Ovim namirnicima se deca najčešće guše - Bebac.com\n15.08.2019. / Izvor: Mondo.rs\nStručnjaci su napravili listu namirnica zbog kojih najčešće dolazi do gušenja kod dece\nBez obzira na to što roditelji uvek nadziru malu decu dok jedu, neretko dolazi do gušenja hranom. Sada su stručnjaci otkrili da je hot dog, odnosno viršla, najčešći uzrok gušenja kod dece, tvrde pedijatri iz Dečjeg centra Džon Hopkins.\nIstraživanje je pokazalo da su viršle najčešći uzrok gušenja kod dece mlađe od tri godine (17 odsto), a zatim slede tvrde bombone (deset odsto), grožđe (devet odsto) i orasi (osam odsto).\n"Svaka hrana predstavlja rizik od gušenja kod male dece, ali viršle su opasne jer su taman tolike da savršeno blokiraju disajne puteve, ne dozvoljavajući nikakav protok vazduha", kaže pedijatar dr Niša Kapadia iz ovog Dečjeg centra.\nZbog toga pedijatri savetuju roditeljima da viršle iseckaju na veoma sitne komade pre nego što ih daju detetu, a kada je reč o ostalim potencijalno opasnim namirnicama – tvrdim bombonama, grožđu i orasima, ne bi ih trebalo davati deci mlađoj od četiri godine.\nBebe i deca mlađa od tri godine su posebno skloni gušenju hranom jer nemaju sve zube i ne mogu dobro da sažvaću hranu pre gutanja. Deca starosti između tri i četiri godine već imaju zube, ali još uvek uče pravilno da žvaću.\nTakođe, to što deca ne sede mirno dok jedu povećava rizik jer često udahnu hranu dok se igraju ili trče okolo, ističe dr Kapadia.\nNajbolje grickalice dok dojite\nVodič kroz uvođenje nemlečne hrane\nKako da pravilno rasporedite namirnice u frižideru


Zaječarsko doniralo više od 4 miliona dinara za razvoj srpskog sporta : Nadlanu.com\nObjavljeno 7. okt 2016. / 15:30:43\nSredstva su obezbeđena izdvajanjem 1 dinara od svake prodate limenke iz ograničene serije Zaječarskog piva, a namenjena su razvoju klubova čiji su sportisti pokazali najbolje rezultate.\nSredstva su dodeljena najperspektivnijim sportskim klubovima koji su zadovoljili kriterijume a među kojima su: tekvondo klub "Galeb" iz Beograda, atletski klub "Vojvodina" iz Novog Sada i rvački klub "Spartak" iz Subotice.\n- Ponosni smo na rezultate naših sportista i zbog toga želimo da podignemo svest o važnosti razvoja srpskog sporta i da našim budućim šampionim obezbedimo bolje uslove za treniranje.U toj nameri pomogli su namgrađani Srbije, naši verni potrošači, koji su se uključili u akciju. Zahvaljujemo svima koji su pomogli da zajedno prikupimo skoro 4.3 miliona dinara i time podržimo naše najperspektivnije sportiste. Ova akcija i donacija predstavljaju krunu odlične saradnje sa Olimpijskim komitetom Srbije, koja će se nastaviti, na obostrano zadovoljstvo - izjavio je Aleksandros Danilidis, generalni direktor kompanije HAJNEКEN Srbija.\nLJUDI SU SREĆNI ZBOG NAS, ŽELIMO DA SA NJIMA PODELIMO USPEH:…\nDRUGA MEDALJA ZA SRBIJU: Tijana Bogdanović osvojila bronzu…\nOlimpijski komitet Srbije i Zaječarsko pivo - Partnerstvo za…\nGeneralni sekretar Olimpijskog komiteta Srbije Đorđe Višacki zahvalio je Zaječarskom pivu na uspešno sprovedenoj akciji, a potom i građanima koji su svojim učešćem u njoj, pružili podršku našim sportistima i podržali promocijuolimpijskih vrednosti i olimpijskog duha u Srbiji.\n- Zaječarsko pivo već 8 godina podržava Olimpijski komitet i olimpijski tim Srbije, i mogu da kažem da su u ovom periodu naše dve kuće prevazišle partnerski odnos, kao i da izrazim veliko zadovoljstvo zbog činjenice da će se naša saradnja nastaviti i u narednom Olimpijskom ciklusu - rekao je Višacki.\nDavor Štefanektijana bogdanovićzaječarsko pivo


Vojni sindikat optužuje Vulina u vezi dodele stanova, Ministarstvo odbrane ćuti - Politički.rs\nU Vojnom sindikatu Srbije tvrde da postoji još slučajeva za koje aktuelni članovi Vlade duguju objašnjenja. Oni optužuju nekadašnjeg ministra odbrane, a danas policije Aleksandra Vulina da je dodelio stan čoveku od poverenja, generalu Đuru Jovaniću, a bez znanja nadležne Stambene komisije. U sindikatu poručuju – dok vojna lica sa porodicom decenijama čekaju zbrinjavanje, Jovanić koji je samac i ne ispunjava ni druge kriterijume, sada je vlasnik trosobnog stana.\nAntić: Poslednji troiposoban stan jednom generalu dodeljen 2018. godine\nPredsednik Vojnog sindikata skreće pažnju – zvanični podaci Uprave za tradiciju, standard i veterane pokazuju da je poslednji troiposoban stan jednom generalu dodeljen 2018.\n„Nakon toga još uvek na dodelu stana čeka više od pet generala. Mi danas imamo generale koji žive u nužnom smeštaju, recimo u okviru Vojno akademije sa svojim porodicama, koji su pred penzijom, i otići će u penziju pre rešenog stambenog pitanja“, upozorava Antić.\nKako je Jovanić rešio svoje stambeno pitanje, vojni analitičar Radić ne zna, ali zna njegovu biografiju.\nSa pozicije intendantskog oficira, prešao je u vojnu policiju, nakon toga je postao ađutant Aleksandra Vučića dok je bio na čelu odbrane, pa je nastavio da vodi poslove obezbeđenja u kabinetu narednih ministara. Odatle odlazi u VBA.\n„I prva dužnost u Vojnobezbednosnoj agenciji za njega je bila mesto, ni manje, ni više – direktora i napredovao je drastičnom brzinom kroz činove i u ovom trenutku je najmlađi general Vojske Srbije“, otkriva Radić.\nInače, stanovi iz fonda Vojske kreditiraju se preko „Srpske banke“ objašnjavaju u Vojnom sindikatu Srbije.\nKako je NIN ranije pisao, upravo je general Jovanić bio predsednik upravnog odbora te institucije, koja je „Krušiku“ odobravala kredite dok su mu privatni trgovci oružjem dugovali novac.\nSindikat je apelovao da je u sukobu interesa, nedugo potom se povukao.\n„Sada se na toj funkciji nalazi jedan njegov bliski prijatelj. Takođe, jedan od članova Upravnog odbora „Srpske banke“ je i jedan od rukovodilaca jednog od glavnih odeljenja u Vojnobezbednosnoj agenciji“, tvrdi Antić.\nAntić kaže da je sindikat o svemu upoznao generalnog inspektora Službe bezbednosti, od kog očekuje informaciju šta je preduzeo.\nA informacije da li je i po kom osnovu Jovanić dobio stan, i da li je to bila odluka ministra Vulina lično, N1 je zatražio od Ministarstva odbrane. I još uvek na njih čeka.\nTagged: ALEKSANDAR VULIN, STANOVI, VOJNI SINDIKAT SRBIJE, VOJSKA SRBIJE


Cilj Fondacije je podrška stvaranju novih socijalnih vrijednosti i ekonomsko osnaživanje građana kroz unaprijeđivanje biznis okruženja i korporativno društvene odgovornosti. Želimo da se posvetimo obavezama koje će poboljšati živote naših građana kroz jačanje pozitivne međuzavisnosti i partnerstava među vladama, preduzećima, nevladinim organizacijama i građanima. Želimo da pomognemo u stvaranju naprednog društva i omogućimo bolje životne standarde i standarde poslovanja u društvu.\nDjelujući sa perspektivom, Atlas fondacija će razvijati vrijednosti privatno-javnog partnerstva i poslovne filantropije. Povezujemo partnere i razvijamo mreže, spajajući ljude i institucije sa različitim pogledima kroz razne discipline i sektore i olakšavamo načine na koje će učiti jedni od drugih. Želimo da uspostavimo održivi sistem sa jasnim ciljem ekonomskog osnaživanja našeg društva kroz koordinisane i uravnotežene razvojne projekte uglavnom u oblastima obrazovanja, zdravstva, zaštite životne sredine, regionalne saradnje i osnaživanja žena.\nulažemo u dugoročne strukture i veze između vlada, poslovnih krugova, nevladinih organizacija i građana\njačamo individualnu i organizacionu autonomiju\nolakšavamo realizaciju međusektorskih i privatno-javnih partnerstava\npromovišemo regionalnu i međugraničnu saradnju\nfokusiramo se na prednosti budućnosti – koncept dugoročnog razmišljanja i aktivizma usmjerenog na očuvanje životnog prostora i blagostanja za naredne generacije\npodstičemo pozitivan uticaj na životnu sredinu, potrošače, studente, ugrožene djelove društva


TotalCar.rs » Mercedes i u novembru popularniji od Dacie, Škoda i Fiat i dalje na čelu\nAudi, BMW, Dacia, Fiat, Mercedes, novo, Prodaja, Skoda\nKao i svakog meseca u ovoj godini, zahvaljujući Smart Plus Research agenciji u prilici smo da prvi i potpuno ekskluzivno objavimo rezultate broja novih vozila koja su stigla na naše puteve u prethodnom mesecu.\nPrema ovoj analizi koja se zasniva na ZVANIČNIM podacima MUP-a o broju novoregistrovanih vozila u Srbiji, tokom novembra naše puteve je “zajahalo” 2.168 novih vozila. Od tog broja 1.738 su u kategoriji putnička vozila i 430 lakih komercijalnih modela.\nNa čelu tabele nema većih promena, Škoda i ovog meseca sa 311 komada vodi ispred Fiata koji je na naše puteve stigao u broju od 205 primeraka. Fiat se posebno istakao i na polju lakih komercijalnih vozila, gde je sada već apsolutni lider tržišta sa 71 prodatim primerkom u prošlom mesecu.\nVolkswagen je (već tradicionalno) na trećoj poziciji (174) a najveći skok je zabeležio Ford koji se plasirao na četvrto mesto popularnosti sa 149 novoregistrovanih primeraka u novembru 2017.\nFenomen popularnosti Mercedesa u Srbiji je bio više nego očigledan i proteklog meseca, kada je prodato ukupno 98 “zvezda” od čega čak 85 putničkih. Primera radi, u istom periodu Dacia je prodala 65 putničkih vozila, Kia 48 a Citroen svega 35 vozila koja se kategorišu kao putnička.\nDobro se drže i Audi sa 56 i BMW sa 55 prodatih vozila u novembru.\nPremijum segment je u ukupnom zbiru prodao više vozila od Fiata ili recimo više od Dacie, Kie, Citroena i Mazde, zajedno!\nŠto se godišnjeg rezultata tiče, do kraja novembra 2017. je na naše puteve stiglo 26.331 novo vozilo što predstavlja rast za 6% u odnosu na isti period prošle godine kada je prodato 24.730 vozila.\nI na kraju, ostaje nam samo da poželimo dobru kupovinu novih automobila u decembru i da uz eventualni mesečni rekord dođemo do magične brojke od 30.000 novih vozila u 2017. godini. Budimo realni, to odavno nismo videli!!!\nIzvor: Smart Plus Research/Vrele gume\nJaguar odustaje od R-S i R-S GT naziva\nJoš povoljniji uslovi finansiranja za Fiat Punto Classic\nChevrolet Onix sedan (2019) predstavljen u Kini\nNa internet „procurile“ fotografije Lade Nive za 2021.\nVideo: Stvaranje Citroen Aircross koncepta


Kaleidoskop kulture predstavlja savremenu prijanistkinju Momo Kodamu\nKaleidoskop kulture predstavlja jednu od najvećih svetskih savremenih pijanistikinja – Momo Kodamu\n4. septembra 2018. 31. avgusta 2020.\nNakon vanvremenskog nastupa španskog pijaniste Davida Morena, Kaleidopskop kulture novosadskoj publici predstavlja još jednu zvezdu svetske pijanističke scene, japansku umetnicu Momo Kodamu koja će nastupiti u okviru festivala „Piano City Novi Sad“.\nBBC Music Magazin ju je opisao kao umetnicu kojoj muzika teče kroz vene, dok njen, prema rečima, American record guide-a kristalno čist zvuk čini program hipnotišućim.\nKoncert je posvećen obeležavanju sto godina od smrti kompozitora Kloda Debisija. Karte za ovaj događaj mogu se nabaviti na GigsTix prodajnim mestima i onlajn.\nNarednog dana, publika će se upoznati i sa tvorcem „Piano City“ koncepta koji dolazi iz Berlina, Andreasom Kernom. Čovek koji je klasičnu muziku predstavio na najatraktivnije načine održaće svoj koncert 8. septembra od 19 časova u KC Lab.\nDavid Moreno oduševio je publiku svojim nastupom u četvrtak, 30. septembra u Podgrađu Petrovaradinske tvrđave. Svojim četrdesetpetominutnim nastupom “kupio” je Novosađane koji su uz povike „bravo” pratili svaki njegov pokret, kao i neustrašiv ples njegove koreografkinje i balerine Kristine Kaljehe.\nMoreno je u Novi Sad stigao u sklopu „Plants Air – Artists in residence” programa. Ovaj program za umetničke rezidencije značajan je jer omogućava lokalnim umetnicima da razmene znanja i iskustva s kolegama širom Evrope.\nU sklopu Kaleidoskopa i tog programa, u Novi Sad stiže 21 umetnik iz Evrope. Uglavnom dominiraju razmene umetnika bivših, sadašnjih i budućih prestonica kulture. Takav koncept mobilnosti dobar je kako za umetnike tako i za Novi Sad koji već živi svoju prestonicu kulture\nNakon Karavana, Novosađani kao i brojni posetioci ove nedelje, ispratiće predstavljanje još jedne kulturne stanice. 8. septembra svoja vrata otvoriće dvorac Eđšeg a sve u cilju otvaranja prostora u kojem sugrađani mogu da stvaraju.\n„Eđšeg otvara vrata” naziv je manifestacije kojom će u okviru jednog dana biti prikazano mnoštvo programa kao što su žonglerske i botaničke radionice za decu, turniri u basketu 3 na 3, takmičenje u brejk densu i crtanje murala i grafita, radionica tango plesa, kao i nastup pop hora „Radio” i džez trija Đorđa Obradovića.\nPosted in Kaleidoskop kulture 2018.Tagged Kaleidoskop kulture 2018, Momo Kodama, Piano City Novi Sad\nPrethodni Previous post: Forecasting\nSledeći Next post: Marian Sobula – Veče Šopena


Zlato, srebro i otrovni gasovi\nŠta se dešava sa polovnim kompjuterima u razvijenom delu sveta? Razne ekološke grupe i aktivisti u Sjedinjenim Državama vode kampanju po ovom pitanju, upozoravajući da kompjuterski „otpad“ često završava u zemljama „Trećeg sveta“, gde se iz polovnih računara vadi sve što je iole vredno, uglavnom zlato i srebro.\nJedan od aktivista koji skreće pažnju na ovaj problem, Džim Paket, tvrdi da se i sam uverio u izvoz ogromnih količina polovnih kompjutera, koji se na otpadima u Kini polivaju kiselinom ili pale kako bi se došlo do vrednih metala.\nPrilikom ovakvog uništavanja plastike oslobađaju se otrovni gasovi koji imaju kancerogeno dejstvo, a lomljenje katodnih cevi zagađuje olovom zemljište i vodu za piće. U okolini jednog od posećenih otpada gde završavaju kompjuteri ekolozi su izmerili zagađenost vode 190 puta veću no što je dozvoljena u propisanim standardima Svetske zdravstvene organizacije.\nNaravno, vode za piće nema, pa se u mesto u kome se otpad nalazi voda doprema u cisternama. Među radnicima koji rade pomenute poslove za 1,5 dolara na dan često se nalaze i deca, koja polivanje kiselinom i paljenje vrše bez ikakve zaštite.\nBazelskom konvencijom iz 1989. godine regulisano je pitanje kompjuterskog otpada, čiji se izvoz zabranjuje. Ipak, Sjedinjenje Države, kao jedan od najvećih „proizvođača“ ovakve vrste otpada, sporazum nisu ratifikovale, pa se izvoz još uvek odvija neometano i nekontrolisano.\nIako je nekoliko firmi u Americi započelo sa programom reciklaže kompjutera, rezultati nisu uočljivi – ekolozi smatraju da se bez organizovane i propisane reciklaže, poput one koja se sprovodi u Japanu i u nekoliko zemalja Evropske unije, problem nikako ne može rešiti uspešno. Prema statistikama ekoloških aktivista, godišnje se oko 50-80% kompjuterskog otpada izveze, a najprivlačnija tržišta su Indija, Kina i Pakistan.


Rizik od siromaštva u Srbiji duplo veći od evropskog proseka\n- okt 16, 2017\nEvropska mreža protiv siromaštva - Srbija saopštila je da i rizik od siromaštva i rizik od siromaštva i socijalne isključenosti imaju gotovo duplo veću stopu u Srbiji nego što je prosek za članice EU i da je 2016. godine u našoj zemlji bilo 3,6 odsto ekstremno siromašnih.\n"Okončati siromaštvo svuda i u svim oblicima je prvi cilj održivog razvoja, istaknut u okviru nove globalne agende za održivi razvoj UN do 2030. godine", ističe Mreža povodom Međunarodnog dana borbe protiv siromaštva koji se obeležava 17. oktobra.\nU 2016, početnoj godini za usmeravanje i praćenje razvoja definisanim Ciljevima održivog razvoja, u Srbiji je bilo 3,6 odsto ekstremno siromašnih odnosno osoba čija je potrošnja domaćinstva na nivou od 90 odsto od linije apsolutnog siromaštva.\nPrema podacima mreže, 7,3 odsto je siromašnih sa potrošnjom ispod linije siromaštva koja je iznosila 11.694 dinara, a 25,4 odsto se nalazilo u riziku od siromaštva, dok se 38,7 odsto nalazilo u riziku od siromaštva i socijalne isključenosti.\nGrupe koje su najviše izložene rizicima od siromaštva su nezaposleni, samohrani roditelji, osobe koje žive same, deca i mladi, Romi, interno raseljena lica, osobe sa visokim stepenom invaliditeta, stare osobe bez penzije, navodi Mreža ističući da su to zvanični statistički podaci.\nIzveštaj "Oprez, siromaštvo! – Praćenje siromaštva u okviru razvojne agende UN do 2030. godine", koji je sačinila Evropska mreža protiv siromaštva – Srbija, prati ciljeve održivog razvoja kroz dostupne zvanične podatke.\nMreža podseća da je Srbija bila jedna od najaktivnijih zemalja u globalnim konsultacijama za definisanje ciljeva održivog razvoja, a da ni dve godine nakon usvajanja tih ciljeva Vlada Srbije nije usvojila nacionalno specifične ciljeve održivog razvoja, pa ni podciljeve vezane za smanjenje siromaštva.\nRizik od siromaštva,\nViše iz ove kategorije « Privremena obustava noćnih vozova Beograd - Bar\tBorba za kupljen stan: Komšije ih spasile od izvršitelja »


Foto: Image by vivecaselander0 from Pixabay | Inovatori iz BiH osvojili pet zlatnih medalja u Nigeriji\nFena 03.05.2021 11:13\nLijepa prvomajska čestitka, sa malim zakašnjenjem, stigla je bh. inovatorima iz Nigerije - pet članova Asocijacije inovatora Bosne i Hercegovine (AIBiH) dobilo je pet zlatnih medalja za pet inovacija koje su predstavili na međunarodnoj izložbi u dvomilionskom gradu Port Harkor (Nigerija).\nNagrađene inovatorke su – Cazinjanka Meliha Klopić Murtić, magistar bioloških nauka, prvi put se predstavila i odmah zlatnom medaljom ovjenčana za "Čvrsti šampon za jačanje korijena kose", te njena koleginica po naučnom zvanju Sarajka Nađa Zubčević, za "Antibibakterijsku toaletnu šolju".\nJoš je jedna zlatna inovacija premijerno izložena iz Hercegovine – "Antivirusna maska", autora Sašenka Sadikovića iz Ljubuškog.\n"Za mene je velika čast biti akreditiran nerezidentni ambasador u Bosni i Hercegovini. Privredna saradnja naše dvije zemlje je veoma obećavajuća. Mnogo je zajedničkih interesnih tačaka i mogućnosti za saradnju", kazala je Ajaji, saopšteno je iz Asocijacije inovatora BiH.


25 godina kompanije - Zašto je uspeh Delte uspeh i za Srbiju\nZAŠTO JE USPEH DELTE USPEH I ZA SRBIJU?\nU svojih prvih 25 godina Delta je uradila mnogo.\nPostali smo najveći pojedinačni investitor u Srbiji, sa 2 milijarde 400 miliona evra investicija. Bili smo najveća kompanija u Srbiji 2009. godine, a u bruto društvenom proizvodu učestvovali smo sa skoro 10%.\nOd prodaje naših kompanija ostvarili smo prihod od milijardu i 800 miliona evra. Izgradili smo, ili iz temelja renovirali, više od milion i po kvadratnih metara proizvodnog, poslovnog i stambenog prostora.\nŠta smo još radili u prethodnih 25 godina?\nU 2010. i 2011. godini naša kompanija je zapošljavala 25.000 ljudi. Posebno smo ponosni što je više od 10.000 mladih ljudi svoj prvi posao našlo u Delti.\nDržavi smo na ime poreza, samo u poslednjih 10 godina, platili više od 2 milijarde evra\nDelta je upravo dobila glavnu nagradu Virtus za društvenu odgovornost na nacionalnom nivou, a pre toga smo dobili i mnoge druge nagrade. Zašto?\norganizovali smo 3.000 humanitarnih akcija i njima pomogli 600.000 građana Srbije\nobnovili smo zadužbinarstvo u Srbiji. 2012. godine podigli smo prvu Deltinu zadužbinu – Centar za boravak dece i omladine sa invaliditetom, u Beogradu. Trenutno gradimo i drugu – Centar za sport i rehabilitaciju osoba sa invaliditetom, u Kragujevcu\nU najvećoj nesreći, kada su poplave pogodile Srbiju, Delta je obnovila Ulicu Save Kovačevića u Obrenovcu, a ukupno smo izgradili ili obnovili 53 kuće\npomagali smo godinama decu bez roditeljskog staranja. Sada smo fokus usmerili na učenike srednjih poljoprivrednih škola, koje stipendiramo i obučavamo na našim imanjima, sa željom da ostanu na selu\nkroz projekat Zasad za budućnost pomažemo pokretanje i jačanje poljoprivredne proizvodnje kod ugroženih grupa našeg društva. Omogućili smo im podizanje plastenika, farmi za tov svinja i stvaranje drugih uslova za početak proizvodnje\ns posebnom pažnjom ističem da smo najveći donator Hrama Svetog Save na Vračaru i jedan od najvećih donatora Sabornog hrama Hristovog Vaskrsenja u Podgorici\nŠta planiramo u narednom periodu?\nAgrar je danas najvažnija privredna delatnost u Srbiji. Ali da bi bio nosilac razvoja srpske privrede, agraru su potrebne velike investicije. Delta je u poljoprivredu investirala 250 miliona evra i zato ima proizvodne rezultate koji su na evropskom i svetskom nivou.\nU narednom periodu zadatak našeg Delta Agrara biće da osvaja najnovija svetska dostignuća, da primenjuje najbolje tehnologije i da ih prenosi na srpsku poljoprivredu; da završi razvoj infrastrukture za otkup i izvoz poljoprivrednih proizvoda iz Srbije; Delta ima zadatak da obezbedi plasman poljoprivrednih proizvoda na tržište Rusije i Evropske Unije.\nDalji razvoj Delte u narednom periodu mora da se usmeri na region i Evropu, tako što će Delta postati što više evropska kompanija. Prvi projekat u Evropi je već započet: to je gradnja hotela Interkontinental u Ljubljani. Ovaj objekat od 23.000 kvadratnih metara, biće najviša zgrada u Ljubljani, a ja se nadam i najlepša.\nZnačajno mesto u našem daljem razvoju imaće saradnja sa vodećim svetskim kompanijama. Širićemo naš posao u distribuciji i logistici, u celom regionu.\nNa kraju, ako me pitate šta je tajna uspeha naše kompanije, reći ću vam: to su naši ljudi. Ljudi su najvredniji kapital koji Delta ima i on je veći od svake naše investicije. Upravo zbog toga što ima ovakve ljude, što ima strategiju i pravac kojim želi da ide, ja sam siguran da je pred Deltom budućnost i još mnogo uspeha koje ćemo zajednički proslaviti.\nGovor predsednika Delta Holdinga Miroslava Miškovića\nna proslavi 25 godina kompanije\nОзнаке: #25years, business, Delta Holding, featured, Slider\n← Prethodni članak Delta kupila hotel Holiday Inn i BelExpo centar\nSledeći članak → 2017: godina inovacija u Delta Holdingu\nNa dodeli grantova za poljoprivrednu proizvodnju #ZasadZaBuducnost


Mokri kolovozi i mjestimično smanjena vidljivost | Srpskacafe\nČović se oporavio od virusa korona, vraća se dužnostima\nMokri kolovozi i mjestimično smanjena vidljivost\nČetvrtak, 27.07.2017., 08:25\nU većem dijelu Republike Srpske vozi se po mjestimično vlažnim kolovozima, zbog kiše koja je padala tokom noći, dok je na dionicama u višim predjelima smanjena vidljivost zbog magle, saopšteno je iz Auto-moto saveza Srpske.\nNa regionalnom putu Površnice-Lopare zbog sanacije klizišta saobraćaj teretnih vozila preusmjeren je na putni pravac Lopare-Priboj-Banj Brdo.\nZbog izgradnje vijadukta “Mahovljani” na auto-putu Banjaluka-Doboj, dionica Banjaluka-Prnjavor, petlja “Mahovljani” zatvorena je za sav saobraćaj, a vozači mogu koristiti petlju “Aleksandrovac”.\nZbog izgradnje auto-puta Banjaluka-Prnjavor izmijenjen je režim saobraćanja u zoni ukrštanja sa magistralnim putem Banjaluka-Prnjavor i do 31. avgusta saobraćaj će se odvijati u oba smjera sa ograničenjem brzine kretanja vozila do 20 i do 40 kilometara na čas. Moguće su i povremene obustave zbog izlaska građevinske mehanizacije na put.\nRežim saobraćanja izmijenjen je i na auto-putu Gradiška-Banjaluka zbog postavljanja LED markera u tunelima “Laktaši” i “Klašnice”.\nZbog izgradnje vijadukta na dionici magistralnog puta Nova Topola-Klašnice, lokalitet Mahovljanske petlje, od 23:00 do 5:00 časova na snazi su obustave saobraćaja do maksimalno 30 minuta, najviše četiri puta tokom ovog perioda.\nRežim saobraćanja izmijenjen je i na magistralnom putu Klašnice jedan-Prnjavor, zbog regulisanja ulaza i izlaza na magistralni put vozila gradilišta angažovanih na izgradnji auto-puta Banjaluka-Prnjavor, od 7:00 do 19:00 časova.\nZbog deminiranja terena na deminerskom radilištu Klakari Donji 12 i Klakari Donji 13 na magistralnom putu Brod-Odžak radnim danima od 8.00 do 18.00 časova saobraćaj će se odvijati na način 30 minuta obustave i 10 minuta propuštanja.\nZbog radova na bušenju i miniranju terena na dionici magistralnog puta Rogatica-Ustiprača u mjestu Dub aktuelne su povremene obustave saobraćaja, od pet do 15 minuta, u periodu od 9:00 do 10:00 i od 14:00 do 17:00 časova.\nNa regionalnim putevima Karanovac-Kneževo, u mjestu Ljubačevo i dionica Ukrina-Gornja Vijaka saobraća se jednom trakom, naizmjenično, zbog aktiviranog klizišta.\nNa putevima u Federaciji BiH jutros se saobraća po suvom i mjestimično vlažnom kolovozu, uz slabu do umjerenu frekvenciju vozila. Na pojedinim dionicama u višim predjelima vidljivost je smanjena zbog magle.\nZbog radova na redovnom održavanju u tunelu Lendava na magistralnom putu Jablanica-Konjic od 7:00 do 17:00 časova saobraća se naizmjenično, jednom trakom.\nZbog održavanja Internacionalne turističke Una regate, do subote od 17:30 do ponoći obustavlja se saobraćaj na magistralnom putu u centru Bihaća, a vozila će biti preusmjerena na alternativne pravce.\nBiHstanje na putevimars2017jul\nDB Utorak, 4.08.2020., 11:59 Utorak, 4.08.2020., 12:17\nUtorak, 4.08.2020., 12:30 Utorak, 4.08.2020., 12:30\nUtorak, 4.08.2020., 12:18 Utorak, 4.08.2020., 12:18\nUtorak, 4.08.2020., 12:10 Utorak, 4.08.2020., 12:17\nUtorak, 4.08.2020., 11:59 Utorak, 4.08.2020., 12:17\nOT Utorak, 4.08.2020., 11:47 Utorak, 4.08.2020., 11:27\nUtorak, 4.08.2020., 11:47 Utorak, 4.08.2020., 11:27\nOT Utorak, 4.08.2020., 11:25 Utorak, 4.08.2020., 10:51\nSA Utorak, 4.08.2020., 11:13 Utorak, 4.08.2020., 10:39


Svijet, 9. maj/svibanj 2020.\nSubota, 9. maj/svibanj 2020.\nRuska ekonomija je kudikamo jača nego što mnogi misle, kaže za RSE Sergej Aleksašenko.\nIz UN upozorenja o 'pandemiji mržnje', SZO brine Afrika\nDo sad je u svetu zaraženo više od tri miliona i osamsto hiljada ljudi, a umrlo je više od 270 hiljada.\nVenecuelanski predsednik Nikolas Maduro optužio je SAD da su pokušale invaziju plaćenika u dva ribarska broda nalik iskrcavanju u Zalivu svinja za svrgavanje kubanskog lidera Fidela Kastra 1961. SAD negiraju navode i optužuju Madura za "kampanju dezinformisanja".\nRuski 'kapetan Tom': Veteranka Staljingradske bitke skuplja novac za ljekare\nAkcija engleskog veterana „kapetana Toma“ koji je povodom svog 100-tog rođendana skupio milione eura pomoći zdravstvenim radnicima koji se bore protiv korona virusa u Velikoj Britaniji, inspirisala je 97-godišnju veteranku Zinaidu Kornevu da sličnu akciju pokrene u Rusiji.\nPandemija COVID-19 ugrožava budućnost evrozone stvaranjem velikih ekonomskih razlika između njenih 19 članica.\nNakon više od četiri mjeseca od kako je Kina prijavila prve slučajeve epidemije u Vuhanu još uvijek nije poznato tačno mjesto i vrijeme pojave korona virusa, naročito jer nova otkrića naučnika ukazuju da je virus bio izvan Kine mnogo prije nego što se to mislilo.\nDo planiranog datuma predsjedničkih izbora u Poljskoj ostalo je tek nekoliko dana i do srijede uvečer nije bilo izvjesno da li će biti održani u nedelju 10. maja, kao ni na koji način, pošto vladajuća partija želi da se glasanje brzo održi dok aktuelni predsednik Andžej Duda uživa podršku.\nBelorusi volontiraju, dok predsednik negira opasnost od COVID-19\nDok predsednik Aleksandar Lukašenko odbacuje opasnost od korona virusa, mnogi Belorusi mu ne veruju, a neki pokušavaju da pomognu preopterećenim zdravstvenim radnicima. U gradu Grodno, ljudi su udružili snage da prave maske, vizire i zaštitnu odeću u okviru kampanje volontera širom zemlje.\nKljuč ruskog i kineskog uticaja na Zapadnom Balkanu je plasiranje dezinformacija i to je tekući problem, rekao je Filip Riker, vršilac dužnosti pomoćnika državnog sekretara SAD za Evropu i Evroaziju.\nKod 15 dece u Njujorku zabeleženi su simptomi potencijalno ozbiljne upale koju lekari ne mogu da objasne u potpunosti. Slični slučajevi oboljevanja dece su zabeleženi i u evropskim zemljama teško pogođenim pandemijom COVID-19.\nZašto je Istočna Evropa uspešnija od Zapadne u borbi protiv korone?\nDok Bela kuža najavljuje ukidanje radne grupe za borbu protiv virusa korona, mediji analiziraju zbog čega su zemlje u Centralnoj i Istočnoj Evropi mnogo manje pogođene korona virusom nego bogatije na zapadu starog kontinenta.\nZvaničnici u mnogim državama postepeno ukidaju mjere ograničenja i pokušavaju da potaknu ekonomiju na različite načine. Evo kako se ovaj proces odigrava u Italiji, Španiji, Njemačkoj, Novom Zelandu, Južnoj Koreji i američkoj državi Georgia.


Jeftini letovi iz Španije za Jemen - Avionske karte Španija Jemen - eSky.ba\nLetovi iz Španije za Jemen\nPretražite letove iz Španije za Jemen\nProvjerite najbolje ponude letova iz Španije za Jemen\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije za Jemen na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije za Jemen?\n✔ Ako rezerviram let iz Španije za Jemen, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije za Jemen?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Španije za Jemen uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Vuletić o FSS: Neošajberizam – odluka doneta "na skijanju" - Sport Vesti - Aktuelno|net\nVuletić o FSS: Neošajberizam – odluka doneta "na skijanju"\nPotpedsednik Partizana Vladimir Vuletić optužio je Dragišu Binića da ima dvostruke aršine povodom kazni klubova i da je oduzimanje dva boda protivustavno. Vuletić je odluku Disciplinske komisije FSS nazvao "unapred donetom na Kopaoniku", pošto je jedan od njenih članova u to vreme "bio na skijanju".\nVuletić najavio da će Partizan tužiti FSS Upravnom i Ustavnom sudu\nPotpredsednik Partizana Vladimir Vuletić smatra da je odluka FSS o oduzimanju bodova crno-belima nelegitimna.\nVuletić objasnio pravne korake Partizana u žalbi\nPotpredsednik kluba Vladimir Vuletić dugo je i opširno pričao protiv odluke Disciplinske komisije Fudbalskog saveza Srbije, njen način rada, a najavio je i konkretne pravne poteze koje će preduzeti šampion Srbije, među kojima je i provera ustavnosti i zakonitosti pravilnika komisije. Vuletić je rekao da će Partizan poštovati "dalje aktuelne i dalje pozitivne" propise FSS, tako da će se žaliti Komisiji za žalbe FSS. "Tek nakon što ova komisija donese svoju konačnu odluku, ako potvrdi presudu, u tom slučaju, i sada zvančno najvljujem, mi ćemo se u skladu Zakona o upravnim poslovima pokrenuti upravni spor u pravnom postupku protiv konačnih pravnih akata. To neće biti jedino što ćemo uraditi, imamo još dva pravna leka. Prvi je ustavna žalba, koja dolazi posle Upravnog suda. Drugi je inicijativa za ocenu ustavnosti disciplinskog pravilnika. Ova inicijativa ne zastareva i ne mora da čeka odluku ustavnog suda. Duboko držimo da je ovaj pravilnik u dubo\nVLADIMIR VULETIĆ: Mi u FSS u 18, Zvezda posle nas, a mediji u 18.48 imali kaznu, vidimo se na sudu!\nPotpredsednik Partizana najvio žalbu i tužbu redovnim sudovima protiv odluke FS Srbije da se crno-belima oduzmu dva boda. The post VLADIMIR VULETIĆ: Mi u FSS u 18, Zvezda posle nas, a mediji u 18.48 imali kaznu, vidimo se na sudu! appeared first on HotSport - Najnovije sportske vesti - Sve na jednom mestu.


Twitter olakšava odgovaranja na tvitove\nPočetna/Twitter/Twitter olakšava odgovaranja na tvitove\nTwitter planira da objavi novu funkciju, koja će korisnicima olakšati da smanje broj napadnih, uvredljivih ili toksičnih odgovora na njihove tvitove. Kompanija je ovo objavila tokom CES 2020 sajma. Pored limita za to kome je omogućeno da ostavlja odgovore, Twitter će omogućiti kompletno blokiranje odgovaranja na nekim tvitovima.\nTokom prvog tromesečja ove godine, Twitter će početi sa testiranjem nove funkcije koja dodaje kontrolu nad odgovorima direktno u okviru prozora za kreiranje odgovora. Korisnici će videti opciju da tvit načine “izjavom”, što znači da niko neće moći da odgovori na takav tvit.\nTwitter planira da objavi novu funkciju\nAlternativno, korisnici će moći da limitiraju odgovaranje samo na one koji su pomenuti u tvitu ili na sve ljude koji su pomenuti i ljude koje korisnik prati. Poslednja opcija će biti da odgovaranje bude otvoreno za sve koji koriste Twitter.\nTwitter planira da pomenutu opciju načini dostupnom svim korisnicima kasnije tokom 2020. godine, nakon testiranja.\nPreuzeto sa: Bencmark\nZF postaje provajder softverskih rešenja\nMladi matematičari iz Srbije prvaci olimpijade u Kazahstanu


Hoće li ideja rotiranja gradonačelnika u Mostaru biti sasječena?\nHoće li ideja rotiranja gradonačelnika u Mostaru biti sasječena?\tIstaknuto\nMostar danas čeka novo zasjedanje vijećnika i drugi krug glasanja za gradonačelnika. Ipak, čeka se i rasplet ideje Bh. bloka, a koju podržava SDA o opciji rotiranja gradonačelnika svakih 16 mjeseci.\nDanas se očekuje da tu ideju podrži ili sasječe u korijenu međunarodni faktor u BiH. Naime, od tri politička bloka dva podržavaju opciju izmjena Statuta i uvođenja opcije rotiranja gradonačelnika gdje bi iz sve tri političke grupacije bio biran gradonačelnik na mandat od 16 mjeseci.\nHDZ je odmah takvu ideju odbacio, a čelnik te stranke Dragan Čović je za vikend pisao Delegaciji EU u našoj zemlji, OHR-u, OSCE-u te Američkoj ambasadi. On traži podršku za okončanje procesa izbora gradonačelnika po važećim pravilima.\nI to je najizglednija opcija s obzirom na je i međunarodna zajednica vjerovatno nespremno dočekala ovakav prijedlog, a u interesu im je da proces uspostave vlasti u Mostaru što prije okončaju. Ipak, zbog specifičnog političkog momenta izvjesno je da će svoj stav plasirati u nekoj umjerenijoj varijanti, kroz pozivanje na uspostavu vlasti, čime bi indirektno poslali poruku šta misle o ideji rotiranja na poziciji gradonačelnika.


Na graničnom prelazu Preševo-Tabanovce postavljena tabla 'Otvoreni Balkan' - Radio Sto Plus\nNa graničnom prelazu Preševo-Tabanovce postavljena tabla ‘Otvoreni Balkan’\nNa ulaznoj strani graničnog prelaza Preševo-Tabanovce izmedju Srbije i Severne Makedonije postavljena je tabla "Otvoreni Balkan" (Open Balkan), kojom je obeležena traka namenjena prevoznicima kompanija iz Srbije, Severne Makedonije i Albanije sa statusom Ovlašćenog privrednog subjekta (AEO), saopštilo je danas Ministarstvo finansija Srbije.\n„Nastavljamo sa sprovodjenjem inicijative Otvoreni Balkan kako bi olakšali poslovanje privredi i ubrzali protok roba. Kamioni ne treba satima da čekaju na granicama već da se sve potrebne procedure sprovode brzo i efikasno. Na ovaj način slušamo glas privrede i utičemo na dalje poboljšanje privrednog ambijenta u našoj zemlji“, rekao je Mali.\nOn je ocenio da je „Otvoreni Balkan“ od ogromnog značaja za jačanje regionalne saradnje i osnaživanje ekonomija, i dodao da su u okviru te inicijative potpisani sporazumi koji, osim olakšavanja trgovine, treba da doprinesu i saradnji u oblasti hrane, fitosanitarne i veterinarske inspekcije.\nMali je podsetio da je potpisan sporazum koji će omogućiti uvodjenje jedinstvene radne dozvole izmedju zemalja potpisnica inicijative, Srbije, Severne Makedonije i Albanije, čime će one biti još privlačnije investitorima, koji će moći da dobiju radnike iz sve tri zemlje.\n„Rešavamo pitanja koja muče privredu poput čekanja na granicama i komplikovanih administrativnih procedura, ili nedostatka radne snage. Sve su to stvari koje donose mnogo koristi svim zemljama članicama Otvorenog Balkana“, rekao Mali.


Kako da povećate nivo svoje EQ? - Page 2 of 2 - WANNABE MAGAZINE\nKako da povećate nivo svoje EQ?\nBudite svesni onoga što osećate\nOsećanja nas često preplavljuju i rukovode našim reakcijama, dovodeći nas u situaciju da kasnije žalimo ili se stidimo zbog nečeg što smo kazali ili uradili pod nabojem. Pokušajte da se zaustavite i da ne činite ništa kad su osećanja intenzivna, da ih sagledate i razmislite o okidačima i uzrocima – da li ste ljuti i skloni da nekoga prebrzo osudite, da li vam je u nekoj situaciji više povređen ponos, nego osećanja, da li osećate teskobu i tugu i koliko to ima veze sa vašim unutrašnjim i potisnutim sadržajima, više nego sa ponašanjem drugih ljudi.\nKad počnete da posmatrate i preispitujete svoja osećanja, vi ih vrednujete i priznajete, ali im ne dozvoljavate da preuzmu kontrolu nad vašim ponašanjem i rasuđivanjem.\nStavite se u tuđu poziciju\nKad vas nešto nervira, ljuti, osujećuje, nemojte se prepuštati svojim osećanjima i ograđivati sebe, nego pokušajte da zamislite da ste u poziciji drugih – onih koji vas nerviraju, ljute i osujećuju ostvarenje vaših želja. Oni imaju svoje motive, stavove, ubeđenja i predrasude, sopstvene ciljeve i želje koje su možda u sukobu sa vašima, a možda kompromis može da se pronađe, ako ostanete smireni i sagledate kako razmišlja i kako se oseća druga strana.\nPraktikujte jezik emocija\nOvo je vrlo težak zadatak ako ste inače zatvoreni, distancirani, ćutljivi, cinični i uopšte retko ili nikako ne izražavate osećanja. Vežbajte sa bliskim ljudima. Recite im da se osećate prijatno u njihovom društvu, zbog čega ih cenite i zašto su vam važni. Možda ćete otkriti da vam je veoma teško da zadržite suze kad kod pokušate da izrazite neko osećanje i da vam je zbog toga lakše da budete distanciriani, ali otvaranje je proces koji je u početku neprijatan i bolan, a zatim sve radosniji, jer ste svesniji dobrobiti koju vam donosi – osećanja olakšanja, kao i radosti što možete sa drugima nesputano da podelite svoje emocije.\nVodite dnevnik emocija\nZapisujte kako se osećate u dnevnim situacijama – šta vas je uznemirilo, naljutilo, zbunilo, postidelo, frustriralo. To je dobar način da preuzmete kontrolu nad osećanjima i da pratite sopstveni napredak – postepeno ćete doći do toga da sa iznenađenjem utvrdite da vas neka situacija koja vas je ranije dovodila do besa i očaja, sada više uopšte ne uznemirava.


Republika / TRAMP NE ODUSTAJE OD KOSOVA: Šef Bele kuće traži novi datum za sastanak\nponedeljak, 29. 6. 2020.| 05:42\nŠef Bele kuće Donald Tramp preko izaslanika Ričarda Grenela ponovo je pozvao na dijalog Beograda i Prištine, zahtevajući da se pronađe novi termin za susret predsednika Beograda i Prištine. Pored Amerike, aktivniju ulogu u rešavanju kosovskog pitanja uzimaju ruski i francuski predsednici Vladimir Putin i Emanuel Makron, koji zahtevaju sastanak stalnih članica Saveta bezbednosti. Za razliku od njih, nemačka kancelarka Angela Merkel ostala je bez podrške i usamljena je u naporima da preuzme pregovore i ucenama i pritiscima natera Beograd da prizna kosovsku nezavisnost.\nNAREDBA IZ BELE KUĆE\nPrištinski mediji pišu da je Grenel predstavnicima albanske zajednice preneo Trampov zahtev za nastavak dijaloga.\n- Ambasador Grenel obavestio je učesnike razgovora da se sastao sa predsednikom Trampom i obavestio ga o otkazivanju dijaloga koji je bio zakazan za 27. jun - rekao je Martin Vulaj, jedan od predstavnika albanske zajednice koji su razgovarali sa Grenelom.\nPo Trampovom nalogu, Grenel će ubrzo u dogovoru sa Beogradom i Prištinom saopštiti novi datum sastanka u Beloj kući. Cilj ovih razgovora je postizanje kompromisa i rešenja koje će uvažiti interese Srbije.\nKoncert velikih sila\nPrema rečima Nemanje Starovića, spoljnopolitičkog analitičara Centra za društvenu stabilnost, inicijativa iza koje su stali Putin i Makron predstavlja odgovor na novu realnost u međunarodnim odnosima i opadanje značaja svih postojećih formata multilateralne saradnje. Taj svojevrsni "koncert velikih sila" bi razmatrao sva ključna politička pitanja na globalnom planu, a među njima bi se nesumnjivo našao i problem Kosova i Metohije, koji već dugo predstavlja predmet sporenja istoka i zapada, ali u poslednje vreme deli i pripadnice transatlantskog bloka, što se najbolje videlo prilikom nedavnog miniranja Grenelove inicijative.\nUporedo sa američkom inicijativom, predsednici Rusije i Francuske Vladimir Putin i Emanuel Makron u petak su zatražili sastanak stalnih članica Saveta bezbednosti kako bi razmotrili situacije u državama gde je ugrožena vojna stabilnost. Na dnevnom redu našla bi se i situacija na Kosovu, koju šef Kremlja vidi kao potencijalno ratno žarište.\nTri dana pre razgovora sa Makronom ruski lider je o situaciji na Kosovu razgovarao sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem. Na tom sastanku, održanom u Moskvi, Putin je istakao odlučnost Rusije da podrži Srbiju i rešenja koja Beograd smatra najprihvatljivijim kada je u pitanju rešavanje kosovskog čvora.\nDejan Miletić, predsednik Centra za proučavanje globalizacije, objašnjava da Makron želi da se nametne kao lider EU. Dodaje da, za razliku od "Nemačke, koja sabotira razgovore Beograda i Prištine i koja bi pritiscima i ucenama da primora Srbiju da prizna nezavisnost, Makron poput Trampa i, pre svega, Putina želi da uvaži stavove i interese Beograda kada se govori o rešenjima za situaciju na Kosovu".\nOtkazan put u Vašington\nSastanak u Beloj kući otkazan je posle podizanja optužnice za ratne zločine protiv Hašima Tačija koju je inicirala Nemačka. Premijer tzv. države Kosovo Abdulah Hoti bio je primoran da otkaže putovanje u Vašington.\n- U razgovoru sa Putinom pomenuta su sva bezbednosna pitanja, među kojima je i KiM kao potencijalno ratno žarište. Ne treba zaboraviti susret Vučića i Sergeja Lavrova (ruski šef diplomatije) koji je prethodio ovoj seriji razgovora, što ukazuje da je nepravda naneta srpskom narodu tema o kojoj razgovaraju najmoćniji svetski lideri. Kad se sve to uzme u obzir, jasna je težnja Trampa, Makrona i Putina da se pregovori obnove - navodi Miletić.\nSrbija Donald Tramp Kosovo Kosovo i Metohija Beograd Priština Sastanak Pregovori Ričard Grenel


Naši đaci unapredili znanja o pravilnoj ishrani - Domino Magazin\nNaslovna Život Zdravi život Naši đaci unapredili znanja o pravilnoj ishrani\nNaši đaci unapredili znanja o pravilnoj ishrani\nSkoro svaki treći učenik u našoj zemlji više od dva sata dnevno provodi uz mobilni telefon, računar, tablet ili neku drugu zabavu na ekranu, pokazuje istraživanje u okviru programa „Zdravo Rastimo“.\nO važnosti pravilne ishrane i redovnih fizičkih aktivnosti u ovoj školskoj godini učili su đaci sedmih razreda iz 54 škole širom Srbije, u okviru pete sezone edukativnog programa „Zdravo Rastimo“.\nIstraživanje realizovano među 4.941 učenikom pokazalo je da su kroz program značajno unapredili znanja o pravilnoj ishrani, u proseku za 13 odsto.\n„Zdravo Rastimo“ je projekat koji sprovode Savez za školski sport Srbije i kompanija Nestlé, kako bi stvorili svest o značaju zdravih životnih navika kod dece, a koje su ključne za prevenciju gojaznosti, prekomerne težine i s njima povezanih najraširenijih bolesti današnjice, poput dijabetesa, kardiovaskularnih bolesti i astme.\nU sklopu projekta sprovedeno je Istraživanje o znanju, stavovima i navikama učenika sedmih razreda, koje je pokazalo da deca školskog uzrasta slobodno vreme najčešće provode u sedećem položaju. U igri sa loptom, trčanju, vožnji bicikla i sličnim aktivnostima najmanje jedan sat svakog dana u nedelji provodi oko 39 odsto učenika, dok 4,6 odsto njih nije fizički aktivno, navodi se u istraživanju. S druge strane, skoro svaki treći učenik (oko 32 odsto) provodi više od dva sata dnevno gledajući televiziju, video, DVD, ili uz računar, tablet, mobilni telefon, na internetu i društvenim mrežama.\nDevojčice češće od dečaka koriste društvene mreže, duže od dva sata svakog dana (33,8 prema 29,3 odsto), dok dečaci značajno prednjače u igranju video igrica. Naime, približno duplo više njih najmanje dva sata dnevno provodi uz igrice na kompjuteru i ostalim uređajima – skoro trećina dečaka prema šestini ispitanih učenica. Ispitivanje je pokazalo i da više od polovine učenika zna da svakodnevno treba biti fizički aktivan najmanje sat vremena.\n„Savez za školski sport svojim aktivnostima obuhvata sve škole u Srbiji, a približno 1.680 dece je ove godine učestvovalo u “Zdravo Rastimo” atletskom kupu. Važno je istaći da broj dece uključene u ovaj projekat svake godine raste, što se može pripisati naporima javnog i privatnog sektora, kroz edukativne projekte poput ovog“, ističe Željko Tanasković, predsednik Saveza za školski sport Srbije.\nNajveći pomak u znanju o pravilnoj ishrani i fizičkim aktivnostima ostvarila je OŠ „Žarko Zrenjanin“ iz Kikinde (40,6 odsto više nego pre edukacije), dok su đaci OŠ „Dositej Obradović“ iz Zrenjanina pripremili najkreativniji video na temu pravilne ishrane. Najbolje ekipne rezultate u sportskom delu projekta postigla je OŠ „Veljko Dugošević“ iz Rume.\n„Zdravo Rastimo“ je deo globalne inicijative „Nestlé Healthy Kids“, koja se sprovodi i u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, isključuje bilo kakvu promociju proizvoda i najopsežniji je projekat takve vrste u regionu. Njegov značaj prepoznale su institucije Republike Srbije – Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Ministarstvo omladine i sporta i Zavod za unapređivanje obrazovanja i vaspitanja, koje pružaju podršku projektu.\nPrethodni članakOpasna riba u Mediteranu\nMladi talenti Srbije imaju priliku da osvoje 2018 evra\nKakva je uloga celih zrna žitarica u uravnoteženoj ishrani?\nNestlé proširio kulinarski asortiman novim THOMY i C proizvodima\nNestlé pokreće globalnu inicijativu kako bi pomogao da deca budu zdravija\nŽivot vas je naterao da porastete?


Kako obezbediti vozilo od krađe (892)\nKako učiniti poslovni prostor atraktivnijim za kupce i zaposlene (671)\nKako opremiti apartman da bude primamljiviji turistima? (482)\nKućni aparati bez kojih bi život bio nezamisliv (794)\nObjavljen: 2019-10-18 09:55:34\nKućni aparati su sastavni deo svakog domaćinstva. Nekima koriste u svakodnevnim poslovima a drugima služe da se pokažu u što boljem svetlu pred familijom i komšijama. Kao neki znak prestiža ili sopstvenog bogatstva i uspešnosti. Pročitajte više.\nRO sistemi za filtriranje vode sa aktivnim ugljem (511)\nObjavljen: 2019-10-17 12:47:45\nUređaji za vodu se koriste kao istakači vodu, koji su opremeljeni sa filterima za prečišćavanje vode po principu obrnute osmoze. Koriste se za prečišćavanje vode za piće i kuvanje, kako u domaćinstvima, tako u poslovnim prostorijama, ugostiteljskim objektima i šire.Uređaj je pravi izbor svakom ko vodi računa o svom zdravlju i uštedi (flaširana voda je mnogo skuplja od gradske vode). Pročitajte više.\nKako se odlučiti za odgovarajući smeštaj na odmoru? (708)\nObjavljen: 2019-08-29 19:36:05\nVeliku ulogu u celokupnom plairanju odlaska na odmor ima ima odabir adekvatnog smeštaj na destiaciji, jer nas posle svakog izleta ili izlaska čeka i povratak “kući”. Zavisno od toga koliko članova broji vaša družina i koje potrebe imate, vrste smeštaja se razlikuju po nekoliko faktora. Pročitajte više.\nKrug dvojke čuvena tramvajska linija i lokacije (5454)\nObjavljen: 2016-08-30 18:06:46\nTramvajska linija broj dva je jedna od zaštitnih znakova Beograda i jedna od nastarijih linija prevoza ovog grada. Pročitajte više.


Zadržana referentna kamata na tri odsto - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Zadržana referentna kamata na tri odsto\nZadržana referentna kamata na tri odsto\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je na sednici da referentnu kamatnu stopu zadrži na nivou od tri odsto, pri čemu je imao u vidu očekivano kretanje inflacije i njenih faktora u narednom periodu, kao i efekte dosadašnjeg ublažavanja monetarne politike.\n0Piše: Fonet 09. avgusta 2018. 22.09\nNakon ovogodišnjeg minimuma u aprilu, inflacija se vratila u granice cilja i u junu je iznosila 2,3 odsto na međugodišnjem nivou.\nPrema avgustovskoj centralnoj projekciji, Narodna banka očekuje da će se međugodišnja inflacija i u naredne dve godine kretati u granicama cilja.\nInflaciona očekivanja finansijskog sektora i privrede i dalje su niska i kreću se oko projektovanih tri odsto u narednih dve godine.\nIzvršni odbor je ocenio da efekti prethodnog ublažavanja monetarne politike doprinose privrednom rastu, koji se ubrzava i prema preliminarnoj proceni Republičkog zavoda za statistiku u prvoj polovini ove godine iznosio je 4,5 odsto. Smatra se da je opreznost u vođenju monetarne politike i dalje potrebna, pre svega zbog neizvesnosti na međunarodnom robnom i finansijskom tržištu. Naredna sednica Izvršnog odbora na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi zakazana je za 6. septembar, saopštila je NBS.


Lignum Stjepanović - DRVO-PD\n„Lignum Stjepanović“ d.o.o. Prijedor\nAdresa: Brezičani bb, Prijedor 79101, RS-Bosna i Hercegovina\nTel.: +987 (0)65 371 355\n„Lignum Stjepanović“ je relativno mlada kompanija koja se profesionalnim pristupom prema kupcima i paletom kvalitetnih proizvoda uspjela pozicionirati na inostranom tržištu. Firma posluje od 2014. godine.\nLignum Stjepanović posjeduje bogatu ponudu drvnih sortimenata izuzetnog kvaliteta, proizvedenih iz lokalno dostupnih izvora. Iz ponude drvnih sortimenata mogu se izabrati: elementi za masiv panel-ploče, friza za parket, daske, fosne, letve, štafle, grede, gredice i ostala građa za drvene krovne konstrukcije. Firma zapošljava oko 45 radnika.\nKompanija “Lignum Stjepanović” d.o.o. nudi usluge prevoza u drumskom saobraćaju, kako u Bosni i Hercegovini tako i na teritoriji cijele Evrope. Konstantnim ulaganjem u najsavremeniji vozni park, ljudske resurse kao i praćenjem svjetskih standarda u pružanju usluga, kvalitetom, efikasnošću i konkurentnim cjenama kompanija se trudi da se nametne kao jedna od vodećih kompanija u oblasti drumskog transporta.\nKompanija posjeduje dovoljan broj bilateralnih i CEMT dozvola koje omogućavaju obavljanje prevoza između svih Evropskih zemalja.\nrezana građa – daske, letve, grede, gredice,\nploče od punog drveta,\nfrize za parket,\nelementi od drveta,\nU pogonima za preradu drveta se izvodi prvenstveno prorez bukve i hrasta.


Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama – Žene ohrabrene da prijave nasilje i veruju institucijama – GC BEOGRAD\nPredstavnici Gradskog centra za socijalni rad u Beogradu prisustvovali su konferencijom pod nazivom „Nijedna više” kojom je, 25. novembra, obeležen Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama i početak svetske kampanje „16 dana aktivizma”. U cilju širenja svesti o nasilju nad ženama, konferenciju je organizovao Sekretarijat za socijalnu zaštitu Grada Beograda u saradnji sa UG „Amikus” i „Adria Media Group”.\n– Naš zadatak je da razgovaramo sa ženama, da naša vrata budu svakodnevno otvorena i da pokušmo da zajedno sprovedemo sve ono što je neophodno da bi one ostvarile svoje ciljeve. Savet je stavio akcenat na dve stvari – nulta tolerancja na nasilje nad ženama i ekonomsko osnaživanje žena. Nije bilo lako animirati ni žene, niti druge činioce koji su nam se naknadno pridruživali i pružali pomoć, naročito društveno odgovorne kompnanije, koje su zapošljavale žene iz Sigurnih kuća i činile sve da one budu ekonomski nezavisne. Često se žene suzdržavaju od bega od nasilnika, jer nisu ekonomski nezavisne i nemaju spoznaju kako da nastave dalje. Zato smo zamolili opštine da naprave lokalne savete za rodnu ravnopravnost kako bi ženama sve to bilo dostupnije. Mnoge opštine su ih formirale, imali smo tribine i žene su se zainteresovale za ono što opštine mogu da pruže, kao što su programi edukacije, a sve kako bi bile konkurentnije na tržištu rada i pronašle adekvatan posao – kazala je Irena Vujović i dodala da u tom sistemu sada učestvuje zadovoljavajući broj kompnanija koje pružaju podršku.\nKako je navela, porast prijava nasilja je veći nego prethodnih godina, što pokazuje da su žene skupile hrabrost da nasilje prijave kako bi spasile svoj život.\n– Veliki broj žena na političkoj sceni se bori za prava žena, što doprinosi slici jedne moderne, demokratske i evropske Srbije. Nastavićemo još jače i intenzivnije da pomažemo ženama u njihovom ekonomskom osnaživanju. Komunikacija je važna, zatim inicijativa žena, kako bi one mogle da sporvedu ono što će im učiniti život lakšim. Edukacija o ekonomskom osamostaljivanju je obuhvatala prekvalifikacije i dokvalifikacije žena. Važno je da rodna ravnopravnost više nije deklarativna. Srbija je jedina zemlja van EU koja je uvela indeks rodne ravnopravnosti kako bismo u svakom momentu videli gde smo i kako napredujemo – rekla je Vujovićeva i dodala da je u svemu ovome važna i podrška muškaraca koji se trude da i putem Saveta za rodnu ravnopravnost omoguće što bolje i kvalitetnije programe za žene.\nGradska sekretarka za socijalnu zštitu i zamenica predsednice Saveta za rodnu ravnopravnost Grada Beograda Nataša Stanisavljević je ovom prilikom podsetila da je položaj žena kao korisnica usluga u sistemu socijalne zaštite produkt kontinuiranog rada.\n– Borba protiv nasilja u porodici je nešto čime se bavimo cele godine. Sistemom socijalne zaštite pružamo konkretnu podršku žrtvama nasilja i imamo preventivne aktivnosti. Važna prekretnica bila je 2015. i 2016. godine kada je prvi put način finansiranja Sigurne kuće postao usluga socijalne zaštite i to je način sistemskog rešenja pordške ženama žrtvama nasilja u porodici. Grad Beograd kompletno finansira Sigurnu kuću, misli na te žene i brine o njima – istakla je Nataša Stanisavljević.\nPrema njenim rečima, u prvih devet meseci je preko centara za socijlani rad evidentirano 3.920 novih prijava nasilja, a u 2018. godini u Gradskom centru za socijalni rad evidentirane su 10.402 žrtve unutar porodičnog nasilja.\n– Zakonski okvir je nedostajao i prekretnica je 2016. godina kada je usvojen Zakon o srpečavanju nasilja nad ženama, kao i 2017. godina kada je on počeo da se primenjuje. Centar za socijlani rad ima grupe za koordinaciju u kojima učestvuju važni činioci. U prvih devet meseci izrečeno je 2.237 mera počiniocima nasilja. To je odgovor sistema, kao i pokazatelj kako sistem kada su u pitanju Grad Beograd i centri za socijalni rad funkconiše – pojasnila je ona i dodala da kada se pogledaju svi korisnici socijlanih prava i usluga na nivou Srbije, 54 odsto su žene. Najbrojnija usluga u Srbiji je pomoć u kući, a 76 odsto korisnika ove usluge su žene.\nOkvir indeksa rodne ravnopravnosti i uvođenje rodnog budžetiranja su važni zbog jasnih pokazatelja, navela je Stanisavljevićeva, kako bi se moglo kreirati i znati šta je kome potrebno u ovom sistemu.\nMinistarka pravde Nela Kuburović rekla je da nasilje ne eskalira i da ne raste u Srbiji, kao i da su žene ohrabrene da prijave nasilje institucijama, jer se pokazalo da na adekvatan način može da se reaguje i veliki broj žena zaštiti.\nKako je navela, postojao je jedan duži period kako bi se svi nadležni organi adekvatno pripremili za efikasnu primenu izmenjenog zakona.\n– Bili su uočeni glavni nedostaci kada je reč o reakciji nadležnih organa na nasilje u porodici. Pre svega, nije bilo dobre koordinacije između nadležnih organa, nije bilo razmenjivanja informacija, procene rizika, koja je sada jedna od bitnijih elemenata zakona, nije bila obavezna, i sve se nekako zasnivalo na protokolima – objasnila je ministarka.\nOna je navela da je Srbija potpisnica i Istanbulske konvencije koja se bavi sprečavanjem nasilja u porodici, napominjući da je ta konvencija i ratifikovana, što u praksi znači da smo preuzeli obaveze da naš pravni sistem uskladimo sa međunarodnim standardima i najboljom praksom koja postoji u svetu.\n– Mnoge države, članice Evropske unije, još se suočavaju sa izazovima da tu konvenciju ratifikuju, postoje veliki otpori u društvu, negde je dominantan uticaj crkve, tako da još nisu tome pristupili, ali ja sa ponosom mogu reći da mi jesmo dobar primer i upravo Zakon o sprečavanju nasilja u porodici je jedan od zakona koji je usledio nakon ratifikovanja ove konvencije – rekla je Kuburovićeva.\nOna je podsetila i na izmene i dopune Krivičnog zakonika, uvođenje nekih novih krivičnih dela koja nismo imali u pravnom sistemu, kao što je polno uznemiravanje i proganjanje.\nKuburovićeva je izjavila da se dosta o tome polemisalo, međutim, kada je krenula primena i kada se videlo da se pre svega na devojčice odnosilo ovo krivično delo, da su one bile žrtve, više niko to ne svodi na šalu i na pričanje viceva, jer su uvideli da su to mnogo ozbiljnije teme.\nPrema njenim rečima, za poslednje dve godine 140 ljudi je osuđeno za polno uznemiravanje.\n– Najnovija statistika pokazuje da je za taj period primene do oktobra bilo 119.000 prijavljenih slučajeva nasilja u porodici. To nam ukazuje na činjenicu da su žene ohrabrene da nasilje prijavljuju, da veruju institucijama i da mogu da dobiju zaštitu – rekla je ministarka pravde.\nKoordinatorka Sigurne kuće u Beogradu Vesna Stanojević je naglasila da smo svedoci različitih priča, ali je bit ista, odnosno slična, jer često žene imaju istu priču kada ih pitaju zašto su trpele nasilje – odgovori su zbog dece i zato što nemaju podršku.\n– Tako se prave kardinalne greške. To su zaista samo izgovori za nemanje hrabrosti. Ukoliko majke zaista žele da zaštite svoje dete, one treba da ga skloni od nasilja, kako ono ne bi bilo traumirano. Ima slučajeva i da deca ne podržavaju svoju majku, tada se žene vrate nasilniku, jer požele da mu poveruju kako sve može ponovo i drugačije, ali nikada ništa nije drugačije. Nasilje se ponavlja. Kada bi se žene adekvatno zaposlile, žene bi morale da prihvate i veće odgovornosti za drugim aspektima, a to znači da su se pokrenule iz temelja – istakla je Stanojevićeva.\nPrema njenim rečima, Sigurnu kuću finansira Grad Beograd i „sada više nismo svedeni na dobru volju pojedinaca”.\n– Nažalost, sigurne kuće u Srbiji su prepune. Danas je 20 godina otkako su Ujedinjene nacije uvele obeležavanje Dana borbe protiv nasilja nad ženama. Rodna ravnopravnost je sada vidljivija u Srbiji, pa daleko lakše funkcionišemo. Nekada nasilje u porodici nije bilo prijavljivano, a danas se žene više ne upućuju na ćutanje i trpljenje, a to je najvažnije. Žene se lakše odlučuju na Sigurnu kuću, a zatim nam sledi osnaživanje i ekonomsko osamostavljivanje kako bi one mogle da nastave da žive samostalno. Važno je da shavatimo da nasilje nije pojedinačni problem, niti privatni problem, to je društveno pitanje – zaključila je ona.\nIvana Soković, članica Izvršnog odbora kompanije „Dunav osiguranje” rekla je da je ta kompanija je uradila dve najbitnije stvari još pre dve godine.\n– Dve žene smo zaposlile u kontakt centru. One su veoma zadovoljne i srećne. Ekonomski su nezavisne i nemaju više probleme koji se tiču nasilja u porodici. Tokom ovog meseca imamo obuku još jedne žene iz Sigurne kuće i nadamo se da se nikada neće vratiti nasilniku. Potpisali smo i Protokol o saradnji sa Savetom za rodnu ravnopravnost kojim smo obezbedili da sve žene koje u novembru borave u Sigurnoj kući dobiju polisu dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja koja pokriva i vanbolničko lečenje. Tom polisom žene u Sigurnoj kući dobijaju sveobuhvatan sistematski pregled, koji mogu da iskoriste u narednih godinu dana – kazala je ona.\nUjedinjene nacije zvanično su proglasile 25. novembar Međunarodnim danom borbe protiv nasilja nad ženama, kako bi se podigla svest javnosti o ovom društvenom problemu koji ima višestruke posledice kako po samu žrtvu nasilja tako i po celokupno društvo.\nDogađaju su prisustvovali i članovi Saveta za rodnu ravnopravnost Grada Beograda, kao i predstavnici opštinskih saveta.


Demokrate i `duboka država` optužuju Rusiju da pomaže Trampu da pobjedi i 2020. - Sve o Srpskoj\nKREMLJ OCIJENIO DA SU TAKVE OPTUŽBE PARANOIDNE I DA NEMAJU VEZE SA ISTINOM\nDonald TRAMP: „Demokrate su i u Kongresu započele novu kampanju dezinformacija. Tvrde da Rusija meni daje prednost nad svim (predsjedničkim) kandidatima iz Demokratske partije koji ništa ne rade, koji ni poslije dvije nedjelje nisu bili u stanju da prebroje glasove sa svojih prajmeriz u Ajovi“\nUNUTRAŠNJA američka politička borba između republikanaca i demokrata, koju neki nazivaju i građanskim ratom bez prolivanja krvi, sve se vidljivije stapa sa predizbornom predsjedničkom kampanjom.\nDonald Tramp je oštro odreagovao na pisanje američkih medija – iza kojih stoje Demokratska partija i `duboka država` – da se Rusija „opet mješa u predsjedničke izbore“ da bi pomogla aktuelnom predsjedniku SAD.\nNavodno to čini „kampanjom dezinformacija“ .\nTramp je na ovo preko svoje stranice na Tviteru odreagovao riječima:\n„Demokrate su i u Kongresu započele novu kampanju dezinformacija. Tvrde da Rusija meni daje prednost nad svim (predsjedničkim) kandidatima iz Demokratske partije koji ništa ne rade, koji ni poslije dvije nedjelje nisu bili u stanju da prebroje glasove sa svojih prajmeriz u Ajovi“.\nPrvu informaciju da se Rusija „opet mješa“ i opet „na Trampovoj strani“ objavio je antitrampovski dnevni list The New York Times, navodeći da je američka špijunaža obavijestila Predstavnički (donji) dom Kongresa SAD da Moskva navodno ponovo pomaže Trampu.\nReagujući na ovo, portparol Kremlja, Dmitrij Peskov, nazvao je takve tvrdnje „paranoidnim“ i naglasio da „nemaju nikakve veze sa istinom“.\nTramp je u decembru 2019-te u Vašingtonu razgovarao o sumnjičenjima Rusije da se mješa u izbore u SAD sa Sergejom Lavrovom i izjavio da je tom prilikom ponovo upozorio Moskvu na „nedopustivost bilo kakvog mješanja u izbore u SAD“ koji će biti održani početkom novembra 2020-te.\nŠef ruske diplomatije je ponovo ukazao na potpunu neosnovanost optuživanja Rusije za mješanje u američke ili bilo čije druge izbore.\nTagovi„duboka država“ Demokratska partija SAD Donald Tramp izbori Rusija SAD


PUN SJAJ GARDOŠA Zavšena obnova bedema na zemunskoj kuli | Happy BSC portal\nNAJNOVIJI KORONA PRESEK U SRBIJI: Drastično smanjen broj novozaraženih, 2 pre...\nRekonstrukcija i restauracija bedema zemunske srednjovekovne tvrđave na Gardošu je završena, radovi su koštali 34 miliona dinara, a zamenik gradonačelnika Goran Vesić je rekao da je ovo jedan od projekata koji pokazuje koliko se Beograd menja kada zajedno rade Vlada Srbije, Grad Beograd i opština.\n- Danas, kada pogledamo kako je urađena restauracija sve četiri kule, koju je inače radio gradski Zavod za zaštitu spomenika kulture, možemo svi da budemo ponosni na to - rekao je Vesić.\nPodsetio je da je Grad Beograd, iz projekta "Da se radi i gradi po tvom", restaurirao veliko stepenište kojim se dolazi do kule i dodao da je u toku postavljanje dekorativne rasvete koja će biti puštena kako bi sve bilo osvetljeno tokom večeri.\n- Krenućemo u izradu projekta restauracije ''Milenijumske kule'' kako bi u nekom trenutku sami, ili uz pomoć ministarstava ili međunarodnih donatora, uredili tu kulu - rekao je Vesić.\nNaveo je da gradski Zavod za zaštitu spomenika kulture završava projekat restauracije ograde groblja koje se nalazi preko puta tvrđave na Gardošu.\n- Da li sami, ili uz nečiju pomoć obezbedićemo sredstva da se ta ograda restaurira. Okolne ulice se polako restauriraju jedna po jedna tako da se naš dragilj, Gardoš, polako vraća u funkciju turizma, ali i funkciju obrazovanja što je važno kako bi mlade generacije znale šta se sve ovde dešavalo i kakva je istorija Beograda - dodao je Vesić.\nUkupna vrednost radova je 34 miliona dinara od čega je Ministarstvo pravde iz oportuniteta obezbedilo 12 miliona, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija takođe 12 miliona, a Grad Beograd deset miliona dinara.\nDržavni sekretar u Ministarstvu pravde Mirko Čikiriz je rekao da to ministarstvo već četvrtu godinu odvaja velika sredstva za projekte iz oblasti kulture, prosvete, zdravstva...\n- Svi smo svesni značaja koji Gardoš ima ne samo za Zemun, već i za kulturno nasleđe cele Srbije. Veliko nam je zadovoljstvo što smo partneri Grada Beograda i Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija na ovom projektu - rekao je Čikiriz.\nOn je istakao da je Ministarstvo pravde u poslednje četiri godine iz sredstava oportuniteta finansiralo 450 projekata za šta je, dodao je, odvojeno 1,6 milijardi dinara.\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Miroslav Knežević je rekao da je projekat rekonstrukcije bedema tvrđave na Gardošu izuzetno važan jer je to, dodao je, to ministarstvo strategijom razvoja turizma do 2025. godine definisalo kulturno nasleđe kao jedan od 11 turističkih prozivoda od posebnog značaja.\n- Ako uzmemo u obzir da je Beograd najposećenija turistička destinacija u Srbiji, posećuje ga više od 50 odsto stranaca koji dolaze u našu zemlju, moramo reći da je kulturno-istorijsko nasleđe zaista važan element turističke ponude prestonice - dodao je on.\nPredsednik opštine Zemun Dejan Matić je, u ime građana te opštine, zahvalio svima koji su učestvovali u ovom projektu.\n- Pored toga, nastavićemo sa sancijom svih pristunih stepeništa i ulica koje vode ka Gardošu. To nam je zadatak u sledećoj godini kako bi ovaj kraj Zemuna, koji je karakterističan po velikom broju turista koji tu dolaze, izgledao onako kako zaslužuje jer ovo je staro jezgro Zemuna, kulturno zaštićena celina - dodao je Matić.\nIdejni projekat za restauraciju izradio je Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda i to u dve faze - prva faza je ppdrazumevala obnovu porušene jugoistočne kule sa istočnim zidom i pripdajućom terasom bedema, dok se druga faza odnosila na obnovu severoistočne, jugozapadne i severozapadne kule sa severnim, zapadnim i južnim zidom.\nDirektorka te ustanove Olivera Vučković je podsetila da je zemunska tvrđava spomenik kulture, jedan od prvih utvrđen u Srbiji davne 1946. godine.\n- Ako znamo da od tada do danas ništa nije urađeno na toj tvrđavi, treba svima da bude jasno da smo uradili zaista veliki poduhvat - dodala je ona.


– Na moju veliku žalost podlegao je pritiscima i prihvatio da igra i miks dubl. Mislim da ga je to zabetoniralo, Isto mu se dogodilo i na prethodnim Olimpijskim igrama kada je igrao dubl sa Zimonjićem, I tada je podlegao pritiscima - rekao je Srđan Đoković u intervjuu za Ekspres.\nOn smatra da bi sve bilo drugačije da je igrao samo singl.\n– Trebalo je da se fokusira na singl i siguran sam da bi tako u obe situacije izašao kao pobednik, završio je Srđan Đoković.\nSPREMNA OSVETA ZA TOKIO! Novak: "Poraz u Japanu bio emotivno težak, biće opet velika borba"\n10. 09. 2021. u 10:30\nBONUS VIDEO - Novak snima slavlje u srpskom štabu u Tokiju\n18. 10. 2021. u 08:00


Srbi blokirali put prema Gazivodama – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ex-Yu/Srbi blokirali put prema Gazivodama\nBoris Golubović Send an email 29. септембра 2018\nZUBIN POTOK – Predsjednik opštine Zubin Potok Stevan Vulović rekao je Srni da su Srbi danas popodne postavili barikadu na izlaznom putu iz centra ove opštine prema jezeru Gazivode kako bi osujetili svaki pokušaj pripadnika Kosovske policijske službe da prođu magistralnim putem i zaposjednu branu Gazivode.\nOn kaže da su mještani Zubinog Potoka, odlučni da se odbrane od upada kosovskih policijskih snaga, postavili barikadu na priključenju na magistralni put i da je neće ukloniti sve dok se bezbjednost ne vrati na pređašnji nivo i dok se ne dobiju garancije da jedinica ROSU neće upadati na područje opštine Zubin Potok.\n„To je oduka iz nužde i nije usmerena protiv bilo koga, osim protiv onih koji silom, mimo volje naroda, nastoje `pokoriti` Zubin Potok“, kaže Vulović.\nOn je rekao da je razočaran ulogom KFOR-a, pošto, kako ističe, pripadnici britanskog kontingenta samo nadgledaju situaciju i ne preduzimaju bilo kakve mjere.\n„Jeste da su rasporedili jednu patrolu u blizini brane na Gazivodama i da su tu sa nama na barikadi, ali od njih mi ne očekujemo bilo kakvu reakciju“, dodaje Vulović.\nOn kaže da je u toku dana u više navrata upozoravao pripadnike KFOR-a na destabilizaciju situacije u Zubinom Potoku koju je isporovocirao Hašim Tači nenajavljenom posjetom jezeru i brani Gazivode, Centru za ekologiju u Zubinom Potoku i policiji na administrativnom prelazu Brnjak.\nVulović dodaje da je situacija mirna i da vjeruje da će institucije iz Prištine i predstavnici Albanaca, posebno oni koji se nalaze na spisku ratnih zločinaca, shvatiti da im nije dozvoljen boravak na sjeveru Kosova, posebno u opštini Zubin Potok.\nGovedarica: Prioritet putna komunikacija preko Žegulje


Legalizacija u toku - do sad okončano 13.000 predmeta - Bizlife.rs\nLegalizacija u toku – do sad okončano 13.000 predmeta\n16:11 Beograd, 14/12/2011\nOd podnetih 185 hiljada zahteva za legalizaciju objekata, Sekretarijat za poslove legalizacije okončao je postupak u preko 13 hiljada slučajeva. Za čak 150 hiljada podnetih zahteva podnosiocima je tražena dopuna dokumentacije.\nPrema rečima Predraga Vučića, gradskog sekretara za poslove legalizacije, za oko 50.000 predmeta urađena je urbanistička provera i izdato je 25.000 uverenja za privremene priključke na infrastrukturu. „Stupanjem na snagu izmena i dopuna Zakona o planiranju i izgradnji aprila ove godine, procedura je maksimalno pojednostavljena. Mi smo okončali preko 13 hiljada predmeta, a opštine koje imaju nadležnost da same rešavaju ove poslove, Barajevo, Mladenovac, Sopot, Obrenovac, Lazarevac, Grocka i Surčin, rešile su još oko 7.500 zahteva“, istakao je Predrag Vučić.\nJedna od najvažnijih stvari koje je regulisao nov zakon jeste olakšana procedura pri izdavanju građevinskih i upotrebnih dozvola, što je uslov za legalizaciju objekata.\nInače, na teritoriji preostalih sedam gradskih opština podneto je ukupno 65.000 zahteva za legalizaciju. „Mnogi od njih podneti su istovremeno i opštinama i Sekretarijatu. Bez obzira na to, svi su morali biti pregledani da bi se utvrdila i nadležnost ali i obavestili građani ukoliko je, a najčešće jeste, trebalo dopuniti dokumentaciju“, zaključio je Vučić.


NEDIM SEJDINOVIĆ: Medijska reforma – uloga organizacija civilnog društva – Nedim Sejdinović\nNEDIM SEJDINOVIĆ: Medijska reforma – uloga organizacija civilnog društva\nMedijske slobode predstavljaju jedno od najvažnijih političkih pitanja u Srbiji danas, pogotovo u kontekstu evropskih integracija. Implementacija Medijske strategije, koju je Vlada Srbije usvojila u septembru 2011. godine, u očekivanim pristupnim pregovorima Srbije sa EU naći će se u poglavljima 23 i 24, odnosno poglavljima koje se tiču vladavine prava, a koja će biti otvorena tokom celog pregovaračkog procesa. Time je EU poslala signal Srbiji da je vladavina prava najslabija karika ionako krhkog državnog sistema Srbije, kao i da je medijski sistem u legislativnom haosu koji ugrožava slobodu izražavanja i protivan je interesima građana i evropskim vrednostima.\nTokom procesa medijskih reformi (pod ovim terminom podrazumevam period od prvih javnih zalaganja za strateško definisanje medijske oblasti pa do danas) promenjena su četiri ministra kulture (i informisanja), a nedavno je pomoćnik ministra kulture i informisanja Dragan Kolarević smenjen upravo zbog kašnjenja medijskih reformi. Iako su se prvi artikulisani zahtevi za reformu medijske scene pojavili još 2008. godine, kroz zahteve za donošenje strateškog dokumenta za medijsku oblast iz kojeg će proizaći nova medijska legislativa, do danas, odnosno do septembra 2013. godine nijedan od novih medijskih zakona nije ušao u skupštinsku proceduru.\nMedijske reforme u Srbiji kasne ne samo u kontekstu potrebe „resetovanja“ haotične medijske scene, već i u kontekstu sprovođenja Medijske strategije, odnosno akcionog plana kao sastavnog dela tog dokumenta. U tekstu koji sledi pokušaću da ukažem na kompleksnost medijske problematike u Srbiji i ocrtam ulogu OCD-sektora u procesu medijskih reformi.\nTakođe, pokušaću da dođem do nekih zaključaka i pouka koji možda mogu pomoći OCD-ima tokom javnog zagovaranja za pojedina zakonska rešenja.\nDevedesete kao period potpune deregulacije\nU domaćem zakonodavstvu ne postoji razlika između esnafskih udruženja i organizacija civilnog društva. Svi su podvedeni pod istu kategoriju: udruženja građana, doduše sa različitim šiframa delatnosti. Odnosno, zakon na isti način tretira udruženja ribolovaca i udruženja koje se bave zaštitom ljudskih prava. Do 2009. godine OCD-i u Srbiji su funkcionisali po zakonu iz 1989. godine.\nNeka udruženja novinara ili medija – poput Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS), Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) i Asocijacije nezavisnih elektronskih medija (ANEM) – tokom devedesetih, pa više ili manje – i tokom dvehiljaditih, delovala su i kao organizacije koje su se zalagale za medijske slobode, ali i kao organizacije koje su svoje aktivnosti usmeravale ka zaštiti celokupnog korpusa ljudskih prava. Ljudska prava u Srbiji dugo su već ozbiljno ugrožena, a posebno su to bila tokom devedesetih.\nMedijske slobode su tada do te mere bile podvrgnute represiji – mediji su bili pod direktnom kontrolom vlasti – da su preko medija, koji su vodili stravične kampanje, ili ratnohuškačke ili kampanje protiv političkih protivnika, ugrožavana ljudska prava. Uvek treba imati u vidu da su u tom periodu neki novinari ubijeni, a da postoje brojni dokazi o tome da je iza tih ubistava stajala direktno država, odnosno njene tajne službe (Dada Vujasinović, Slavko Ćuruvija).\nPostojao je devedesetih i jedan broj nezavisnih medija, prvenstveno štampanih i radijskih, koji su opstajali uz pomoć zapadnih fondova. Oni su bili diskriminisani, onemogućena im je distribucija sadržaja, od marketinga su imali veoma male prihode… Firme su izbegavale da se oglašavaju u ovim medijima jer bi, u suprotnom, imale problema sa državom, poreskom i drugim inspekcijama, što se dešavalo (nažalost, to se i danas na neki način dešava, pogotovo na lokalu). Pored toga, privreda je bila u kolapsu, pa su manje ili više samo državne ili paradržavne firme (dakle, one koje su pod kontrolom vlasti) ulagale u marketinške aktivnosti. Vrhunac sistemske represije bio je tzv. Šešeljev zakon o informisanju iz 1998. godine, koji je prekršajno i „efikasno“ gonio nezavisne medije, drastično ih novčano kažnjavajući. (Uvreda i kleveta su svedeni na prekršaj, a sudovi su za maksimalno dva dana donosili presude po kojima su novinari i mediji drastično novčano kažnjavani.) Tadašnji ministar informisanja, u vreme najgore represije nad medijima, bio je sadašnji „prvi potpredsednik Vlade“ Aleksandar Vučić, koji je danas promenio, bar naizgled, svoju politiku i postao priznati „proevropski političar“.\nNezavisni mediji su, kao i pomenuta esnafska udruženja, kao i organizacije koje su se zalagale za ljudska prava u najširem smislu, devedesetih ponele epitet „stranih plaćenika“ ili „antidržavnih elemenata“, i te stege se nisu oslobodili do danas. Taj epitet, i kampanja protiv nezavisnih medija i nevladinih organizacija koja praktično od kraja osamdesetih do danas ne prestaje (sa manjim ili većim intenzitetom), umnogome su oslabili pozicije organizacija civilnog društva, jer veliki broj građana njih ni danas ne posmatra kao partnere, niti prepoznaje njihovu važnu društvenu ulogu. Devedesetih, saradnja sa vlašću nije bila moguća, jer je vlast nezavisna novinarska udruženja, nezavisne medije i organizacije civilnog društva doživljavala kao „iskonske neprijatelje“. Nešto slično kao u Rusiji danas, a zbog ratova – verovatno još i gore…\nKada govorimo o medijima, valja spomenuti i jedan državni koncept koji je takođe imao za cilj da podrije nezavisne medije – „gomilanje medija“. O tome da je bio u pitanju plan, a ne samo posledica deregulacije medijskog tržišta, govore i neki dokumenti, recimo transkripti presretnutih razgovora Slobodana Miloševića iz Karađorđeva. Posledice inflacije medija mi ni danas nismo prevazišli.\nDelimično su i same organizacije civilnog društva krive za slab rejting među građanima, ali samo delimično. Između ostalog i zato jer nisu uspele da na pravi način prezentuju svoj rad građanima. Tačno je, međutim, i to da su imali slabe partnere u medijima, pa čak i među onima koji su nekada pripadali korpusu „nezavisnih“. Mnogi od tih medija su početkom dvehiljaditih „hvatali link“ sa vlastima ili političkim strankama, pa samim tim saradnja sa onim koji su kontrolori i kritičari vlasti – nije bila poželjna. Takođe, jedan broj ličnosti iz nevladinog sektora priklonio se vlastima, sa obrazloženjem da jedino u saradnji sa njima mogu da ostvare svoje ciljeve. To se međutim u velikom broju slučajeva pokazalo nedovoljno tačnim, i svakako neefikasnim, jer značajnije promene nisu ostvarene, a neki od nevladinih aktivista postali su državni, stranački obojeni službenici, koji su potom odustajali od svojih ciljeva. Jedan broj medija zdušno je pritrčao vlastima (ili tajkunima povezanim sa vlastima) u zagrljaj jer su zapadni fondovi, oni koji su direktno donirali medije, presušili. Činjenica je da u Srbiji niti jedan ozbiljan medij, niti jedan kvalitetan medijski sadržaj, ne može opstati na tržištu – jer za ozbiljne medijske sadržaje (kao, recimo, ni za kulturne) ne postoji dovoljan broj „kupaca“. Situacija je i u drugim državama nastalim iz ex-YU slična, ali je Srbija eklatantan primer. To pokazuje i izveštaj Saveta za borbu protiv korupcije pokojne Verice Barać, iz septembra 2010. godine, koji ukazuje na to da su skoro svi mediji u lancu korupcije. U pitanju je konačna i logična posledica onoga što se dešavalo devedesetih, kao i onoga što se (nije) zbivalo dvehiljaditih. To je takođe i posledica haosa u legislativi koja tretira medijski sektor. Dvehiljaditih, dakle, situacija nije drastično drugačija u odnosu na devedesete, s tim što se kontrola medija vrši na nešto sofisticiraniji način – korupcijom i finansijskim ucenama, koju omogućava i legislativni haos.\nOvo sve navodim da bi se razumelo koliko je kompleksno i teško polje zaštite medijskih sloboda u Srbiji i koliko je bilo neophodno artikulisanije delovanje nevladinih organizacija u ovoj sferi. Nažalost, kod nas se nisu profilisale organizacije koje se bave medijskim slobodama iz ugla građana/potrošača (recimo udruženja medijskih konzumenata, ali i druge organizacije koje bi deo svoje eskpertize posvetili medijskim pravima i slobodama), pa su to polje svojim delovanjem pokrili udruženja novinara i medijske asocijacije, koji često u svom delovanju moraju istovremeno da štite interese medija, novinara i građana.\nInteresantno je da je u Srbiji opšte mesto da su mediji u rukama moćnika, da su neprofesionalni, da su loši, da ne igraju ulogu korektiva u društvu, ali da se skoro nijedna od klasičnih organizacija civilnog društva time ozbiljnije i temeljnije bavi. Generalno, nekada je teško boriti se i za interese medija i novinara i građana istovremeno, jer oni nisu uvek podudarni. Zbog toga je Nezavisno društvo novinara Vojvodine često imalo problem da svojim članovima objasni delovanje na društvenom planu, jer nisu svi podjednako spremni da prihvate argument da je pravo na profesionalnu odgovornost u istoj ravni sa drugim pravima novinara. A da se kroz profesionalnu odgovornost, odnosno poštovanje profesionalnih i etičkih standarda, štite i prava građana.\nDvehiljadite, iz drugog ugla\nSigurno da ni najveći pesimisti ne bi, neposredno posle političkih promena u Srbiji 2000. godine, mogli da pretpostave u kakvom će haosu biti medijska scena Srbije trinaest godina posle. Tačno je da je Srbija po mnogo čemu, pa i po medijskom iskustvu, specifična, tačno je da nijedna zemlja u Evropi i njeni mediji nisu doživeli takvo ekonomsko, moralno i profesionalno pustošenje kao Srbija tokom devedesetih godina prošlog veka, tačno je i to da je u tim uslovima veoma teško uzdići devastiranu novinarsku profesiju i uspostaviti regularno medijsko tržište… Ali, istovremeno, tačno je i to da je država Srbija pokazala nespremnost, lošu volju i nesposobnost da stanje u medijskoj sferi popravi, odnosno da stvori uslove za ravnopravnu utakmicu medijskih aktera, te da, na kraju, izađe iz medija kao osnivač iliti vlasnik. Tačno je i to da srbijanska politička klasa ne želi da se odrekne uticaja ne medije, pretvarajući ih tek u oruđe/oružje u svojim rukama. Upravo u tome se krije razlog zašto Srbija još uvek nije usvojila nove medijske zakone, koji su preduslov za uvođenja reda i pravila u medijskoj sferi. Novi medijski zakoni su, takođe, jedna od preuzetih obaveza Srbije u procesu evropskih integracija. Ali, to izgleda ne uzbuđuje previše predstavnike vlasti u Srbiji, bez obzira na njihov zvanični proevropski karakter.\nMedijski haos, međutim, nije posledica loših zakonskih rešenja s početka dvehiljaditih (još uvek važeći Zakon o javnom informisanju i Zakon o radio-difuziji) već, pre svega, njihovog nesprovođenja. Medijski zakoni u ovoj zemlji su se samo sporadično poštovali. Zapravo, medijsku sferu u dobroj meri reguliše neka sasvim druga legislativa. Privatizacija medija je u više navrata odlagana, tzv. letnjim izmenama zakona, da bi napokon bila zaustavljena “vanmedijskim” zakonima, odnosno zakonima koji regulišu funkcionisanje lokalnih samouprava, manjinskih nacionalnih saveta i glavnog grada. Privatizacija, zbog očajne sprovedbe, napravila je dodatni haos na medijskom tržištu, a brojne privatizacije su poništene. No, i sami medijski zakoni u međuvremenu su zastareli, neka rešenja nisu izdržala test vremena.\nNedostatak medijske strategije, iz koje će proizaći nova zakonska rešenja, do pre nekoliko godina bio je možda termin koji obuhvata brojne probleme sa kojima se medijska scena susreće. No, danas mi, na insistiranje novinarskih i medijskih udruženja i međunarodnih organizacija, imamo Medijsku strategiju, ali se sa njenim sprovođenjem besprizorno kasni. Političari, bez obzira ko je na vlasti, ponašaju se dvojako. Načelno, podržavaju Medijsku strategiju, ali u praksi čine sve da se onemogući njeno sprovođenje. I to nikako nije slučajno: čini se da postoji strategija da se ne sprovede Medijska strategija. U mutnom se lovi, to političari najbolje znaju.\nOsnovni problemi koji tište medijsku sferu u Srbiji danas, a koji su i bili razlog za zahteve za medijsku reformu, jesu:\n1. Nepovoljno zakonsko okruženje, odnosno neusklađenost zakona koji definišu medijsko polje ili nepoštovanje zakonskih rešenja;\n2. Nepostojanje regularnog medijskog tržišta, kao posledica nelojalne konkurencije medija u državnom vlasništu i netransparentnosti finansiranja medija od strane države, javnih preduzeća i preduzeća u delimičnom ili potpunom državnom vlasništvu;\n3. Gomilanje medija tokom devedesetih godina, kao osmišljena državna strategija, sa ciljem da se smanji uticaj „nezavisnih medija“. Ovo je nešto što Srbiju izdvaja od drugih zemalja koje su (bile) u tranziciji. Naime, jasno je da značajan broj medija u Srbiji neće preživeti, ali je ključno pitanje ko će odlučiti koji će mediji da prežive…\n4. Ekonomska kriza koja je medije pogodila čak više nego ostale privredne delatnosti;\n5. Nove tehnologije su ugrozile tradicionalne medijske platforme, pogotovo onih medija koji nisu spremno dočekali tzv. novo medijsko doba;\n6. Posebno su ugroženi lokalni i regionalni mediji, koji protiv sebe imaju, pored državnih medija, i centralne medije kao nelojalnu konkurenciju u centralističkoj državi. Pored toga, nelojalnoj konkurenciji treba pridodati i nelegalne emitere, koji za razliku od legalnih nemaju čitav niz državnih i paradržavnih nameta;\n7. Pravni interegnum u kojem deluju mediji koji su privatizovani, a potom je privatizacija poništena.\nČini se da je za ovakvo stanje u najvećoj meri upravo odgovorna država, koja je svojim nečinjenjem ili činjenjem, dovela medije na ivicu opstanka, slabe medije sklone svim vrstama kompromisa, medije koje je lako uceniti, novinare koji su taoci ne samo moćnika nego i vlasnika i urednika medija. U pitanju je strategija organizovanog haosa, jer neregularno tržište upravo omogućava instrumentalizaciju medija i njihovu kontrolu.\nU ovom trenutku, situacija izgleda prilično beznadežna, jer prema istraživanju NDNV-a među vojvođanskim novinarima, većina njih je izgubila iluziju da je moguće profesionalno obavljanje novinarskog posla u ovakvim okolnostima. Mnogi od njih bi najradije napustili novinarski posao, jer on ne nudi skoro nikakvu satisfakciju, niti profesionalnu, niti etičku, niti finansijsku, niti novinari imaju ugled u društvu.\nIstraživanje Saveta za borbu protiv korupcije govori o tome da je veliki broj medija u Srbiji u lancu korupcije, ali se ne sme smetnuti sa uma ni to da su takođe i mnogi novinari u lancu korupcije, na nižem nivou.\nOvi alarmantni pokazatelji zahtevali su ujedinjenje novinarskih i medijskih udruženja u pokušaju da se, kroz zajedničko delovanje i neprekidni pritisak na vlast, uvede red na medijsku scenu Srbije.\nTo se pokazalo kao jedan izuzetno težak i dugotrajan proces koji još nije polučio rezultate, ali neki pomaci su ipak napravljeni.\nMedijska koalicija je praktično počela sa radom krajem 2009. godine, da bi prve ozbiljne i sistematske aktivnosti imala tokom 2010. godine, kada je, u susret izradi Medijske strategije, usaglasila zajedničke stavove i javno ih putem tribina i saopštenja prezentovala javnosti. Naime, država Srbija je preuzela obavezu da usvoji Medijsku strategiju, kao dokument kojim će zacrtati buduću medijsku politiku, a koja će biti temelj za medijsku reformu, odnosno donošenje novih zakona.\nMedijsku koaliciju čini pet novinarskih i medijskih udruženja, koji su se ujedinili oko zajedničkih ciljeva i pored značajnih razlika među njima. Udruženje novinara Srbije je bilo zvanično udruženje novinara pod kontrolom Miloševićevog režima, i od toga nasleđa ovo udruženje nikada se nije oporavilo. Međutim, zbog promene političkih okolnosti, UNS unekoliko menja svoj odnos prema medijskim slobodama, a pod uticajem međunarodnih organizacija svoje delovanje približava NUNS-u i NDNV-u. ANEM i Lokal pres su asocijacije medija, a interesi osnivača medija ne poklapaju se, bar ne uvek, sa interesima samih novinara. Ipak, sve ove razlike, koje i dalje postoje, nisu bile nepremostiva prepreka da udruženja izađu za zajedničkim preporukama za reformu medijske scene.\nPokazalo se da je vlast u ranijem periodu umnogome profitirala zbog toga što su udruženja bila u sukobu ili nesaglasna, pa je samo ujedinjenje oko zajedničkih ciljeva polučilo izvesne pomake. Vlast je prepoznala snagu zajedničkog delovanja. Dakle, dobijen je sinergetski efekat, koji je doprineo da Koalicija postane važan faktor u procesu medijskih reformi. Koalicija je od početka procesa medijskih reformi, recimo, uvek imala predstavnike u Vladinim stručnim telima koji su se bavili izradom strateških i zakonskih dokumenata. U pojedinim slučajevima, kada su se stavovi preklapali, Medijskoj koaliciji se pridruživala i Asocijacija medija (ASMEDI), udruženje velikih medija. Tada su ove organizacije nastupale pod zajedničkim imenom – Medijska zajednica.\nOsnovni cilj Koalicije bio je da aktivnim učešćem doprinese kvalitetu Medijske strategije, strateškog dokumenta koji je osnova reforme medijskog sektora do 2016. godine. Iako nezadovoljna segmentima ovog strateškog dokumenta, po njegovom usvajanju (septembar 2011, posle dugog kašnjenja) Medijska koalicija aktivno učestvuje u podsticanju implementacije Stretegije, odnosno reforme medijskog sistema, koja je trebalo da proistekne iz ovog dokumenta.\nMedijska koalicija je tokom 2010. godine sprovela Kampanju za medijsku strategiju, na kojoj su prezentovani zajednički stavovi i zaključci udruženja članica o svim elementima medijske reforme. Do zajedničkih stavova nije se došlo jednostavno, i svako je morao da odustane od nekih svojih zahteva i interesa na mnogobrojnim sastancima i u mejl-prepiskama. Štampali smo i brošuru “Prilozi za javnu raspravu o Medijskoj strategiji Srbije“, koja je sadržavala zejedničke stavove udruženja. Brošuru smo delili tokom kampanje, u kojoj smo uzduž i popreko obišli Srbiju, objašnjavajući novinarima i drugim predstavnicima medija, kao i predstavnicima OCD-a, naše stavove, potkrepljujući ih argumentima.\nKampanja međutim nije mnogo zainteresovala predstavnike OCD-a u Srbiji, izuzev nekoliko udruženja, što je posledica, između ostalog, i nepostojanja organizacija koje zastupaju medijske konzumente, odnosno građane.\nOd formiranja do danas, Medijska koalicija ima redovnu komunikaciju sa predstavnicima vlasti, a deluje putem saopštenja, tribina, javnih skupova, u skladu sa zajedničkim stavovima. Ponekad postoje problemi u artikulaciji tih stavova i određivanju prema aktuelnim događajima, ali opstanak Koalicije još uvek nije doveden u pitanje.\nPojednostavljeno, zajednički stavovi Medijske koalicije mogu se svesti na sledeće:\n– Izlazak države iz medijskog vlasništva i stvaranje regularnog medijskog tržišta;\n– Finansiranje ne medija već medijskih sadržaja, transparentno kroz nezavisne komisije, a u skladu sa definisanim javnim interesom;\n– Nezavisni javni servisi i drugačiji način funkcionisanja pretplate;\n– Nezavisna regulatorna tela;\n– Javnost vlasništva i zabrana monopola;\n– Uspostavljanje sistema podsticaja za medije koje vrednuju rad profesionalnih novinara;\n– Definisanje ne samo prava nego i obaveza osnivača medija na jezicima nacionalnih manjina.\nMnogi od ovih stavova našla su mesta u Medijskoj strategiji, ali je Medijska koalicija nezadovoljna sa dva rešenja iz Medijske strategije, a koje se odnose upravo na medije u javnom svojini.\nPrvo je rešenje o osnivanju regionalnih javnih servisa. Očekujemo da se odustane od ideje regionalnih javnih servisa, jer smatramo da je to „virus“ u sistemu zbog kojeg se neće stvoriti niti elementarni uslovi za tržišno poslovanje postojećih i eventualno pojavu novih medija. Naprotiv, država treba da se usredsredi na unapređenje zakonskog okvira u kojima funkcionišu postojeći javni servisi, odnosno da omogući da oni postanu odista servisi u službi građana. Ostaje potpuno nejasno na koji će se način finansirati novi regionalni javni servisi, s obzirom na činjenicu da je naplata TV pretplate izuzetno niska i da su postojeći javni servisi zbog toga u dubokoj krizi, posebno Radio-televizija Vojvodine, koja je višestruko diskriminisana u odnosu na RTS.\nOsim regionalnim javnim servisima, Medijska koalicija nije zadovoljna ni rešenjem u strategiji koji se tiču medija na jezicima nacionalnih zajednica. U strategiji je omogućeno nacionalnim savetima da bez ograničenja osnivaju i preuzimaju osnivačka prava u medijima na jezicima nacionalnih manjina, a to je u suprotnosti sa najavljenim, odnosno obećanim izlaskom države sa medijskog tržišta. Dosadašnje iskustvo govori da nacionalni saveti kao osnivači jesu spasili od gašenja medije čiji su osnivači, ali da su u tim medijima istovremeno ugrozili medijske slobode. Podsetimo samo na slučaj smene glavnog i odgovornog urednika dnevnog lista na mađarskom jeziku „Mađar soa“ Čabe Presburgera pre godinu dana. On je smenjen uz cinično obrazloženje da njegov list nije u dovoljnoj meri pratio konferencije za novinare Saveza vojvođanskih Mađara.\nZahtevali da se u strategiji jasno definišu ne samo prava nacionalnih saveta kao osnivača, već i njihova odgovornost, odnosno uspostavljanje mehanizma zaštite nezavisne uređivačke politike medija kojima su nacionalni saveti osnivači. Nažalost, to nije prihvaćeno, te stoga i dalje zahtevamo od Vlade Srbije da inicira izmenu zakona o nacionalnim savetima i uvrsti ovu odredbu, te da, takođe, spreči dalju monopolozaciju manjinske medijske scene od strane nacionalnih saveta, a pogotovo da onemogući njihov uticaj na uređivačku politiku Javnog servisa Vojvodine.\nU toku procesa javnog zagovaranja i promocije usaglašenih stavova, Medijskoj koaliciji podršku je pružalo Medijsko odeljenje OEBS-a, koje se pokazala kao pouzdan partner, kao i Delegacija Evropske unije, koja ima veoma važnu, takoreći presudnu ulogu u ovom procesu. Međutim, jedna reč može da bude zajednička za odgovor Vlada na naše napore (i to, svejedno koje Vlade) – kašnjenje, i to drastično. Vlast ne želi da izvrši medijsku reformu bez velikog pritiska, i to iz dva osnovna razloga: „nedostatak volje“ da se mediji oslobode uticaja vlasti, sa jedne strane, i želja da se zaštite mesta, radna mesta za stranačke kadrove. Naime, mediji koji su u državnom vlasništu služe kao mesto za upošljavanje stranačkih kadrova, te recimo imamo apsurd da državni mediji imaju višak zaposlenih a manjak novinara.\nPosle Medijske strategije\nU junu 2012. godine, skoro godinu dana od usvajanja Medijske strategije, Medijska koalicija je uputila svoje zahteve novoj Vladi Srbije. Tada se još uvek nije znalo koje stranke će činiti novu skupštinsku većinu, ili bar nismo bili sigurni, pa su zahtevi upućeni isključivo principijelno. Ukratko, zahtevi se tiču poštovanja Medijske strategije, koja je posle dve godine mukotrpnog posla, usvojena na telefonskoj sednici Vlade u septembru 2011. Konstatovali smo tada da ne postoje vidljivi napori da se Strategija implementira i zahtevali smo da se poštuje akcioni plan iz ovog dokumenta.\nSve političke opcije su u dosadašnjem delovanju, manje ili više evidentno, pokazale da im nije stalo do uspostavljanja medijskog tržišta sa jasnim regulama. Samim tim, pokazali su i da im nije stalo do medijskih sloboda, a ponajmanje do prava novinara, te da svi medije doživljavaju kao „potrošno sredstvo“ za propagandno delovanje. Mediji, nažalost, nisu još izgleda naučili da je svako približavanje političkim moćnicima dugoročno pogubno za njih same i za novinarstvo u celini.\nTrenutni presek stanja nije ohrabrujuć. Mada je već prošao kroz proces javne rasprave u martu ove godine, Zakon o javnom informisanju i medijima još nije bio na sednici Vlade Srbije i nije pretočen u formu Predloga, koji bi trebalo da krene u skupštinsku proceduru. Kada će se to desiti, još nije jasno. Nacrt Zakona o elektronskim medijima objavljen je na sajtu Ministarstva kulture i informisanja, ali još se ne zna kada će krenuti u javnu raspravu. Nacrt zakona o javnim servisima je bio objavljen, ali je povučen na zahtev medijskih udruženja. U međuvremenu je, pod nejasnim okolnostima, u junu ove godine raspuštena Stručna radna grupa, pa je nejasno ko je autor ovog potonjeg Nacrta.\nKoliko ohrabruje činjenica da su nacrti prva dva zakona bliski stavovima Medijske koalicije, toliko obeshrabruje činjenica da postoje mnogobrojni otpori da oni na kraju postanu deo pravnog sistema Srbije, jer sve zavisi od političkih odluka i nagodbi unutar vladajuće koalicije, kao i od hirova pojedinih političara koji su koncentrisali ogromnu moć u svojim rukama.\nNo, pitanje je da li bi došli i u sadašnju situaciju da nije bilo zajedničkog delovanja organizacija okupljenih u Medijskoj koaliciji. Ako recimo uporedimo stanje u oblasti kulture i uzmemo u obzir da Kulturna strategija kasni nekoliko godina i da se ni ne nazire kada će početi da se radi na njoj, možda možemo ipak biti zadovoljni i time što je Medijska strategija ipak usvojena i što je država preuzela kakve-takve obaveze u medijskoj sferi. Naravno, bez pritiska EU stvari bi bile daleko gore.\nU trenutku nastajanja ovog teksta, Saša Mirković, predsednik UO ANEM-a, organizacije koji je član Medijske koalicije, formalno je kandidat za pomoćnika ministra kulture i informisanja koji će biti zadužen za medijske reforme.\nOsim zalaganja za nova zakonska rešenja, Medijska koalicija je reagovala i na druge devijacije na medijskoj sceni, vezane za nepoštovanje principa iz Medijske strategije. Jedna uspešna akcija sprovedena je u decembru prošle godine, kada se u skupštinskoj proceduri pronašao Predlog Zakona o javnim preduzećima. Naime, ovaj zakon je omogućavao da se osnivaju i javna preduzeća u oblasti informisanja, što je bilo u potpunoj suprotnosti sa principom povlačenja države iz medijske sfere. Medijska koalicija je oštro reagovala, javno ukazujući da se ovim ne samo poništava Medijska strategija nego i da se narušava sloboda izražavanja i povećava uticaj države u medijima. Vlada Srbije je prihvatila naše argumente i iz člana 2. ovog zakona izbaci oblast informisanja, što je i bio zahtev Medijske koalicije.\nOvo možemo smatrati značajnim uspehom, jer je ovim činom država prvi put, kroz zakonsko rešenje, potvrdilo jedan od osnovnih principa Medijske strategije.\nMedijska koalicija je reagovala i povodom drugih događaja na medijskoj sceni koji su u suprotnosti sa Medijskom strategijom, a kroz realizaciju raznih istraživanja („Medijske slobode u Srbiji“, „Finansiranje lokalnih medija u Srbiji“) nudili smo nove argumente koje idu u prilog našim osnovnim zahtevima.\nPouke i zaključci\n– I pored velikog napora, skoro petogodišnjeg zajedničkog rada (prethodno pojedinačnog ili u ad hoc koalicijama), i pored podrške međunarodnih organizacija, i pored pritiska EU, još uvek nisu usvojeni medijski zakoni;\n– Vlast, kako se pokazalo, izbegava, koliko god može, da zakonskim rešenjima smanji svoj uticaj na medije, i odnos svih vlada prema ovom pitanju skoro identičan;\n– Medijska koalicija ipak postigla delimičan uspeh, jer je izvršila pritisak na državu da u Medijskoj strategiji i nacrtima zakona pronađe većina stavova Medijske koalicije;\n– Stručni argumenti nisu dovoljni, već je potreban konstantan pritisak kroz proces javnog zagovaranja;\n– Važno je zajedničko delovanje civilnog sektora i pronalaženje najmanjeg zajedničkog imenitelja, što ojačava mogućnosti na uspeh javnog zagovaranja (lobiranja);\n– Mediji nisu pouzdani partneri ni za Medijsku koaliciju, zato što su pupčanom vrpcom vezani za političku elitu;\n– Saradnja OCD-a i medija u Srbiji slaba, što onemogućava partnerski odnos u unapređenju transparentnosti vlasti. Krivica medija, ali i OCD-a;\n– Uloga OCD u zakonodavnom procesu potrebna je tokom celog procesa, od donošenja strateških dokumenata, preko izrade nacrta zakona, do pritiska nakon ulaska predloga zakona u skupštinsku proceduru. OCD treba da zahteva javnu raspravu o zakonskim rešenjima kada god je to moguće, i da medijima pojasni značaj i smisao pojedinih zakonskih rešenja;\n– Veoma je bitno pratiti implementaciju zakona i monitorovati podzakonske akte, a prethodno insistirati na sistemskim rešenjima, strateškim dokumentima;\n– Izbegavati mogućnost da vlast sa OCD-im uključenim u proces donošenja novig zakonskih i podzakonskih rešenja pokuša da podeli odgovornost za loša legislativna rešenja.\n(Govor na konferenciji „Za odgovornu vlast u zemljama Zapadnog Balkana“ na Paliću, 21. septembar 2013. Organizator: Centar za razvoj civilnog društva, Zrenjanin)\nPrevious Post NEDIM SEJDINOVIĆ: Stvarni život kao subverzija\nNext Post NEDIM SEJDINOVIĆ: O medijskoj pismenosti