, Filozofskog fakulteta. Projekat, koji se realizuje u okviru međunarodne naučne saradnje programa COST imao je za cilj da ukaže na najznačajnije elemente postsocijalističkog identiteta Crne Gore, stvori pretpostavke za sveobuhvatno razumijevanje ovog perioda crnogorske prošlosti i ukaže na pojavne oblike tog identiteta u savremenim političkim i društvenim procesima.\nU prethodnih 18 mjeseci trajanja projekta, na Filozofskom fakultetu je formirana "Digitalna laboratorija" u okviru koje su stvoreni uslovi za digitalizaciju arhivskih dokumenata i štampe. Mogućnost digitalizacije biće dostupna studentima sa Odsjeka za istoriju, a u okviru projekta, tri studenta istorije imali su tromjesečnu obuku, tokom koje su obučeni za poslove digitalizacije arhivske građe. U okviru projekta pripremljen je i tematski zbornik radova, u kome su na multidisciplinaran način analizirani različiti aspekti postsocijalističkog identiteta Crne Gore, a rezultati tih istraživanja biće objavljeni u međunarodnom naučnom časopisu "Montenegrin Journal for Social Sciences".\nProjekat "Post-socijalistički identitet Crne Gore", finansiran je od strane Ministarstva nauke Crne Gore, koje je u okviru konkursa za podsticanje učešća u programima Horizont 2020 i COST iz decembra 2019. godine podržalo istraživačku grupu sa katedre za istoriju, koja od 2018. godine učestvuje u međunarodnom projektu COST akcije: "New Exploratory Phase in Research on East European Cultures of Dissent".\nU prilogu ove objave je i Agenda međunarodne naučne konferencije: "Postsocijalistički identitet Crne Gore"


Istekao rok za prijavu za učešće na lokalnim izborima\nIstekao je rok za prijavu na lokalnim izborima 17. oktobra. Na Kosovu će se birati predsednici 38 opština i odbornici lokalnih skupština. Među njima je 10 opština sa srpskom većinom.\nSa izbora (Foto Kim arhiva)\nPrema prvim informacijama, kandidature je predalo preko 50 političkih subjekata.\nMeđu Albancima očekivanja su da pokret Samoopredeljenje osvoji vlast u najviše opština i time potvrdi političku dominaciju, nakon pobede na parlamentarnim izborima ranije ove godine.\nMeđu Srbima listu sa kandidatima za predsednike 11 opština predala je Srpska lista. Ta organizacija imaće i kandidate za odbornike u 22 opštine, dakle, i u opštinama u kojima Srbi nisu većina.\nIz Centralne izborne komisije nisu saopštili detalje prijava, a mediji na albanskom su izvestili da će u najvećoj srpskoj sredini južno od Ibra, u Gračanici, zajednički nastupiti tri albanske stranke – Samoopredeljenje, Alijansa za budućnost Kosova i Demokratski savet.\nZbog odeluke o zajedničkom nastupu Albanaca, u Srpskoj listi pozivaju na jedinstvo.\n“Nasuprot nama će se ujediniti svi oni koji su protiv interesa Srba na ovim prostorima, i tu ne mislim samo na Albance, već i na one Srbe koji će se kandidovati protiv Srpske liste. Ta koalicija će biti jasna i nedvosmislena, između tih takozvanih predstavnika Srba i onih Albanaca koji bez obzirana na sve političke razlike nastupiti jedinstveno sa ciljem, da umanje rezultat Srpske liste i time umanje život i položaj Srba na ovim prostorima”, poručuje Dalibor Jevtić, kandidat za predsednika Opštine Štrpce.\nPre isteka roka za prijavu, Centralnoj izbornoj komisiji je kandidaturu za predsednika opštine Gračanica predao i Branimir Stojanović. On je 2013. godine već obavljao tu dužnost, a sada se ponovo samostalno kandiduje, zato što je, kako kaže, veliki broj ljudi u Gračanici nezadovoljan kandidatom Srpske liste Ljiljanom Šubarić, a još više načinom kojim se do tog predloga došlo i načinom kojim je nametnuto da ona bude kandidat.\n“Politika države Srbije nije ovde ugrožena nijednog trenutka, niti će biti ugrožena ovom kandidaturom. Ja želim da skrenem pažnju da jedan proces koji se dešava, koji je štetan i koji će ugroziti interese srpskog naroda i srpske države”, navodi Branimir Stojanović, samostalni kandidat za predsednika opštine Gračanice.\nReagovao je i direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković, koji je Stojanovića nazvao političkim oportunistom, i njegovu kandidaturu nazvao direktnom podrškom neprijateljima Srbije, onima koji rade protiv Srba i srpskog jedinstva.\nPetković dodaje da isključivo kandidati Srpske liste imaju podršku zvaničnog Beograda.\n05.12.2021 Četiri prva mesta za balerine iz Gračanice (212)\n05.12.2021 Na Kosovu jedan smrtni slučaj, dva novozaražena (95)\n05.12.2021 U Srbiji još 41 smrtni ishod (91)


Nacionalna turistička organizacija Crne Gore učestvovala je na sastanku „Savladavanje trenutnih izazova u turističkoj industriji“ koji se održao u Tirani u organizaciji Savjeta za regionalnu saradnju (RCC).\nPodnaslov: U Tirani\nTizer: Nacionalna turistička organizacija Crne Gore učestvovala je na sastanku „Savladavanje trenutnih izazova u turističkoj industriji“ koji se održao u Tirani u organizaciji Savjeta za regionalnu saradnju (RCC).\nSastanak je organizovan u sklopu ministarske konferencije „Uklanjanje barijera za održivi razvoj turizma“, i bila je ovo prilika za susrete predstavnika nacionalnih turističkih organizacija, turoperatora i predstavnika resornih ministarstava zemalja Zapadnog Balkana.\nNa sastanku je bilo riječi o trenutnim izazovima u regionu Zapadnog Balkana, razmjeni iskustava o izazovima u turističkoj industriji i budućim modalitetima regionalne saradnje. Tokom sastanka je istaknut značaj turoperatora kao glavne poveznice regiona Zapadnog Balkana. Kao neki od glavnih izazova navedeni su nedostatak objedinjenog viznog režima za zemlje Zapadnog Balkana, postojanje graničnih prelaza i procedura u ovom regionu, sezonalnost, problemi sa nedostatkom kvalifikovane radne snage i kvalitetom pružene usluge, infrastruktura, korupcija, ali i nedostatak vodiča za avanturistički turizam. Zaključeno je da potrebno raditi na unapređenju efektivne saradnje između turističkih aktera regiona kako bi se Balkan objedinio i postigao zajednički uspjeh i razvoj.\nDirektorica Direktorata za razvojne politike u turizmu Ministarstva ekonomskog razvoja i turizma Crne Gore, Aleksandra Gardašević Slavuljica, informisala je prisutne da Ministarstvo ekonomskog razvoja i turizma planira da sprovede niz projekata po pitanju brendiranja Crne Gore kao odgovorne destinacije, te brendiranja restorana koji nude organsku hranu, restorane sa nacionalnom kuhinjom i slično.\nIzlaganje na sastanku su imali generalna sekretarka Savjeta za regionalnu saradnju Pranvera Kastrati, zamjenica generalnog sekretara Savjeta za regionalnu saradnju Tanja Miščević, ekspertkinja u Savjetu za regionalnu saradnju Ivana Gardašević i generalna direkorka Nacionalne turističke organizacije Albanije Kornelia Ferizaj, dok su sastanku pored predstavnika NTO CG i turističkih agencija iz Crne Gore prisustvovali i predstavnici nacionalnih turističkih organizacija Srbije, BIH, Albanije, Makedonije, Kosova i turoperatori tog regiona.\nPredstavnici NTOCG su imali priliku da učestvuju i na konferenciji „Uklanjanje barijera za održivi razvoj turizma“ koja se održala dan ranije i koja je okupila resorne ministre zemalja tog regiona, zvaničnike zadužene za turizam na Zapadnom Balkanu, predstavnike Evropske komisije, međunarodnih organizacija i predstavnika turističke privrede kako bi razgovarali o sadašnjosti i budućnosti turizma u regionu.\nUCrnoj Gori, prema podacima lokalnih turističkih organizacija, trenutno boravi 33 hiljade turista što je gotovo tri puta više nego prošle godine, odnosno za trećinu više u odnosu na 2019, piše Pobjeda.


➡ PAUNOVIĆ: NIŠTA LOŠE U PRENOSU USTOLIČENJA NE VIDIM, NE ZNAM ZAŠTO POSTOJI NEGODOVANJE | Budim Info\n➡ PAUNOVIĆ: NIŠTA LOŠE U PRENOSU USTOLIČENJA NE VIDIM, NE ZNAM ZAŠTO POSTOJI NEGODOVANJE\nPoslanica Socijalističke narodne partije (SNP) Milosava Paunović je u razgovoru za IN4S navela da je od momenta promjene uredničke strukture do sada evidentan napredak RTCG u smislu objektivnije i kompletnije uređivačke politike bar kad su aktuelna dešavanja u pitanju, dakle onoga što je u fokusu većine građana.\n„Ništa loše u prenosu ustoličenja ne vidim i ne znam zbog čega negodovanje. Negodovanja nije bilo kada je RTCG kao državna televizija radila huškačke filmove usmjerene direktno protiv SPC i njenih poglavara. Upravo prenos ovog događaja govori u prilog tezi da je ipak došlo do izvjesnih promjena na bolje i da vodi ka tome da RTCG konačno radi svoj posao, a to je da bude servis svih građana, a ne vladajuće strukture. Osnovni zadatak medija mora biti transparentnost, koja obuhvata sve teme i sve događaje koji su značajni za bilo kog građanina Crne Gore.“ navela je Paunović\nPrema njenim riječima, hajka na Borisa Raonića znači pokušaj prikrivanja činjeničnog stanja i istine jer je predsjednik Crne Gore koji je istovremeno predsjednik DPS-a direktno prekršio ustav pozivajući na proteste i otpor prema državnim organima, i miješajući se u poslove Crkve i vjerske obrede.\n„Direktno je odgovoran za narušavanje javnog reda i mira i eventualno ugrožavanje nečije bezbjednosti izazvane ovom pucnjavom. Međutim, istina se ne može sakriti, pa pozdravljam Raonićev potez.“ ističe Paunović


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Berlin odgađa datum za Srbiju\nNA ČEKANJU 27. 06. 2013. 20:18 >> 22:16 0\nBerlin odgađa datum za Srbiju\nSrbija će sjutra dobiti zeleno svjetlo za početak pristupnih pregovora sa Evropskom unijom najranije u januaru naredne godine, ako u decembru Evropski savjet procijeni da je potpuno primijenjen briselski sporazum sa Prištinom.\nNa taj redosljed poteza, kako pišu "Novosti", presudno će uticati odluka njemačkog Bundestaga, po kojoj će početak pregovora zavisiti od poznatih stepenica koje Beograd mora da savlada.\nSrbija neće dobiti nikakve nove uslove, ali ni precizan datum za nastavak evropskih integracija.\nKonkretno, njemački parlament ovlastio je kancelarku Angelu Merkel da na današnjoj sjednici Evropskog savjeta glasa za početak pristupnih pregovora Srbije sa EU. Po njima, ti pregovori bi mogli zvanično da počnu ukoliko bi ES u decembru potvrdio „potpuno i trajno sprovođenje obaveza iz plana o implementaciji sklopljenog 26. maja između Srbije i Kosova“.\nPrema zaključcima Bundestaga, prva pristupna konferencija mogla bi da se održi najranije u januaru, a ne najkasnije, kako su preporučili šefovi diplomatija EU u Luksemburgu.\nPodnoseći izvještaj savezne vlade, kancelarka Angela Merkel ocenila je da su „i Srbija i Kosovo“ bez sumnje proteklih mjeseci postigli odlučujući napredak u normalizaciji odnosa.\n"Ali, bez sumnje, sporazumi moraju da budu sprovedeni. Proces normalizacije se mora nastaviti, i pre pristupa Srbije EU mora doći do potpune normalizacije odnosa sa Kosovom", rekla je ona.\nVicepremijer Aleksandar Vučić rekao je ranije danas da očekuje da Vidovdan, po prvi put u cjelokupnoj istoriji, u toj zemlji dočekaju sa dobrim vijestima, koje će stići iz Brisela.\nOn se danas sastao u Beču sa potpredsjednikom Vlade i ministrom vanjskih poslova Austrije Mihaelom Špindelegerom.\nU zajedničkom obraćanju predstavnicima medija, Vučić se zahvalio Špindelegeru na svemu što je za Srbiju učinio u posljednjih nekoliko nedjelja i na podršci koju je pružao za što skorije dobijanje datuma za početak pristupnih pregovora te zemlje sa Evropskom unijom, saopšteno je iz Vlade Srbije.\n"Ponosan sam na činjenicu da smo ispunili sve obaveze i da smo postali pouzdan partner. Austriju doživljavamo kao iskrenog partnera, a gospodin Špindeleger je u tome odigrao najznačajniju ulogu", istakao je Vučić.\nOn je naglasio da je za Srbe sjutra najvažniji praznik, Vidovdan.\n"Očekujemo da ga, po prvi put u cjelokupnoj istoriji, dočekamo sa dobrim vijestima. Očekujemo dobre vijesti iz Brisela, mada nijesmo oduševljeni onim što su neki iz Evropske unije govorili. Ali, mi naš posao znamo, moramo zemlju da modernizujemo i zainteresujemo strane investitore“, poručio je Vučić.\nOn je ovaj sastanak ocijenio izuzetno značajnim i naglasio da "Srbi dugo pamte i umiju da budu zahvalni onima koji su bili uz njih u teškim trenucima".\nŠpindeleger je istakao da je Vučić "arhitekta" svega uspješnog što je Srbija uradila u posljednjih nekoliko mjeseci.\n"Ono što je obećano to je i urađeno i time sam oduševljen. Srbija je danas pouzdan partner, a mi Austrijanci smo uvjereni da pregovori moraju početi što prije. Mi ćemo podržati Srbiju na tom putu jer Srbija pripada Evropskoj uniji. Sada moramo da razvijamo i unaprijedimo naše ekonomske odnose, kao i ulaganja u Srbiju", zaključio je Špindeleger i dodao da će o tome razgovarati sa austrijskim privrednicima.\nVan Rompej: Sjutra odluka da se otvore pristupni pregovori sa Srbijom\nPredsjednik Savjeta Evropske unije Herman van Rompej obavijestio je u današnjem telefonskom razgovoru predsjednika Vlade Republike Srbije Ivicu Dačića o pripremama za sjutrašnju sjednicu Evropskog savjeta, koji će, kako je rekao, donijeti odluku da se otvore pristupni pregovori sa Srbijom za članstvo u Evropskoj uniji, bez novih uslovljavanja, potvrđeno je iz Vlade Srbije.\nPrva međuvladina konferencija biće održana najkasnije u januaru 2014., a prije toga će Evropski savjet na decembarskom sastanku usvojiti okvir za pregovore, naveo je u današnjem telefonskom razgovoru Van Rompej, koji će posjetiti Beograd u ponedjeljak, 1. jula.


Danilo Đokić izabran za predsednika Asocijacije srpkog folklora dijaspore – RASEJANJE.info\nPredstavnici Asocijacije srpkog folklora dijaspore sa direktorom uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu Arno Gujonom\nProteklog vikenda u Beogradu održan je sastanak inicijativnog odbora za osnivanje Asocijacije srpskog folklora dijaspore. Inicijativni odbor činili su predstavnici srpskih saveza iz Nemačke Danilo Đokić, Saša Ivanović, švajcarskog saveza Nenad Milenković, francuskog Bojan Stefanović i hrvatskog Srđan Tatić.\nPredsednik Asocijacije srpskog folklora dijaspore\nDanilo Lilo Đokić\nNa sastanku je donešena odluka o osnivanju Asocijacije koja će biti registrovana u nadležnoj instituciji Republike Srbije u Beogradu, a nastaviće aktivnosti koje je do sada imao Savet Evropske smotre srpskog folklora dijaspore i Srba u regionu. Između ostaloga i organizaciju Evropske smotre srpskog folklora dijaspore.\nPored odluke o osnivanju Asocijacije izabran je i upravni odbor koga čine Danilo Đokić predsednik, Nenad Milenković potpredsednik Bojan Stefanović, član. Za sekretara je izabran Srđan Tatić, a za operativnog sekretara Zvezdan Đurić.\nNakon sastanka članove inicijativnog odbora u zgradi Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije, primio je direktor Uprave za dijasporu i Srbe u regionu Arno Gujon. Gosti su domaćina upoznali sa ciljevima koji se žele postići registracijom Asocijacije u Srbiji, te o svim dosadašnjim aktivnostima koje su sprovedene, a vidljive su kroz dosadašnje 24 Evropske smotre.\nDomaćin, direktor Uprave, zahvalio je svim savezima koji okupljaju srpsku omladinu u dijaspori i uče ih čuvanju tradicije i kulture srpskog naroda, te obećao podršku Republike Srbije u budućem radu i projektima koje novoosnovana Asocijacije bude provodila.\n← Savez Srba Slovenije ugostio delegaciju Novoga Sada\nBeograd iz 1920. godine →


Rusija ne sprema vojnu operaciju u Iraku i Libiji - Sputnjik Srbija\nRusija ne sprema vojnu operaciju u Iraku i Libiji\n19:08 27.10.2016 (osveženo 19:23 27.10.2016) Preuzmite kraći link\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je da Rusija ne planira vojnu intervenciju na Bliskom istoku u slučaju obraćanja za pomoć od strane Libije ili Iraka radi borbe protiv terorizma.\n„Ne, mi ništa slično nikad nismo planirali“, odgovorio je ruski predsednik na pitanje učesnika Međunarodnog kluba „Valdaj“.\nRanije je zamenik šefa diplomatije Rusije Mihail Bogdanov saopštio da Rusija namerava da razmotri molbu Iraka i Libije u slučaju dobijanja takvog obraćanja.\n„Pitali su nas i iz drugih zemalja, Iračani i Libijci: ’Da li ćete se priključiti borbi protiv terorizma na našoj teritoriji?‘ Mi govorimo: ’Do sada od vas nismo dobili zvanično obraćanje. Ako ono stigne, naše rukovodstvo će ga pažljivo razmotriti‘“, rekao je Bogdanov pred učesnicima Međunarodnog kluba „Valdaj“.\nVladimir Putin, Irak, Libija


NOVI ZAKON O AGENCIJI ZA BORBU PROTIV KORUPCIJE KASNI DVE I PO GODINE, A NACRT TOG ZAKONA OPET NE REGULIŠE SPREČAVANJE KORUPCIJE NA LOKALNOM NIVOU\nNovi rok za usvajanje izmene Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije je septembar 2018, a i on je probijen\nU izveštaju Saveta za sprovođenje Akcionog plana za Poglavlje 23, koji je inače formirala Vlada Srbije, navedeno je da gradovi i opštine u značajnoj meri kasne sa usvajanjem LAP-ova i formiranjem Tela za praćenje primene LAP-a, koji su njihova obaveza predviđena Akcionim planom\nPrema izveštajima jedinica lokalnih samouprava dostavljenim Agenciji, do 20. juna 2018. godine LAP- ove je od 145 gradova i opština usvojilo 77 (53 odsto)\nOvi izveštaji pokazuju i da je samo 14 gradova i opština formiralo tela za praćenje primene LAP-a , od kojih je samo četiri organizovano uglavnom u skladu s Modelom LAP-a Agencije za borbu protiv korupcije\nNi Nacrtom izmenjenog Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije nije predviđena obaveza jedinica lokalne samouprave da usvoje LAP i formiraju telo za praćenje primene LAP-a, niti sankcije za one koji ne ispune takve obaveze\nSavet za sprovođenje Akcionog plana za poglavlje 23 i Agencija za borbu protiv korupcije nisu dovoljno posvećene sprovođenju Akcionog plana, a jedinice lokalne samouprave nisu dovoljno posvećene ispunjavanju obaveza iz Akcionog plana i ne poseduju kapacitete za to, navodi se u analizi Nacionalne koalicije za decentralizaciju\nIako retki državni izveštaji, kao i nešto češća istraživanja nevladinog sektora, jasno ukazuju na ozbiljno kašnjenje u donošenju Lokalnih antikorupcijskih planova (LAP) i izboru nezavisnih Tela za praćenje primene LAP-a, kao i na niz drugih problema u tom značajnom procesu, u Nacrtu Zakona o sprečavanju korupcije se ne propisuje ovakva obaveza lokalnih samouprava i eventualne sankcije za njeno neizvršenje, a ni bilo kakva nadležnost Agencije za borbu protiv korupcije u toj oblasti.\nNacrt Zakona o sprečavanju korupcije je, inače, novi naziv za Nacrt Zakona o izmenama i dopunama postojećeg Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Usvajanje novog Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije predviđeno je kao aktivnost u Akcionom planu za poglavlje 23 (pravosuđe i osnovna prava), a krajnji rok za to je početak trećeg kvartala 2016. godine. Kako taj zakon još nije usvojen, u ovom trenutku nadležne institucije kasne sa realizacijom te aktivnosti iz Akcionog plana skoro dve i po godine. U poslednjem izveštaju o sprovođenju Akcionog plana navedeno je da je ova aktivnost „gotovo u potpunosti realizovana“, a kao novi rok za usvajanje zakona predviđen je kraj trećeg kvartala 2018, što je takođe probijeno.\nAkcioni plan za Poglavlje 23 nalaže Agenciji izradu Modela Lokalnog antikorupcijskog plana za lokalne samouprave (Modela LAP-a), nakon što uradi Analizu uzroka i pojavnih oblika korupcije na lokalnom nivou. Akcioni plan nalaže skupštinama gradova i opština da usvoje svoje LAP-ove i obrazuju stalna radna tela za sprovođenje i praćenje LAP-a. Ovaj Akcioni plan usvojila je Vlada Republike Srbije u aprilu 2016. godine.\nUsvajanje i primena lokalnih antikorupcijskih planova u skladu je i sa jednim od ciljeva Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije u Republici Srbiji za period od 2013. do 2018. godine, usvojene 1. jula 2013. godine, koja takođe prepoznaje problem nepostojanja sistemske antikorupcijske politike na nivou jedinica lokalne samouprave. U Strategiji je navedeno da lokalni antikorupcijski mehanizmi „treba da obezbede transparentan rad organa teritorijalne autonomije, lokalne samouprave i njima podređenih javnih preduzeća, kao i transparentno kreiranje i trošenje budžeta i adekvatan odgovor civilnog društva i medija na korupcijske izazove“.\nfacebook agencije za borbu protiv korupcije\nU aprilu 2017. godine, uz podršku Stalne konferencije gradova i opština (SKGO), Agencija je donela Model LAP-a, u kojem je navedeno da je rok za usvajanje LAP-ova 30. jun 2017. godine. Mesec dana ranije u Beogradu je organizovana diskusija o Nacrtu Modela kojoj su prisustvovali predstavnici lokalnih samouprava, Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave i organizacija civilnog društva. Javni uvid u Nacrt Modela sproveden je od 15. do 30. marta i Model je objavljen na veb-sajtu Agencije. Zainteresovana javnost je u ovom periodu mogla da dostavi komentare i sugestije na taj Nacrt.\nAgencija za borbu protiv korupcije „nema mehanizme i kapacitete“ da sistemski monitoriše usvajanje LAP-ova i formiranje lokalnih antikorucijskih tela\nJoš u diskusiji o nacrtu Modela članovi Lokalnog antikorupcijskog foruma Niš (LAF), kao jedinog aktivnog nezavisnog tela za primenu i praćenje primene Lokalnog plana ta borbu protiv korupcije, koji je grad Niš usvojio još od 2011. godine, kao i Biroa za društvena istraživanja (BIRODI), idejnog autora ovakvih planova i tela u Srbiji, predložili su da Agencija za borbu protiv korupcije monitoriše usvajanje i primenu LAP-ova i formiranje Tela za praćenje primene LAP-a (LAF-ova), pošto je taj deo procesa ostao bez sistemskog i ozbiljnog nadzora. Predstavnici Agencije su odgovorili da realizacija takvog predloga „nije realna“ jer ovaj samostalni i nezavisni državni organ, specijalizovan za sprečavanje korupcije u zemlji, „nema kapaciteta za to“.\n– Agencija nema mehanizme niti kapacitete da izvrši proveru kvaliteta i objektivnosti svakog pojedinačnog LAP-a, ali će snažno insistirati na odgovornom i transparentnom procesu usvajanja ovog dokumenta, kako bi konačnu reč o njihovom karakteru mogla dati zainteresovana javnost, civilno društvo, mediji i građani. Rezultat tog procesa treba da bude „LAP po meri jedinice lokalne samouprave“, ni manje od toga (jer to znači da JLS može i da treba, ali da ne želi da nešto sprovede), niti više od toga (jer to znači da propisano neće moći da bude sprovedeno, uprkos želji ili potrebi)- navodi se u konačnoj verziji Modela.\nUmesto detaljnog monitoringa ovog značajnog procesa, Model LAP-a predviđa obavezu gradova i opština da Agenciji dostave formalne izveštaj o usvajanju LAP-a, koji će „sadržati sve potrebne informacije o toku usvajanja LAP-a“, dajući pri tom model izveštaja. Izveštaj o tome da li je poštovala Model pri donošenju LAP-a popunjavaju same jedinice lokalne samouprave. Model ne predviđa obavezu lokalnih samouprava da podnose bilo kakav izveštaj o procesu formiranja Tela za praćenje primene LAP-a. Takođe, Model ne predlaže bilo kakve mere u slučaju da se gradovi i opštine ogluše o ovakve obaveze, ili kada ih realizuju protivno tom dokumentu.\nNezavisno antikorupcijsko telo bira komisija u kojoj su isključivo predstavnici lokalne samouprave, a njegovi članovi finansijeri SNS-a\nViše predstavnika nevladinog sektora je nakon donošenja Modela Agencije upozoravalo da je upravo nedostatak sistemskog praćenja usvajanja LAP-a i načina formiranja Tela za praćenje primene LAP-a, pa i nedostatak mera protiv jedinica lokalne samouprave ili odgovornih osoba u slučaju ignorisanja ove obaveze ili kršenja pravila u tom procesu, „slaba tačka“ Modela. Prema njihovim navodima, gradovi i opštine bukvalno „prepisuju“ rešenja u Modelu LAP-a, uprkos tome što taj dokument daje „minimalne standarde koji mogu da se odnose na sve jedinice lokalne samouprave“, preporučujući im da u izradi LAP-ova poštuju svoju „autentičnost i specifičnost“, jer „svaki LAP treba da bude autentičan i lokalno specifičan dokument.“\nNa tribini u Nišu, u julu prošle godine, predstavnici niškog LAF-a su između ostalog upozorili da su pojedini članovi niškog Radnog tima za izradu LAP-a koji dolaze iz lokalne samouprave pokušali da isposluju rešenja koja „odgovaraju lokalnoj vlasti, a snižavaju standarde u institucionalnoj borbi protiv korupcije“, a na kojima Model insistira. Sedam članova Radnog tima koje je kandidovao LAF su u martu prošle godine, zbog opstrukcije u izradi LAF-a od strane pojedinih pripadnika lokalne samouprave, podneli ostavke, a Niš do danas nije usvojio LAP. Ovaj grad je, inače, u Modelu LAP-a istaknut kao pozitivan primer, a „praksa i iskustvo LAF-a Niš“ navedeni su kao obrazac za „izbor, organizaciju i rad“ svih Tela za praćenje primene LAP-a u Srbiji.\nPredstavnici BIRODI-ja su na tribini upozorili da su i formiranje Tela za praćenje primene LAP-a pratili brojni problemi, od nesnalaženja lokalnih samouprava, preko nedovoljne zainteresovanosti građana da u takva tela uđu, do nedozvoljenih uticaja koji mogu ugroziti njegovu nezavisnost. Tako su, recimo, u Požarevcu u lokalno antikorupcijsko telo izabrani finansijeri SNS-a, što je suprotno duhu Modela Agencije, a u Kuršumliji su u Komisiji za izbor članova lokalnog antikorupcijskog tela svi bili iz lokalne samouprave, što Model zabranjuje. Jedan od članova te Komisije je, čak, fiktivni radnik opštinske uprave, koga “zaposleni ne znaju”, rečeno je.\nUprkos ovakvim iskustvima „na terenu“, kao i obavezi iz Akcionog plana za Poglavlje 23 da Agencija donese Model LAP-a, u Nacrtu Zakona o sprečavanju korupcije se ne pominje bilo kakva njena uloga u praćenju usvajanja LAP-ova i formiranja Tela za praćenje njegove primene. Istovremeno, jasno se navodi da Agencija „nadzire donošenje i sprovođenje“ planova integriteta- dokumenata na čiju se sličnost sa LAP-ovima predviđenim Modelom (ne)retko ukazivalo, te predviđa novčana kazna do 150.000 dinara za odgovornu osobu u organu javne vlasti ukoliko ona „ne dostavi Agenciji plan integriteta i izveštaj o sprovođenju plana integriteta“ ili „ne odredi ko će obavljati poslove koordinacije u vezi sa donošenjem, sprovođenjem i izveštavanjem o sprovođenju plana integriteta“.\nSamo četiri lokalne samouprave u Srbiji od ukupno 145 su i usvojile LAP i formirale antikorupcijsko telo\nI u poslednjem Izveštaju Saveta za sprovođenje Akcionog plana za Poglavlje 23, koji prati period do 1. jula 2018. godine, navodi se da gradovi i opštine u značajnoj meri kasne sa sa usvajanjem LAP-ova i formiranjem Tela za praćenje primene LAP-a. Navodi se, takođe, da je Agencija evidentni nedostatak sistemskog monitoringa usvajanja LAP-ova i formiranja ovih antikorupcijskih tela nadomestila projektima kroz koje taj posao radi nevladin sektor, ali samo za manji broj gradova i opština. Savet za sprovođenje Akcionog plana za Poglavlje 23 osnovala je Vlada Srbije u decembru 2015.\n– Do 20. juna 2018. godine, Agencija za borbu protiv korupcije je primila izveštaje o procesu usvajanja LAP-ova i formiranja tela za njihovo praćenje od ukupno 115 jedinica lokalnih samouprava i Autonomne pokrajine Vojvodine. Prema podacima iz dostavljenih izveštaja, u periodu od početka aprila 2017. godine, kada je Agencija objavila Model LAP, do pomenutog datuma, ove planove usvojilo je ukupno 77 jedinica lokalne samouprave (53 odsto od ukupno 145 jedinica lokalne samouprave, bez teritorije Kosova i Metohije). Predlog nacrta Pokrajinskog antikorupcijskog plana objavljen je 18. aprila 2018. godine na internet stranici Pokrajinske vlade i o ovom dokumentu održana je javna rasprava- navodi se u Izveštaju Saveta.\nU njemu se navodi da je od 77 usvojenih planova, 70 izrađeno na osnovu Modela Agencije, a da sedam ni po formi ni po sadržini ne odgovara Modelu. Ipak, devet jedinica lokalne samouprave je samo prekopiralo Model, a dve nisu dostavile dovoljno podataka za ocenu o tome da li je LAP urađen u skladu s Modelom. Preostalih 59 uglavnom je usklađeno s Modelom, uz veća ili manja odstupanja, ili u samom dokumentu ili u procesu izrade. Prilikom izrade nekih planova u radnim grupama za izradu LAP nije bilo predstavnika civilnog društva, a u nekim izveštajima o usvajanju LAP jedinice lokalne samouprave nije na odgovarajući način obrazloženo zbog čega neka mera nije preuzeta iz Modela, i slično, dodaje se u Izveštaju.\n– Četrnaest jedinica lokalne samouprave odredilo je telo koje će biti zaduženo za praćenje primene LAP, od kojih je četiri formirano uglavnom u skladu s Modelom Agencije. Tri su formirana uz odstupanja, a šest uz značajna odstupanja od Modela, dok za jedno telo nema dovoljno podataka za ocenu usklađenosti. Četiri jedinice lokalne samouprave su usvojile LAP i formirale telo za praćenje njegovog sprovođenja uglavnom u skladu s Modelom Agencije, čime su ispunile svoju obavezu iz Akcionog plana za Poglavlje 23- navodi se u Izveštaju.\nZašto u nacrtu novog Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije nije predviđena obaveza usvajanja LAP-a?\nU najnovijoj analizi „Doprinos lokalnih samouprava ispunjavanju Akcionog plana za poglavlje 23 − studija slučaja lokalnih samouprava u južnoj Srbiji“, koju potpisuju Nacionalna koalicija za decentralizaciju i Mirko Popović, naglašava se da je Agencija za borbu protiv korupcije, kao nosilac ove aktivnosti, zakasnila sa ispunjavanjem svojih obaveza.\nAnaliza je urađena na osnovu istraživanja u 15 gradova i opština u Nišavskom, Pirotskom i Topličkom upravnom okrugu, što je 10 odsto ukupnog broja od 145 jedinica lokalne samouprave u zemlji, tako da se njeni zaključci pre svega odnose na na stepen uspešnosti primene Akcionog plana na jugu Srbije. U okviru istraživanja su korišćeni i podaci Agencije za borbu protiv korupcije dobijeni iz izveštaja koje im, prema rešenju u Modelu, dostavljaju sve jedinice lokalne samouprave u Srbiji, koji se procentualno „podudaraju“ sa rezultatima na jugu zemlje, a analizirana su i strateška i normativna akta na centralnom nivou.\nU analizi se navodi da je „sasvim mali broj aktera učestvovao u konsultacijama o Nacrtu Modela i dostavio svoje komentare“. Jedinice lokalne samouprave, kao akteri koji su direktno zainteresovani za sadržaj Modela, nisu uputile niti jedan komentar na Nacrt tokom javnog uvida. Na nizak nivo učešća javnosti mogli su da utiču i relativno kratki rokovi za sprovođenje javnog uvida, od samo 15 dana. Agencija za borbu protiv korupcije nije organizovala konsultacije van Beograda, iako bi takvi sastanci mogli da utiču na povećano učešće zainteresovane javnosti, ali i da pokrenu javnu debatu u lokalnim zajednicama o antikorupcijskim planovima.\nGradovi i opštine imale su tek nešto više od dva meseca da sprovedu obimne aktivnosti vezane za pripremu, izradu, javnu raspravu i usvajanje LAP-a, što je „nedovoljno vreme za izradu kvalitetnog i primenljivog plana i uključivanje javnosti u taj posao“.\n– Iako su usvajanje lokalnih akcionih planova za borbu protiv korupcije i osnivanje radnih tela za praćenje njihovog sprovođenja utvrđeni ciljevima Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije, ova obaveza jedinica lokalne samouprave nije propisana (još uvek važećim) Zakonom o Agenciji za borbu protiv korupcije, inače najvažnijim zakonom u oblasti borbe protiv korupcije. Ni Nacrtom novog Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije nije predviđena obaveza jedinica lokalne samouprave da usvoje lokalne antikorupcijske planove. Na taj način je propuštena prilika da se obezbede snažniji pravni mehanizmi za sprovođenje ovih aktivnosti iz Akcionog plana za poglavlje 23. Usvajanje akcionih planova za borbu protiv korupcije u ovom trenutku ne predstavlja zakonsku obavezu jedinica lokalne samouprave, niti su utvrđene mere za sankcionisanje odgovornih organa ukoliko se ne ispune obaveze iz Akcionog plana-navodi se u ovoj analizi, uz ocenu da „vredi postaviti pitanje zašto u Nacrtu zakona nije predviđena obaveza usvajanja lokalnih antikorupcijskih planova“.\nU ovoj analizi se još navodi da kašnjenje u realizaciji ključnih aktivnosti iz Akcionog plana za Poglavlje 23 „nesumnjivo šalje signal akterima odgovornim za njegovu realizaciju na lokalnom nivou da ne postoji istinsko opredeljenje odgovornih institucija za sprovođenje aktivnosti iz Akcionog plana, kao i da odsustvo sprovođenja aktivnosti ne podrazumeva pozivanje na odgovornost“.\n– Nadležne institucije, odnosno Savet za sprovođenje Akcionog plana za poglavlje 23 i Agencija za borbu protiv korupcije, nisu dovoljno posvećene sprovođenju Akcionog plana i ne poseduju adekvatne mehanizme za prikupljanje i obradu podataka o napretku u sprovođenju Akcionog plana. Koordinacija između centralnog i lokalnog nivoa vlasti nije uspostavljena, kao ni mehanizam za utvrđivanje odgovornosti u slučaju neuspešne realizacije Akcionog plana- navodi se u analizi.\nU njoj se dodaje da ni jedinice lokalne samouprave „nisu dovoljno posvećene ispunjavanju obaveza iz Akcionog plana“ i da „ne poseduju adekvatne kapacitete za ispunjavanje obaveza iz ovog plana“.\n– Lokalne samouprave ne prepoznaju značaj lokalnih antikorupcijskih planova i pozitivne efekte uključivanja javnosti u borbu protiv korupcije- zaključuje se u analizi.\nPREPORUKE NACIONALNE KOALICIJE ZA DECENTRALIZACIJU U ANALIZI „DOPRINOS LOKALNIH SAMOUPRAVA ISPUNJAVANJU AKCIONOG PLANA ZA POGLAVLJE 23“\nPreporuke za organe vlasti na centralnom nivou\nIzmeniti Akcioni plan za poglavlje 23 u odnosu na aktivnost 2.2.10.37. i utvrditi nov, realističan rok za realizaciju aktivnosti.\nObezbediti adekvatnu podršku lokalnim samoupravama prilikom usvajanja antikorupcijskihplanova i njihovog sprovođenja kroz obuke, međuopštinske konsultacije, isticanje primera dobreprakse i aktivno uključivanje centralnih organa (pre svih nadležnog ministarstva i Agencije zaborbu protiv korupcije).\nAgencija za borbu protiv korupcije bi, uz podršku Stalne konferencije gradova i opština,organizacija civilnog društva i gradova i opština koji su ostvarili dobre rezultate, trebalo da izradi i preporuči modele akata koji će obezbediti uspešan rad tela zaduženih za praćenje sprovođenja plana (poslovnik o radu komisije za izbor članova radnog tela za praćenje sprovođenja plana,poslovnik o radu radnog tela za praćenje sprovođenja plana i druge potrebne akte).\nNadležni odbor Narodne skupštine trebalo bi da, kroz konsultacije sa Pregovaračkom grupom zapoglavlje 23, Agencijom za borbu protiv korupcije, Savetom za borbu protiv korupcije, Stalnomkonferencijom gradova i opština i civilnim društvom, pripremi amandmane na Zakon osprečavanju korupcije kojim će biti utvrđena zakonska obaveza izrade lokalnih antikorupcijskihplanova i odgovarajuće nadležnosti Agencije za borbu protiv korupcije za nadzor nadsprovođenjem ove aktivnosti. Potrebno je utvrditi odgovornost svih organa vlasti prilikom izradei sprovođenja lokalnih antikorupcijskih planova.\nU narednom budžetskom ciklusu trebalo bi obezbediti sredstva u budžetu Agencije za borbu protiv korupcije, i sistematizovati potreban broj radnih mesta za sprovođenje analize i izradu preporuka za unapređenje sprovođenja aktivnosti koje se odnose na antikorupcijske planove na lokalnom nivou. Agencija bi trebalo da analizira kvalitet procesa usvajanja lokalnih antikorupcijskih planova, posebno posmatrajući ga iz ugla transparentnosti i participacije, i da sačini mišljenje o dosadašnjem toku izrade lokalnih antikorupcijskih planova i preporuke za unapređenje kvaliteta procesa.Nalazi Agencije trebalo bi da budu predstavljeni jedinicama lokalne samouprave, organima vlasti na centralnom nivou, civilnom društvu i drugim zainteresovanim akterima. U skladu sa ovom preporukom, Agenciji za borbu protiv korupcije trebalo bi staviti na raspolaganje adekvatne resurse za pružanje podrške lokalnim samoupravama u efikasnom uspostavljanju radnih tela za praćenje sprovođenja lokalnih planova.\nAgencija za borbu protiv korupcije trebalo bi da na svom veb-sajtu objavljuje mišljenja i izveštaje radnih tela za praćenje sprovođenja lokalnih planova ukoliko ovi dokumenti predstavljaju primere dobre prakse ili mogu da posluže kao vodič za postupanje radnih tela u drugim gradovima i opštinama.\nPreporuke za jedinice lokalne samouprave\nLokalne samouprave koje nisu usvojile lokalne antikorupcijske planove trebalo bi da obezbede učešće javnosti u izradi planova i omoguće da u radnoj grupi za izradu plana učestvuju predstavnici zainteresovane javnosti.\nUkoliko se jedinice lokalne samouprave tokom javne rasprave o nacrtu lokalnog antikorupcijskog plana suoče sa nedovoljnim učešćem zainteresovane javnosti, trebalo bi ponoviti javnu raspravu.\nRokovi za sprovođenje javne rasprave trebalo bi da omoguće učešće javnosti. Pokazalo se da je rok od sedam dana veoma kratak, te javna rasprava o nacrtu plana ne bi trebalo da traje kraće od 15 radnih dana.\nPrilikom utvrđivanja mera za prevenciju korupcije u lokalnim antikorupcijskim planovima, radna grupa trebalo bi da organizuje konsultacije sa akterima (civilnim društvom, javnim preduzećima, pravosudnim institucijama, medijima, privredom, drugim organizacijama i ustanovama) koji su posebno zainteresovani za određena pitanja i koji bi svojim znanjem i iskustvom mogli da doprinesu kvalitetu dokumenta. Ove konsultacije trebalo bi organizovati tokom izrade plana i pre zakazivanja obavezne javne rasprave.\nLokalne samouprave koje su usvojile planove u najkraćem roku trebalo bi da formiraju radna telaza praćenje sprovođenja plana tako da se radnim telima omogući praćenje sprovođenja aktivnostiutvrđenih planom.\nLokalne samouprave trebalo bi da iskoriste sve zakonom dozvoljene mogućnosti za uspostavljanjemeđuopštinske saradnje prilikom izrade i sprovođenja lokalnih antikorupcijskih planova, ukolikotakva saradnja doprinosi kvalitetu procesa izrade i sprovođenju antikorupcijskih planova. Ovapreporuka odnosi se na formiranje zajedničkih međuopštinskih radnih tela za izradu ili praćenjesprovođenja plana, utvrđivanje zajedničke nadležnosti opštinskih organa, sprovođenjezajedničkog konkursa za imenovanje članova radnih tela, sprovođenje javne rasprave i sl. Lokalnesamouprave koje su geografski, ekonomski i na drugi način povezane, i imaju slične probleme uborbi protiv korupcije, trebalo bi da razmotre mogućnost izrade zajedničkog antikorupcijskogplana i imenovanja zajedničkih organa i tela za njihovo sprovođenje. Izmenama Zakona o lokalnojsamoupravi jedinicama lokalne samouprave101 proširene su mogućnosti za uspostavljanjezajedničkih organa i službi i na taj način su ohrabrene da zajednički rešavaju probleme i doprinoseostvarenju javnog interesa.\nU radnoj grupi za izradu planova ili radnim telima za praćenje sprovođenja plana ne bi trebalo dase nalaze lica, a posebno funkcioneri ili službenici lokalne samouprave, koji nose rizik„antikorupcijskog deficita“, odnosno lica za koje je Agencija za borbu protiv korupcije izradilapreporuku za smenu sa funkcije ili vodila postupak zbog sumnje na zloupotrebu službenogpoložaja ili na drugi način ukazala da postoji rizično ponašanje. Takođe, antikorupcijski deficitpojavljuje se i kod onih čije je postupanje bilo predmet rada pravosudnih organa. Bez obzira naishod postupaka ili postojanje pravosnažnih presuda, učešće ovih lica moglo bi da naruši integritettoka izrade planova.\nLokalne samouprave trebalo bi da na posebnoj veb-stranici, i vidljivim označavanjem na naslovnojstrani, objave lokalni antikorupcijski plan, izveštaj o izradi plana i sve akte i usvojene odluke, ili čijeje usvajanje u toku, u procesu sprovođenja plana. Takođe, na ovoj veb-stranici trebalo bi da buduobjavljena mišljenja, preporuke i izveštaji radnog tela zaduženog za praćenje sprovođenja plana.\n(Tekst je realizovan u okviru projekta „Gradovi i opštine u Srbiji protiv korupcije“ koji je sufinansiralo Ministarstvo kulture i informisanja)


U vojvođanskim opštinama na vlasti i SNS i SPS i LSV… | Autonomija\nU vojvođanskim opštinama na vlasti i SNS i SPS i LSV…\nNa lokalnom nivou ideloške razlike manje oštre nego u stranačkim centralama\nNakon nedavno održanih izbora, gradovi i opštine u Vojvodini krenuli su u konstituisanje lokalnih vlasti. I dok se na republičkom nivou uveliko spekuliše ko sa kim može ili ne u koaliciju, u senci viših nivoa na lokalima se prave najrazličitije kombinacije. Stručnjaci poručuju da je to prirodno stanje i da je za lokal najvažnije da se oforme stabilne vlasti, koje će biti kompetentne da rešavaju probleme građana.\nNa poslednjoj sednici skupštine u Alibunaru dogovoreno je da će u vlasti učestvovati Srpska napredna stranka (SNS), Socijalistička partija Srbije (SPS) i Liga socijaldemokrata Vojvodine (LSV).\nVlast je dogovorena i u Baču, a koalicioni sporazum potpisali su SNS, LSV, Pokret socijalista (PS) i Savez vojvođanskih Mađara (SVM). U toj opštini opoziciju će činiti SPS i Srpska radikalna stranka (SRS) i Demokratska stranka (DS).\nKoalicija između SNS i LSV dogovorena je i u Irigu, gde će u vlasti učestvovati i odbornici PS i SPS.\nKonstitutivna sednica održana je i u Kikindi, gde će zajedno sa SNS u gradskoj vlasti učestvovati i SVM, dok su u opoziciji ostali i SPS i LSV, kao i demokrate.\nVršac je prva lokalna samouprava čije će rukovodstvo preuzeti žena, jer je za gradonačelnicu izabrana Dragana Mitrović iz SNS. Tu stranku su u Vršcu podržali i odbornici Pokreta „Vršačka regija, evropska regija“, a opoziciju će činiti SPS, GG „Za bolji Vršac“, DS i Pokret „Dosta je bilo“.\nNa današnjoj sednici skupštine opštine Apatin odbornici SPS su napustili zasedanje, kada se videlo da je SNS uspela da obezbedi većinu za formiranje vlasti u toj opštini. SNS su podržali i odbornik sa liste DS Bruno Urbanovski, kao i odbornik sa liste SRS Miodrag Pavlović, čime je SNS dobila većinu potrebnu za formiranje vlasti u Apatinu.\nU Pančevu SNS i SVM\nKonstitutivna sednica održana je i u Pančevu, gde će na vlasti biti SNS i SVM. Prva opština koja je formirala vlast nakon lokalnih izbora bila je Sečanj, a SNS su u tom mestu podržali odbornici SRS.\nDirektor Centra za regionalizam Aleksandar Popov ocenio je da u šarolikim koalicijama na lokalnom nivou nema ništa čudno, jer se situacija na tom nivou razlikuje od viših nivoa.\n„Paradoks izbora u Srbiji je što se oni u isto vreme raspisuju na sva tri nivoa, pa se pomešaju ‘babe i žabe’. U razvijenim demokratijama to nije slučaj, i kada bi se u Srbiji razdvojili lokalni od ostalih izbora lakše bi se ispoljiila volja birača na lokalnim nivoima, jer tu uostalom ni teme nisu iste kao u slučaju republike“, kazao je za RTV Popov.\nLokalni problemi, drugačiji odnosi\nOn je dodao i da se, uz sav centralizam stranaka u Srbiji, ljudi u opštinskim odborima moraju baviti lokalnim problemima, pa su zbog toga i drugačiji odnosi.\n„I to je razumljivo jer oni svi žive u istom mestu i brinu iste brige, pa i bolje razumeju potrebe od stranačkih centrala, koje se često ljute na njih“, istakao je Popov.\nDirektor Centra za regionalizam je ocenio i da su na lokalnom nivou ideloške razlike manje oštre, a da se nesuglasice zapravo najviše javljaju zbog personalnih podela, odnosno nesuglasica oko toga kome će koja fotelja pripasti.\nPopov se složio i da je za lokalne sredine najvažnije da se naprave stabilne koalicije i vlasti, ali i one koje su kompetentne da rešavaju probleme građana.


Građani Republike Srpske imaju mogućnost da ovog mjeseca do kraja decembra promijene izabranog doktora porodične medicine, pedijatra ili ginekologa na jednostavan način – bez navođenja razloga promjene, rečeno je Srni u Fondu zdravstvenog osiguranja /FZO/ Republike Srpske.\nIz FZO podsjećaju građane da bi, ukoliko iz bilo kojeg razloga žele da promijene izabranog doktora, najbolje bilo da to urade u takozvanom redovnom periodu za promjenu ljekara, jer je procedura mnogo jednostavnija.\n“Potrebno je popuniti odgovarajuće obrasce kod novoizabranog doktora i ovjeriti ih u Fondu i pri tome nije potrebno navoditi razloge promjene porodičnog doktora, pedijatra ili ginekologa, što je inače potrebno navesti ako se doktor mijenja mimo ovog perioda”, pojašavaju u FZO.\nKako se naglašava, i građani koji se još nisu registrovali u tim porodične medicine, trebalo bi da to urade u ovom periodu, do kraja godine.\nU FZO navode da je izuzetno značajno da se izbor ili promjena doktora izvrši do kraja godine, odnosno prije potpisivanja ugovora između Fonda i domova zdravlja za narednu godinu, jer od broja registrovanih lica zavisi i koliko će koji dom zdravlja dobiti sredstava za zdravstvenu zaštitu koju pružaju građanima.\n“Kod novoizabranog doktora osiguranici mogu da odlaze na preglede od početka naredne godine, izuzev ako novi doktor radi u istoj zdravstvenoj ustanovi u kojoj je zaposlen i prethodni ljekar, tada nije potrebno čekati narednu godinu”, napominju u FZO.\nDoktora je moguće promijeniti i mimo za to predviđenog perioda, istuču u FZO, ali samo u određenim okolnostima i tada je procedura komplikovanija, odnosno neophodno je navesti opravdan razlog promjene u skladu sa pravilnikom koji reguliše ovu oblast, na primjer usljed promjene mjesta prebivališta, odsustva izabranog doktora u dužem periodu i drugog.\nIz FZO podsjećaju da građani mogu da izaberu porodičnog doktora, ginekologa ili pedijatra, u onim zdravstvenim ustanovama, javnim i privatnim, koje sa Fondom imaju potpisan ugovor.\nBez objašnjenja izaberite novog porodičnog doktora, pedijatra i ginekologa


Novosti i korisne informacije - Olimpijski komitet Bosne i Hercegovine\nCBC BiH - MNE\nDobre vijesti za trenutne i buduće projektne partnere - Interreg IPA CBC Programme Croatia – Bosnia and Herzegovina – Montenegro će nastaviti sa svojim programom u periodu 2021-2027.\nOsam tematskih prioriteta koji su bili definisani u programu za 2014-2020 će se u novom programu sprovoditi kroz pet ciljeva:\nPametnija Evropa – inovativna i pametna ekonomska transformacija;\nZelenija Evropa sa manjom emisijom ugljika;\nPovezana Evropa – Mobilnost i informacijsko-komunikacijska tehnologija;\nDruštvenija Evropa– implementacija Evropskog stuba o društvenim pravima;\nEvropa bliža građanima – održivi i integrisani razvoj urbanih, ruralnih i obalnih područja kroz lokalne inicijative\nOd 2017. godine, Erasmus + program svake godine organizuje trodnevni događaj za sve učesnike i korisnike programa diljem svijeta.\nŠta su #ErasmusDays?\nOsmišljeni za potrebu obilježavanja 30 godina postojanja Erasmus + programa, #ErasmusDays su postala veliki Evropski događaj kojim se obilježava mđunarodna mobilnost i međukulturalna razmjena.\nErasmus+ učesnici, korisnici, alumni, organizacije i Nacionalne agencije organizuju lokalne događaje kako bi građani, mediji i oni koji kreiraju politike naučili više o Erasmus + programu i velikom broju projekata koji su podržani ovim programom.\n#ErasmusDays su odlična prilika promocije projekata, njihovih rezultata i učinkovitosti.\nČetvrta edicija #ErasmusDays 2020 će se održati 15, 16 i 17 oktobra. Prošle godine organizovano je 3 995 događaja diljem država u Evropi.\nOve godine, zbog Covid-19 pandemije #ErasmusDays su prilika da se prenese snažna poruka jedinstva i pozitivan stav oporavka EU građana.\nDa biste učestvovali u programima prekogranične saradnje, potrebno je da pomno iščitate programski vodič koji se nalazi na web stranicama programa prekogranične saradnje i pažljivo pratite upute:\nErasmus+ je program EU-a u područjima obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta za razdoblje 2014-2021 . Područja obrazovanja, osposobljavanja, mladih i sporta mogu znatno pridonijeti rješavanju glavnih društveno-privrednih izazova s kojima će se Evropa suočavati do kraja desetljeća te sprovdbi evropskog političkog programa za rast, radna mjesta, jednakost i socijalno uključivanje.\nU Erasmus + sport programu samo organizacije/institucije država članica EU/programske zemlje mogu učestvovati kao nosioci projektnih prijedloga


Rusija poželela NATO-u da se manje nervira - Sputnjik Srbija\n11:31 28 Januar 2021\n15:39 04.04.2019 Preuzmite kraći link\nZaharova je navela da Alijansa nije spremna za ravnopravne odnose sa Rusijom.\n„Njegova težnja za isključivosti bila je jača. Nije prošlo ni pola godine nakon samita u Lisabonu, a NATO je krenuo u libijsku avanturu, konačno rušeći iluzije o svojoj sposobnosti da se drže međunarodnog prava. Sada je kao glavni zadatak Alijanse postavljena zaštita istočnoevropskih saveznika od takozvane ruske pretnje direktnim pumpanjem regiona naoružanjem i intenziviranjem vežbi, uključujući i razvojem ofanzivnih scenarija. Čudan metod smirivanja, kada se prvo svi zastrašuju, a onda jednostavno region pretvaraju u bure baruta“, objasnila je Zaharova.\nPrema njenim rečima, neprijatno je govoriti o vojnim uspesima NATO-a: Jugoslavija, Avganistan, Libija — operacije Alijanse tamo su samo donele haos, razaranja, praćene civilnim žrtvama.\n„Sve u svemu, želela bih da poželim NATO-u na ovaj rođendan unutrašnji mir, manje nervoze, da se ne upliću u opsesivne ideje i fobije. I naravno, želim da poželim mudrosti, jer se njome ne odlikuju izjave rukovodstva ove organizacije“, dodala je Zaharova.\nVašingtonski sporazum, koji je postavio temelje NATO-a, potpisan je 4. aprila 1949. godine. U Vašingtonu se 3. i 4. aprila održava sastanak ministara spoljnih poslova 29 zemalja-članica Alijanse povodom jubileja ove organizacije.\nNATO, Marija Zaharova\n11:11 Ne sede skrštenih ruku: Zašto Japan sprovodi lažnu vakcinaciju /video, foto/\n11:06 Sledeća pandemija može da bude deset puta gora: Bil Gejts upozorava i nudi rešenje\n11:03 Rusija ipak ostaje u PSSE


MMF odobrio Argentini 50 milijardi dolara kredita | Argentina | Al Jazeera Balkans\nArgentina će u prvoj etapi na raspolaganju imati 15 milijardi dolara, a 50 posto namijenjeno je za budžetsku podršku.\nArgentina je potražila pomoć MMF-a zbog veoma visoke stope inflacijeEPA\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) je zvanično odobrio Argentini trogodišnji stand-by aranžman, vrijedan 50 milijardi dolara, s ciljem jačanja ekonomije i borbe protiv inflacije u toj južnoameričkoj zemlji, javlja Anadolija.\nU saopćenju MMF-a se navodi da je Izvršni odbor potvrdio stand-by aranžman Argentini koja je prošli mjesec zatražila kredit od 50 milijardi dolara.\nNavodi se da će u okviru sporazuma Vlada Argentine u prvoj etapi na raspolaganju imati 15 milijardi dolara od čega je 50 posto namijenjeno za budžetsku podršku.\nPreostalih 35 milijardi dolara će biti na raspolaganju tokom naredne tri godine nakon svake procjene Izvršnog odbora MMF-a.\nArgentina i Međunarodni monetarni fond (MMF) su početkom juna postigli dogovor o trogodišnjem stand-by aranžmanu vrijednom 50 milijardi dolara.\nMinistar finansija Argentine Luis Caputo tada je kazao novinarima da će njegova zemlja morati smanjiti budžetski deficit do 2020. godine i inflaciju ispod 17 posto do 2019., a potom na devet posto do 2021. godine.\nArgentina je, između ostalog, potražila pomoć MMF-a zbog veoma visoke stope inflacije.\nArgentina od MMF-a uzima zajam od 50 milijardi dolara\nArgentina pregovara o finansijskoj pomoći MMF-a


Sedmu nedelju zaredom smanjuje se broj “kovid odsutnih” radnika u preduzećima širom Srbije, pokazuju rezultati ankete koju je sprovela Privredna komora Srbije (PKS) u 1.108 kompanija.\nOd ukupno 383.928 zaposlenih u anketiranim kompanijama, broj odsutnih zbog korone je 12.625, odnosno 3,29 odsto, što je pad u poređenju sa 13.057 radnika, odnosno 3,4 procenata od prošle nedelje.\n"Ovo je sedma nedelja u kojoj se beleži pad učešća kovid odsutnih radnika u odnosu na ukupnu zaposlenost anketiranih kompanija. PKS poziva kompanije da se i dalje pridržavaju mera za sprečavanje širenja virusa kako bi se trend smanjenja broja zaraženih radnika nastavio", kaže Stanić.\nU pogledu strukture zaposlenosti, najveće učešće kovid odsutnih imaju privredna društva "do 100 zaposlenih" (5,56 odsto), dok su velike kompanije u proseku ispod tri procenta.\nNajviše odsutnih je u regionu Užica (7,06 odsto), Novog Sada (5,02) i Pančeva (4,08). Među privrednim delatnostima i dalje je najpogođenija kreativna industrija (6,52 odsto), dok je broj odsutnih najmanji u oblasti energetike i rudarstva (1,98 odsto).


PRIJAVA ZA 3.000 DINARA ZA VAKCINISANE: Siniša Mali objasnio postupak, prijava i preko telefona\nVečeras, u ponoć 1. juna, na sajtu pmi.trezor.gov.rs, počeće prijava za 3.000 dinara za građane Srbije koji su vakcinisani makar jednom dozom vakcine do 31. maja, odnosno zaključno sa današnjim danom.\nPrema Uredbi o podsticajnim merama za imunizaciju i sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti COVID-19, za pomoć se mogu prijaviti svi državljani Republike Srbije stariji od 16 godina, koji su na teritoriji Republike Srbije, zaključno sa 31. majem, primili makar jednu dozu vakcine, čiju je bezbednost, efikasnost i kvalitet potvrdila Agencija za lekove i medicinska sredstva Srbije i izdala dozvolu za upotrebu leka.\nKako se prijaviti za 3000 dinara za vakcinisane?\n- Naglašavam da se korisnici socijalne pomoći prijavljuju za 3.000 dinara za vakcinisane građane - istakao je ministar.\nOn je najavio i da će od petka, 4. juna, početi sa radom kontakt centar za prijavu telefonom, a broj će biti objavljen pred početak njegovog rada.\nKada kreće isplata 3000 dinara za vakcinisane?\nPrijava za 3.000 dinara podrške imunizovanim građanima biće moguća do 15. juna, dok će isplate biti realizovane odmah po završetku prijave.\nMinistar je pozvao sve vakcinisane građane da se prijave za 3.000 dinara, i napomenuo da je sistem za prijavu već razrađen i da odlično funkcioniše.\n- Želimo da što pre razvijemo kolektivni imunitet i da što veći broj građana primi vakcinu protiv korona virusa. Zato smo i izašli sa ovom merom kojom želimo da nagradimo sve koji su primili makar jednu dozu vakcine - rekao je ministar.\nOn je naglasio da država u dinar i u dan isplaćuje obaveze koje ima, pa je tako već 5,7 miliona građana primilo prvu ratu od 30 evra, u okviru mere podrške 30+30 evra, dok će im druga biti isplaćena u novembru mesecu.\nTakođe, u junu će biti isplaćena poslednja, treća rata u vrednosti od 50 odsto minimalne zarade za pomoć privredi, kao i treća od šest rata podrške autoprevoznicima.\n- Sve mere podrške koje sprovodimo isplaćujemo bez dana kašnjenja, kao što smo i obećali, a tako će se nastaviti i u buduće. Građani nam veruju, nemaju sumnje da će dobiti novac ukoliko se prijave i veruju svojoj državi - zaključio je ministar Siniša Mali.


Aviokarte Budimpešta Majami\nPoštovani, molim vas da mi dostavite vašu ponudu za let Budimpešta-Majami, povratne avio karte za 2 odrasle osobe, polazak bi bio od 12. do 17. maja, a povratak od 4. do 8. jula. Nisu fiksni datumi, bitno je da je karta što jeftinija, i da ima razmak između datuma odlaska i povratka između 23 i 25 dana.\nCene za dve povratne avio karte od Budimpešte do Majamija u periodu od 15. maja do 7. jula iznosi 152.980 dinara. Let u odlasku obavlja avio kompanija Alitalia, sa presedanjem u Rimu, a u povratku Delta Airlines, i imate kratko presedanje u Parizu.\nUkoliko želite da pogledate još neke ponude drugih avio kompanija, kao i cene povratnih avio karata, u polje Polazak iz unesite BUD (za Budimpeštu), u polje Sletanje u unesite MIA (za Majami), izaberite datume putovanja u rubrikama Datum polaska i Datum povratka i dobićete sve raspoložive letove sa detaljima o letu i cenama.\nSavetujemo vam da pre rezervacije i kupovine avio karte od Budimpešte do Majamija pročitate uputstvo za kupovinu.\nKliknite ovde ukoliko želite da rezervišete smeštaj u Majamiju.


DAEŠ–u se zaklele 34 terorističke grupe u svetu - 06.02.2016, Sputnik Srbija\nDAEŠ–u se zaklele 34 terorističke grupe u svetu\nBroj ekstremističkih organizacija u čitavom svetu koje su se zaklele na vernost DAEŠ–u prešao je trideset i nastavlja da raste, upozorava generalni sekretar UN... 06.02.2016, Sputnik Srbija\n08:48 06.02.2016 (Osveženo: 09:58 06.02.2016)\nBroj ekstremističkih organizacija u čitavom svetu koje su se zaklele na vernost DAEŠ–u prešao je trideset i nastavlja da raste, upozorava generalni sekretar UN Ban Ki Mun.\nNa vernost DAEŠ–u zaklele su se 34 organizacije u čitavom svetu. Taj broj saopštio je generalni sekretar UN Ban Ki Mun, dodavši da će se on samo povećavati, prenosi AP.\nŠef svetske organizacije je upozorio i da se povećava teroristička pretnja od grupa povezanih sa DAEŠ–om iz Filipina, Pakistana, Uzbekistana, Libije i Nigerije.\nPrema njegovim rečima, brzina i razmere širenja ideja DAEŠ–a u Africi, Bliskom istoku i Aziji su fundamentalne — njene sfere uticaja su značajno porasle za godinu i po dana.\nDAEŠ je „najbogatija teroristička organizacija“ — njeni prihodi od nafte i naftnih derivata u 2015. godini dostigli su iznos između 400 i 500 miliona dolara. Prema podacima misije UN u Iraku, suma novca koja se nalazi u filijalama banaka na teritoriji pod kontrolom DAEŠ–a iznosi milijardu dolara. Približno istu svotu donose i „porezi“ u provincijama pod kontrolom DAEŠ–om, objasnio je generalni sekretar UN.\nTeritorija pod kontrolom DAEŠ–om dostigla je 90.000 kvadratnih metara, a broj militanata, prema raznim podacima, varira između 50 i 200.000 ljudi.


Lebron Džejms i čuvena “Odluka”\nAutor: Stefan Stanković Datum objave: 08.07.2019. Foto: nba.com\nNa današnji dan 2010. godine na ESPN-u emitovana je specijalna emisija u kojoj je Lebron Džejms, ubedljivo najbolji igrač NBA lige tih godina, trebalo da saopšti svoju odluku o nastavku karijere.\nKralj je te večeri i zvanično prelomio i rešio da postane novi igrač Majami Hita.\nIako su mnogi na sve to gledali kao na bespotrebnu holivudsku predstavu, ili na nešto što podseća na rijaliti programe, Lebronova namera je zapravo bila da prikupi što više novca u humanitarne svrhe, mada, nema sumnje da nije imao ništa protiv ni ako bude dobio malo dodatne medijske pažnje. Od samog prenosa i kupovine prava prikupljeno je više od 2.5 miliona dolara, dok se procenjuje da se od reklama i dodatnih sponzorstava prikupilo bar još oko 3 miliona. Sav taj novac je otišao raznim fondacijama, pretežno onim koje se bave nezbrinutom decom.\nDa li je Lebron tada doneo pravu odluku, mnogi navijači Klivlenda nisu mislili tako, spaljivali su njegove dresove, slali mu preteće poruke, vređali ga pri svakom gostovanju Majamija u njihovom gradu, ali, ako pre svega pogledamo njegov potez samo u košarkaškom kontekstu, pa, neka za njega govore njegovi rezultati…\n4 godine provedene na Floridi i 4 odigrana finala. 2 osvojena šampionska prstena i 2 trofeja najkorisnijeg igrača finalne serije. Dokaz da ta “Odluka” nije bila samo finansijske ili “lokacijske” prirode, već da je i te kako imala pokriće i u košarkaškom smislu.\nDa ne spominjemo samo trofeje i nagrade, ono što je Džejms dodatno stekao u Majamiju i poneo iz ovog grada nazad u svoj Ohajo, bilo je i potpuno igračko sazrevanje i ta dodatna svestranost i kvalitet u igri koji, voleli ga ili ne, nikako ne možete da mu osporite.


Zvezda traži alibi za svoje neuspehe - Domaći fudbal, Fudbal\nZvezda traži alibi za svoje neuspehe\nSite Default 06.11.2012., 13:46\nPrema opisu radnog mesta selektor fudbalske reprezentacije Srbije, trebalo bi da brine o igri fudbalske reprezentacije Srbije, da bira odnosno selektira igrača za fudbalsku reprezentaciju Srbije, a u ovom konkretnom slučaju odvede fudbalsku reprezentaciju Srbije na Svetsko prvenstvo u Brazil 2014. godine.\nTo je teorija, a u praksi Siniša Mihajlović se bavi još mnogim drugim stvarima. Recimo, time da li je Crvena zvezda pogrešila što je podigla frku oko nepostojećeg penala na meču protiv Jagodine i insistiranju da se arbitar Dejan Dimitrijević doživotno protera iz fudbala.\nZnam ja, naše novinarsko pravo, šta više i obaveza je da ga pitamo to, narod to voli da čuje, ali mogao je Miha baš i da preskoči odgovor na ovo pitanje, jer ni njemu baš ne cvetaju ruže i neka se malo fokusira na svoj rad.\nMeđutim, on je rekao, manje više ono što mi svi mislimo, a to je da su na Marakani reagovali preterano burno i da ovim pokušavaju da skrenu pažnju sa gorućih problema u svom klubu.\n„Nisam upoznat s time kako je bilo ranije, ali sam ubeđen da u FSS niko ništa ne radi namerno protiv Crvene zvezde ili bilo koje druge ekipe iz Superlige. Ovakvim ponašanjem moj bivši klub samo traži alibi za nešto drugo, što su normalne stvari kad su rezultati loši.\nIma takvih situacija i u Italiji, krivica se uvek prebacuje na nekog drugog, kako bi se pronašlo opravdanje za lični neuspeh.\nSmatram da problem uvek treba tražiti u sopstvenoj kući. Normalna je stvar da arbitri pogreše, to se dešava svima nama, koji radimo u fudbalu, ali ne verujem da je u pitanju zla namera.\nTokom sezone, sudije „sviraju“ nešto i u tvoju korist, na sledećoj utakmici te oštete, a na kraju se sve to izniveliše i uvek pobedi ekipa koja je stvarno najbolja.\nPoznajući ljude u FSS, sudijskoj organizaciji, a neke arbitre i lično, mislim da nema nikakvih nameštanja i gluposti o kojima se priča“, kaže Miha.\nPrethodna vest Partizanovci gde ste?\nSledeća vest Roma traži kupce\nPartizanovci gde ste?\nRoma traži kupce


Maler: Manafort lagao pred federalnim istražiteljima - Izazov\nMaler: Manafort lagao pred federalnim istražiteljima\nRadio-televizija Srbije 8. decembra 2018. 10:39\nRojters navodi da je to objavljeno u zvaničnim sudskim spisima.\nIz Malerovog kabineta ovaj dokument je dostavljen sudiji Okružnog suda u Vašingtonu koji je zatražio više detalja u vezi sa Malerovim prošlomesečnim optužbama da je Manafort laganjem prekršio sporazum o priznanju krivice.\n"U intervjuima sa Kancelarijom specijalnog savetnika i Federalnim istražnim biroom (FBI), Manafort je u nekoliko situacija očigledno lagao – to nisu bili slučajevi da je imao obične propuste u sećanju", navodi se u dokumentu iz Malerove kancelarije, prenosi Glas Amerike.\nPortparolka Bele kuće Sara Hakabi Sanders saopštila je da se "u vladinom dokumentu o slučaju gospodina Manaforta ne navodi apsolutno ništa o predsedniku".\n"Još manje se pominje dosluh i taj dokument je gotovo u potpunosti posvećen pitanjima u vezi sa lobiranjem. Još jednom, mediji pokušavaju da naprave priču tamo gde je nema", navela je u pisanom saopštenju Sandersova.


WWF, svetska organizacija za prirodu, okupila je na Kaluđerskim barama u Nacionalnom parku Tara nastavnike i učenike iz 10 osnovnih i srednjih škola, koji su proteklih osam meseci promovisali svoje zaštićeno područje. Za polaznike Akademije za prirodu, u oktobru prošle godine, WWF je organizovao obuku u Istraživačkoj stanici Petnica, posle koje su učenici i nastavnici postali „ambasadori“ pet zaštićenih područja u Srbiji: nacionalnih parkova Tara, Đerdap i Fruška gora, Specijalnog rezervata prirode Gornje Podunavlje i Predela izuzetnih odlika Avala.\nOve škole su sprovodile projekte u okviru kojih su organizovale časove u prirodi, izložbe, sportske događaje, vršnjačku edukaciju, snimali kratke filmove i druge aktivnosti, sa ciljem boljeg upoznavanja biološke raznovrsnosti zaštićenog područja iz kojeg dolaze i da ga istovremeno promovišu.\nWWF akademija za prirodu je deo velikog regionalnog projekta „Zaštićena područja za prirodu i ljude“, koji je započet oktobra 2015. a trajaće do oktobra 2019. Finansira ga Švedska međunarodna razvojna agencija. Izjave nastavnika, učenika, koordinatora projekta i predstavnika Nacionalnog parka Tara može se preuzeti na sajtu www.infobiro.tv