Crnadak podržao projekte Bijeljini - Semberske\nCrnadak podržao projekte Bijeljini\nDate: Decembar 23, 2016\nU Bijeljini je danas boravio ministar inostranih poslova BiH Igor Crnadak, koji je razgovarajući sa predstavnicima Skupštine i Gradske uprave, podržao projekat izmještanja kasarne iz centra grada i ustupanje ove lokacije za korišćenje civilnom društvu.\nNa ovoj lokaciji planirana je izgradnja studentskog kampusa, što bi bilo od velike koristi za bijeljinske studente, ali i za urbani, ekonomski, obrazovni i društveni razvoj Grada.\n– Bijeljina je važan regionalni centar i Grad koji se ubrzano razvija, a Gradska uprava koja već godinama vodi ovu lokalnu zajednicu obavlja dobar posao. Podržavamo izmještanje kasarne i nadamo se da će najavljeni projekat biti realizovan. Danas su nam predstavljeni mogućnosti i kapaciteti Bijeljine i mi ćemo vrlo rado promovisati te potencijale da bismo pomogli Semberiji da privuče investitore – naveo Crnadak, dodajući da će svima biti bolje kada svi budu radili svoj posao, te da mora postajati saradnja između lokalnih, entitetskih i državnih vlasti.\nCrnadak je najavio da će na sastanku sa ambasadorom Srbije u BiH razgovarati o problemu dugih lista čekanja na predavanje zahtjeva za dvojno državljanstvo BiH i Srbije, te izrazio uvjerenje da će taj problem uskoro biti riješen.\nU Bijeljini je razgovarano i o infrastrukturnim projektima, te je zaključeno da će projekat izgradnje brzog puta Sarajevo- Beograd biti od koristi i za BiH i za Srbiju.\nZamjenik ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH Predrag Jović naveo je da ovo Ministarstvo planira da u Bijeljini realizuje četiri projekta do polovine 2018. godine.\n– Donatori za ove projekte su Saudijski fond, OPEK, CEP 2 i Regionalni stambeni program. Među tim projektima, planirana je izgradnja stambene zgrade sa 15 stanova, vrijednosti preko milion konvertibilnih maraka, u kojoj bi bili smještene socijalno ugrožene porodice. U okviru Regionalnog programa, u kojem učestvuju Srbija, Crna Gora, BiH i Hrvatska planirana je izgradnja slične zgrade od 30 stanova, vrijednosti preko dva miliona KM – naveo je Jović.\nOn je istakao da je Ministarstvo u ovoj godini za komunalnu i socijalnu infrastrukuturu u izbjegličkim i povratničkim naseljima u Bijeljini izvdvojilo preko 250.000 KM.\nU sledećoj godini za gradove pogođene poplavama u prethodnom periodu, među kojima je i Bijeljine, UNDP planira da donira preko 12 miliona evra, s ciljem da se ugroženom stanovništvu pomogne da pronađu posao, kroz davanje finansijske pomoći za izgradnju plastenika i proizvodnih pogona.\nJović je dodao da ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović trenutno boravi u Turskoj i da se očekuje da će izvoz mesa u ovu zemlju biti nastavljen i u sledećoj godini.\n– Turska je veliki uvoznik hrane iz BiH od toga itekako imaju koristi semberski poljoprivrednici i prerađivači, imajući u vidu da se pšenica i kukuruz najviše izvoze u Tursku zahvaljujući ranije potpisanom sporazumu – ocijenio je Jović.\nPredsjednik Skupštine Grada Bijeljina Slaviša Marković se zahvalio delegaciji Savjeta ministara BiH na posjeti i najavio je da je za utorak, 27. decembar, planirana posjeta Bijeljini predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Mladena Ivanića sa kojim će takođe biti razgovarano o najavljenim projektima.\nPrevious : Poglavlje 26: Hrvatska odblokirala Srbiju\nNext : Snažan zemljotres kod Trebinja


Saša Janković - Dnevni list Danas\nPočetna » Saša Janković » Page 2\nPiše: Saša Janković 22. 11. 2019.\nPiše: Saša Janković 21. 8. 2019.\nPredsednica Evropskog pokreta Srba sa Kosova i Metohije Rada Trajković izjavila je da veruje da je agresivni spot na tv Pinku o Oliveru Ivanoviću napravljen u Kancelariji za Kosovo i Metohiju, kao i da „iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju dolaze sve kampanje usmerene protiv neistomišljenika“.\nPiše: Zoran Pašalić 20. 5. 2019.\nČitaocima Danasa različite ocene rada zaštitnika građana (ombudsmana) Zorana Pašalića izneli su prošlih dana bivši zamenik ombudsmana Miloš Janković i sam Pašalić.\nPiše: Saša Janković 17. 5. 2019.\nPiše: Miloš D. Miljković 30. 1. 2019.\nMilivojević: Glasači Jankovića i Belog nisu rasuta energija\nPiše: Miloš D. Miljković 19. 12. 2018.\nSaša Janković se povlači sa čela PSG i Građanskog bloka 381\nČlan Izvršnog odbora Pokreta slobodnih gradjana Aleksandar Olenik izjavio je večeras da taj pokret nije postpisao dokument o zajedničkim uslovima za sprovodjenje slobodnih i poštenih izbora sa drugim opozicionim strankama, jer, kako je rekao, to je „samo papir koji je poslužio za slikanje i od njega neće biti nikakve stvarne koristi“.\nGrađanski blok 381: Plašenje slobodnih građana\nGrađanski blok 381 danas je održao 25. protest ispred zgrade u kojoj je kabinet predsednika Srbije, tokom koga su postavljena pitanja o prebijanju predstavnika opozicije, pokušajima ubistava, kao i o političkom ubistvu Olivera Ivanovića.\nJanković: Neobjašnjivo što Vučić nije saslušan o ubistvu Olivera Ivanovića\nNeobjašnjivo je, gledano iz pravnog ugla, da predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije pozvan od strane Tužilaštva za organizovani kriminal da da iskaz o osobama koje su ugrožavale bezbednost Oliveru Ivanoviću.\nPiše: V. Jeremić 28. 11. 2018.\nJanković dao izjavu sudu zbog kontakata sa Oliverom Ivanovićem\nPredsednik Pokreta slobodnih građana Saša Janković izjavio je danas da je u četvrtak dao izjavu specijalnom tužilaštvu za organizovani kriminal u Beogradu u svojstvu svedoka, a po zamolnici suda iz Prištine u okviru istrage ubistva Olivera Ivanovića, kao i da je uveren da su informacije u tabloidima objavljene iz tužilaštva.


Zimski aranžmani i prolećna putovanja „na čekanju“ – Portal NAŠE SELO\n29.1.21. Marija Jovanović Izvor Biznis.rs\nPojava novih sojeva korona virusa dovela je do ponovnog zatvaranja pojedinih zemalja. Kod brojnih putnika koji su uplatili svoje aranžmane celokupna situacija izaziva konfuziju. Uslovi putovanja od kada je počela pandemija menjaju se iz dana u dan, dok se zahtevi putnika za povraćaj novca uglavnom povećavaju kada države uvode nova ograničenja za ulazak u zemlju.\n„Poslednja nas je iznenadila Bugarska jer je pre neki dan najavila obavezan PCR test za ulazak na njenu teritoriju koji će se tražiti od 29. januara. Cena tog testa trenutno je 9.000 dinara. Ako pogledamo da su skijališta u Bugarskoj među povoljnijima, kao i da su dostupna i automobilom i organizovanim prevozom autobusom, onda ovo zaista jeste udarac na zimske aranžmane koje su spremile turističke agencije“, kaže za Biznis.rs presednica Udruženja turističkih agencija Srbije (UTAS) Marija Matijević.\nPrema njenim rečima, ljudi se polako navikavaju na prisustvo korone, pa i na nove sojeve virusa, ali se putovanja otkazuju zbog zatvaranja granica i uslova testiranja jer je to ozbiljan dodatni izdatak.\nDa svakodnevno menjanje uslova putovanja utiče na putnike, ali i na poslovanje agencija, za naš portal potvrđuje i vlasnica turističke agencije Evro-turs Dragana Stefanović.\n„Od marta prošle godine moja agencija nije organizovala nijedno putovanje. Imali smo samo 11 realizovanih porodičnih putovanja sa oko 20-ak putnika koji su svoje aranžmane uplatili pre marta. Sva ostala putovanja ostala su da se realizuju ove godine. To je oko 350 aranžmana i nešto više od 1.000 turista“, napominje Stefanović.\nKao vlasnici agencije, njoj je u interesu da što više neiskorišćenih aranžmana realizuje, ali se, kako kaže, teško može predvideti šta će se dešavati jer se ne znaju protokoli putovanja.\n„Mnogo turističkih radnika je otišlo na biro, mnoge agencije će bankrotirati, otići će u stečaj jer jednostavno nemaju posla, ali to je viša sila“, navodi Stefanović i dodaje da su svi njeni putnici u ovom slučaju osigurani, ali ostaje nedomica šta će od osiguravajućih društava uspeti da naplate.\nŠta će se dešavati sa prazničnim putovanjima?\nTokom zimske sezone turističke agencije u Srbiji radile su jako malo, i to samo kako bi koliko-toliko amortizovali gubitke.\nTo pokazuju i poslednji podaci Republičkog zavoda za statistiku, prema kojima je u Srbiji u decembru 2020. godine, u odnosu na isti mesec 2019. broj dolazaka turista bio manji za 67,1 odsto, a broj noćenja za 59,9 odsto.\nTakođe, broj noćenja domaćih turista bio je manji za 46,7 procenata, a broj noćenja stranih za 75,6 odsto.\n„Agencije rade sa gubicima već skoro godinu dana i sve što se trenutno radi je samo smanjivanje gubitaka za nekoliko procenata“, navodi Matijević i dodaje da će turističke agencije tek nakon završetka pandemije i ukidanja ograničenja moći ozbiljnije da rade.\nOsim skijaških i turističkih centara u zemlji, agencije organizuju zimovanja u Bosni i Hercegovini i Bugarskoj. Trenutno može da se putuje u Egipat, Dubai, Zanzibar, kao i na Maldive i putuje se prema tim destinacijama, napominje predsednica UTAS.\nPutovanja su obično grupisana oko praznika, pa se nakon novogodišnjih, masovnija putovanja organizuju povodom Sretenja jer tada ljudi u Srbiji imaju više neradnih dana.\n„U ponudi su posete gradovima u Crnoj Gori jer su trenutno ukinuta sva ograničenja za prelazak granica, Bosni i Hercegovini, Albaniji, Makedoniji, kao i prema Turskoj“, kaže Matijević.\nKada je reč o putovanjima za Uskrs i 1. Maj, predsednica UTAS navodi da je u ovakvim uslovima teško planirati mnogo unapred, ali da su agencije spremne da organizuju putovanja u svim pravcima, kao i da će sigurno ponuditi sve destinacije prema kojima bude bilo moguće da se putuje u tom trenutku.\n„Za sada su aktuelne ponude za zemlje koje nemaju ograničenja prilikom ulaska, ili ih imaju u vidu PCR testa. Ponuda za prolećna putovanja će zavisiti od tih uslova. Tradicionalno se dosta putovalo prema evropskim gradovima, svi se sećamo ogromnih gužvi na granicama, i tako će biti i ovog puta ako granice budu otvorene“, navodi ona.\nKada je reč o letnjim aranžmanima, predsednica UTAS sigurna je da će agencije sklopiti dobre dogovore sa inostranim partnerima kada dođe do normalizacije putovanja.\n„Neke agencije su već izašle sa programima za Grčku jer se oslanjaju na ugovore iz prošle godine. Međutim, očekujemo popularizaciju novih destinacija, kao što je Albanija, koju smo počeli da otkrivamo prošle godine jer je tamo moglo da se putuje. Prošle godine smo letovali u Turskoj i Egiptu koji je kasnije pooštrio uslove, ali su i dalje nastavljena putovanja„, kazala je Matijević i zaključila da imamo razloga da budemo optimisti jer je počela vakcinacija ljudi u celom svetu.\nTagged agencije, covid, putovanja, turizam\nPosted on February 22, 2022 March 3, 2022 Author Sonja Cvetković\nVest da je odobren izvoz našeg mesa i mleka u Ujedinjene Arapske Emirate jedna je od onih koja je bila najmanje očekivana sa Ekspo izložbe iz Dubaija. Dobro zvuči, ali znajući u kakvoj nam je situaciji stočarstvo prvo što se nameće je pitanje koliko smo kadri za takav posao i koliko je realno srpsko meso […]\nEnergetska tranzicija sa sobom ne nosi samo napuštanje fosilnih goriva i prelazak na obnovljive izvore energije, već znači i decentralizaciju i demokratizaciju energetskog sistema. Pored velikih elektrana, koje su u vlasništvu državnih preduzeća ili velikih investitora, ekspanzija obnovljivih izvora, a posebno solarne energije, omogućava i građanima da zauzmu važno mesto u procesu proizvodnje električne energije. […]


Kada zvati električara? – Majstor Beograd\nHomeBlogKada zvati električara?\nPosao oko električnih uređaja, utičnica i generalno elektrike je nešto što definitivno treba prepustiti majstoru tog zanata – električaru. Godišnje desetine ljudi širom sveta bivaju ozbiljno povređeni zbog toga što se upuštaju u popravku električnih instalacija, a da pri tome nemaju adekvatno znanje ni opremu.\nOvo je potpuno pogrešna odluka, jer je upravo posao koji radi električar jedan od najopasnijih poslova. Ukoliko imate bilo kaku nedoumicu oko instalacija u vašem domu, najbolje rešenje je da pozovete čoveka koji će to znati da reši. Koje su to situacije u kojima treba da se obratite električaru?\nVeoma stare instalacije u kući\nIma stvari koje mogu da vam koriste čitav vaš životni vek. Nažalost ili srećom, kako to posmatrate, ovo nije slučaj sa električnim instalacijama, koje su ugrađene u vaš dom. Postoji pravilo da je vek trajanja žica koje sprovode struju u kući, 25 godina.\nKablovi koji su ugrađeni u zidovima vašeg doma duže od 25 godina mogu biti nepouzdani, a oni koji daleko premašuju ovaj broj godina mogu biti i opasni. Oni se upotrebom troše, gumeni omotač kojim se izoluju žice kojima protiče struja je potrošan materijal. Da li je moguće proveriti starost električnih instalacija? Naravno.\nUkoliko ste vlasnik kuće u kojoj ne živiti od same izgradnje iste, starost električnih instalacija možete da proverite tako što ćete pogledati na sklonoj kutiji, na kojoj to treba da bude naznačeno. Možda nemate nikakvih problema sa instalacijom u kući, ali nije na odmet, ako znate da je suviše stara da se obratite električaru, da proveri bezbednost.\nProblem sa prekidima struje\nPouzdan električni sistem podrazumeva da je protok električne energije konstantan. Ukoliko se u vašoj kući dešava da primetite sporadične prekide struje (koji ne podrazumevaju pad osigurača ili nestanak struje u kraju), treba da se obartite električaru. Ovakve situacije mogu da budu prozrokovane nekim oštećenjem na kablu koji bi mogao da rezultira požarom. Električar može da utvrdi, gde nastaje problem, zatim da ga ukloni.\nČujete zujanje instalacija\nKada u kablovima dođe do izvesnih oštećenja, slede i prespoji, koji proizvode zujanje instalacija. Ovo je jasan pokazatelj da sa električnim sistemom u vašem domu nešto nije u redu. Ukoliko je neki ovakav kvar blizu izlaza, npr utičnice, osetiće se i miris koji je prouzrokovan izgaranjem dela žica ili kabla.\nOvo je možda i najočigledniji znak da električni sistem nije pouzdan. Kao što je već rečeno, pouzdan sistem, podrazumeva konstantan protok. Pored toga što neravnomeran napon utiče na treperenje svetla, on utiče i na ostale uređaje u vašem domu. Kada su uređaji izloženi ovakvim brzim proomenama napona, dolazi do brzog propadanja uređaja. Ovakve promene napona nepovoljno utiču kako na bezbednost celog doma, tako i na vaš budžet, ukoliko se pokvari neki uređaj koji troši struju treba kupiti novi.\nOvo je generalno operacija koja se izvodi pre izdradnje kuće. Uzemljenje podrazumeva povezivanje svih kablova koji provode električnu energiju u jedan i njihovo povezivanje sa tlom. Ovo je praksa, kako bi se sprečilo nastajanje opasnog napona u slučaju da dodđe do kvara na elekričnim instalacijama. Ukoliko niste sigurni koliko je pouzdano odrađeno uzemljjenje instalacija vašeg doma, nije na odmet da se obratite električaru, kako bi proverio.\nNemojte sami bolje p\nKako odabrati molera


НАТО се грубо умешао у статус Косова\nProgovorio „tihi partner“ Prištine\nMilovan Drecun, predsednik Odbora za Kosovo i Metohiju u Skupštini Srbije, i profesor Ilija Kajtez, oficir u penziji, podsećaju da bi Kfor trebalo da bude statusno neutralna misija.\n„Kfor nije zadužen za rešavanje političkih pitanja, već da se stara o bezbednosti prema Rezoluciji 1244 na osnovu koje je i prisutan na Kosovu i Metohiji. Komandant Kfora može da iznese ocenu koliko u bezbednosnom smislu formiranje ili neformiranje ZSO može da utiče na dešavanja na teritoriji na kojoj funkcioniše, i to je sve. Ovo, međutim, više liči na političku ocenu u koju ne treba da se upušta komandant Kfora, jer pitanje ZSO nije kontroverzno pitanje“, naglašava Drecun.\nDodatno ohrabrenje za tzv. Kosovo\n„Dakle komandant Kfora je trebalo da dopuni svoju izjavu da je ponašanje Prištine kontroverzno, jer ne prihvata svoju obavezu. Svaka izjava koja može da ohrabri Prištinu u jednostranom ponašanju, može da se odrazi na celokupan proces normalizacije odnosa između Beograda i Prištine. S druge strane, Srbi imaju većinu u deset Opština i ZSO može da se formira jer je sve je napravljeno – od statuta pa nadalje“, objašnjava Drecun.\nProfesor Kajtez upozorava da je NATO odavno prevazišao odrednicu i definiciju da je samo vojno-odbrambeni savez već da je postao vojno–politička organizacija koja sebi daje za pravo da se meša u političke procese.\n„Ovakvi stavovi idu u prilog Albancima i na neki način ih ohrabruju da nastave da deluju u pravcu da, ono što nisu uradili, kao jedinu obavezu koju su preuzeli na sebe Briselskom sporazumom pre sedam godina – formiranje ZSO, sprovode“, ocenjuje Kajtez.\nFormiranje ZSO smeta mnogima\n„Međutim, mi dobro znamo da su ključevi te moguće eskalacije u rukama pre svega Vašingtona, delimično Brisela i onih koji su mentori takozvane kosovske nezavisnosti. Ovakav stav, komandanta Kfora ide u prilog i američkoj dubokoj državi, kao i određenim strukturama u Evropi, koje su stava da ZSO može da bude adut ili neka vrsta pritiska na srpsku stranu, kao bi se brže išlo ka tom konačnom rešenju“, napominje Kajtez.\n„Mnogima bi zasmetalo, ali to bi bila dodatna garancija za Srbe na Kosmetu da se neki novi pogrom neće desiti“, zaključuje on.\nKFOR,kao ogranak NATO i OVK su za Srbe zločinačke organizacija. Od njih ništa bolje se ne može očekivati.\n...i šta sad, ima li ko da utiče na te izjave i te prekršaje? Šta može običan srbski narod da učini, a da ne strada? Ima li ikoga u zemlji Srbiji koji može da odkloni saradnju sa KFOR? Ima li iko koji može da odkloni dalji put Srbije u Eurointegracije? Ima li iko da stane na put tim teroristima i zločincima koji do današnjeg dana niko nije odgovarao za ubijanje Srba i vađenja organa? Beznačajno je pisati i komentarisati, kada nema ko promenu da napravi. Žaljenje i jadikovanje, pisanje takvih novinarskih izveštaja nikome ne pomaže, još i najmanje nama samim Srbima koji umesto da se borimo mi sami sebe žalimo...\n...dok Srbska estrada peva, Albanci izmišljaju nove načine da nasele Jug Srbije...\nMilovan Drecun laže,kfor i eulex nemaju više veze sa 1244 rezolucijom,zato što su jugosloveni-ustaše iz Beograda potpisali briselski sporazum koji poništava 1244 rezoluciju,a Drecun ujkan je među njima..\nEstrada pjeva , Zadruga cveta kurvanjlukom i izpačenošću , pederi se pederišu , lezbe lezbišu , sekte rade dok vučko sve to aminuje , crkvi je sve jedno , a narod boli ona stvar , šiptari se kote i aktivnu politiku vode i svoju državu proširuju !!! Bravo Srbijo na dobrom si putu !!!


Izvor: B92, 21.Mar.2019, 20:47 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nBeograd -- Predsednik Srbije Aleksandar Vučić bio je u Folksvagenu, a sada je glavno pitanje - gde je posle toga VW u odnosu na Srbiju?\nPrva TV je istraživala koliko je poseta jednom od najvećih imena svetske automobilske industrije značajan korak ka eventualnom otvaranju fabrike u Srbiji.\nSrbija bi, ukoliko dođe do dogovora, dobila: investiciju vrednu 1,5 milijardu evra i posao za 5000 radnika, uz 300.000 proizvedenih automobila godišnje!\nNavodno su >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Srbiji glavni konkurenti - Rumunija, Bugarska, Turska pa i Severna Makedonija. Predsednik Aleksandar Vučić je indirektno rekao da je izbor spao na Tursku i Srbiju, a da bi Folksvagenova fabrika ukoliko Srbija pobedi - mogla biti izgrađena u okolini Velike Plane.\n"Ja trenutno ne znam koliki su zahtevi za tu veliku investiciju i koliki je potrebno zemlje za tu investiciju ali kazem, to je jedna velika šansa. Red bi bio da dođu u centralnu Srbiju. Otvaranje novih radnih mesta mnogo bi značilo ljudima koji ovde žive", za Prvu TV priča Igor Matković, predsednik opštine Velika Plana.\nKonačnu odluku gigant iz Nemačke trebao bi da donese početkom aprila.\nIzvor: Nezavisne Novine, 21.Mar.2019\nBEOGRAD - Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić bio je u Folksvagenu, a sada je glavno pitanje - gdje je poslije toga VW u odnosu na Srbiju?


Datum kreiranja: subota, 21 januar 2017 10:33\nAmerička kompanija "Boing" (Boeing) je ponudila NASA-i dopunska mesta za američke astronaute na ruskim kosmičkim brodovima "Sajuz". Ova ponuda je deo ugovora potpisanog sa ruskom Raketno-kosmičkom korporacijom (RKK) "Energija" koja gradi "Sajuze".\nDa, ovo je veoma zanimljiva vest. Naime, od sredine 2011. NASA plaća "Roskosmosu" mesta za svoje i astronaute ESA-e, Japana i Kanade u okviru posebnih ugovora koje ove dve kosmičke organizacije periodično obnavljaju. Poslednji takav ugovor je potpisan pre dve godine na iznos od 490 miliona dolara za šest mesta na ruskim "Sajuzima" za lansiranja do kraja 2018. i povratak sa Međunarodne kosmičke stanice (MKS) početkom 2019. To znači, da je cena jednog mesta tada iznosila 81,7 miliona dolara.\nSada, međutim pet dodatnih mesta na ruskim "Sajuzima" NASA-i prodaje američka kompanija "Boing"! Ona naime nudi NASA-i, da pored postojećih mesta koje je NASA ranije zakupila od "Roskosmosa" po jedno dodatno mesto u 2018. i 2018. i tri u 2019. Cena mesta koje "Boing" prodaje NASA-i nije saopštena, ali o tome malo kasnije. Sigurno se pitate kako je moguće da američka kompanija "Boing" prodaje mesta na ruskim "Sajuzima" američkoj kosmičkoj administraciji - NASA-i, mimo "Roskosmosa"?\nOdgovor na ovo pitanje leži u - "Morskom startu"! Naime, RKK "Energija" i "Boing" su skupa sa jednom firmom iz Norveške i dve iz Ukrajine bili suvlasnici plovećeg kosmodroma "Morski start". Posle bankrota "Morskog starta" 2010. "Boing" koji je bio zadužen za pripremu korisnog tereta (satelita) za lansiranje, tužio je svoje partnere kalifornijskom sudu ("Morski start" je ukotvljen u Kaliforniji) za nanetu štetu ovoj kompaniji. Svi partneri, osim RKK "Energija" su podmirili svoje obaveze prema "Boingu", dok je između ruske i američke kompanije ostalo 330 miliona dolara neplaćenog duga. U međuvremenu, prošle godine, "Morski start" je prodat ruskoj avionskoj korporaciji S7 biznismena Vladislava Filjova, tako da je već tada postalo jasno da je između "Boinga" i RKK "Energija", koji je bio vlasnik plovećeg kosmodroma, došlo do nekakvog dogovora. Sada vidimo i kakva j priroda tog dogovora.\nZavadio dugogodišnje kosmičke partnere - "Morski start"\nNaime, u leto 2016. dve strane su se dogovorile da RKK "Energija" ustupanjem pet mesta "Boingu" za letove američkih astronauta kompenzuje svoj dug. Kako je dug iznosio 330 miliona dolara, ispada da je "Boing" dobio jedno mesto po ceni od 66 miliona dolara. Međutim, kako ugovor obuhvata i druge vidove otplate duga, u kome je ovih pet mesta glavni deo, moguće je da je cena po sedištu u "Sajuzu" još manja. To je bio prvi korak.\nU okviru druge faze, "Boing" je predložio NASA-i ovih pet dodatnih mesta, povrh onih koje je NASA već zakupila od Rusa. Time bi NASA na MKS mogla da poveća broj svojih astronauta sa tri na četiri i time poveća mogućnosti za dodatna naučno-tehnička istraživanja na američkog segmentu MKS. Nije saopšteno po kojoj je ceni "Boing" ponudio mesta NASA-i, zna se da je reč o fiksnoj ceni, koja je sigurno mnogo manja od one koju je NASA do sada plaćala "Roskosmosu". Moguće je da je u rangu od oko 50 miliona dolara.\nPomirio "Boing" i RKK "Energija" - ruski kosmički brod "Sajuz MS"\nOčekuje se da NASA donese odluku hoće li od "Boinga" zakupiti ova dodatna mesta za svoje astronaute veoma brzo, možda i pre isteka ovog meseca. Ako NASA pozitivno odgovori, praktično već u septembru 2017. još jedan njen astronaut bi mogao da leti u sklopu misije MKS-53/54 skupa sa Aleksandrom Misurkinom ("Roskosmos") i Markom Vande Hajom (Mark Vande Hei, NASA) na kosmičkom brodu "Sajuz MS-06". Kao što je poznato, Rusija počev od sledeće ekspedicije na MKS smanjuje broj ruskih članova posade MKS sa tri na dva. Time će praktično posade koje lete ka MKS na brodovima sa parnim brojevima (u proleće na "Sajuzu MS-04" i u na jesen na "Sajuzu MS-06") imati po dva člana, dok će brodovi sa "neparnim" brojevima ("Sajuz MS-05" u maju i "Sajuz MS-07" u novembru 2017.), imati tročlan ekipe. Posle septembarske, dodatni američki astronaut može poleteti na brodu "Sajuz MS-08" (MKS-55/56) u martu 2018. skupa sa još uvek neimenovanim ruskim komandantom i američkim astronautom Endrujom Fostelom (Andrew Feustel). Zatim će tokom 2019. NASA moći da u ruskim "Sajuzima" dobije još tri dodatna mesta. Time će RKK "Energija" otplatiti dug "Boingu" za oko dve godine.\nVande Hej i Misurkin (levo), snimljeni sa članovima posade MKS-51, će u septembru 2017. leteti sa još jednim astronautom NASA-e\nOvaj neobičan plan ima još jednu važnu dimenziju. Naime, kao što znamo "Boing" sa NASA-om ima ugovor o gradnji privatnog kosmičkog broda "Starlajner" (Starliner, poznato od ranije pod oznakom CST-100) za letove astronauta ka MKS počev od 2018. Time NASA namerava da prestane korišćenje ruskih "Sajuza" i dvema američkim privatnim kompanijama (pored "Boinga", druga kompanija je SpaceX) plaća usluge lansiranja njenih astronauta ka MKS i povratka na Zemlju. "Boing" je već nekoliko puta pomerao datume prvog eksperimentalnog lansiranja "Starlajnera". Prema poslednjem planu, prvi probni let ovog kosmičkog broda sa dvočlanom posadom astronauta NASA-e planiran je za avgust 2018, a u decembru 2018, ako sve bude išlo u redu, "Starlajner" takođe sa dvočlanom posadom, treba da se spoji sa MKS. Naravno, sasvim je moguće da ovi planovi budu promenjeni. Reč je o prvim privatnim kosmičkom brodovima, i ujedno prvim brodovima projektovanim na bazi kapsule još od vremena "Apola" iz sredine 60-ih godina prošlog veka, tako da je mnogo toga ovde novo i zahteva dugotrajna ispitivanja. NASA ima veoma stroge kriterijume bezbednosti kosmičkih letova, posebno posle dve nesreće spejs šatla koje su ukazale da analize i procene rizika nisu bile na najvišem nivou. Prodajom dodatnih mesta na ruskim "Sajuzima" NASA-i, "Boing" na neki način želi da izbegne neugodnosti ukoliko "Starlajner" kasni.\nKosmički brod "Starlajner" kompanije "Boing"\nKao što smo naveli, NASA trenutno ima po dva astronauta na MKS, dok je treće mesto rezervisano za jednog astronauta partnera u projektu MKS. Dodatno mesto na "Sajuzu" i to po povlašćenoj ceni bi itekako dobro došlo. Pored toga, ukoliko "Dragon v2" kompanije SpaceX ili "Starlajner" kasne, NASA-e će praktično do kraja 2019. imati mogućnosti da na MKS šalje svoje astronaute na ruskim "Sajuzima MS".\nTrenutno, u Centru za obuku kosmonauta u Zvezdanom gradu pripremaju se američki astronauti Džek Fišer (MKS-52, april 2017.), Rendolf Breznik (MKS-52, maj 2017.), Mark Vande Haj (MKS-53, septembar 2017.) i Skot Tingl (MKS-54, novembar 2017.) za misije planirane 2017. Pored njih, za misije u 2018. pripremaju se Endrju Fostel (MKS-55, mart 2018.) i Dženet Eps (MKS-56, maj 2018.), prva Afroamerikanka koja treba da leti na leti na MKS. Pre nekoliko dana, u Zvezdani grad su stigli astronauti Tajlor Hejg i Serena Aunon-Čenselor koji će najverovatnije biti uvršteni u posade MKS-57 i MKS-58 koje trebaju da budu lansirane u septembru, odnosno novembru 2018. Sa dva dodatna mesta u 2017. i 2018, doći će do izvesnih rokada među američkim članovima posada, tako da će njih dvoje ranije poleteti u kosmos, a da za tri mesta na "Sajuzima" u 2019. u Rusiju stigne nova grupa astronauta NASA-e.\nPored astronauta Fostela (u prednjem planu, sa kosmonautom Prokopjevim) moguće je da u martu 2018. poleti još jedan astronaut NASA-e\nEpsova za vreme treninga spuštanja na vodu\nKako u budžetu "Roskosmosa" američki dolari imaju posebnu vrednost, gubitak posla sa Amerikancima na prevozu astronauta do MKS i natrag bi se itekako odrazio na finansiranje ruskog pilotiranog kosmičkog programa. Ukoliko bi preko ovog novog ugovora američki astronauti nastavili da lete do kraja 2019. na "Sajuzima MS", istina u okviru potpuno drugačijeg ugovora, sigurno bi i u "Roskosmosu" bili zadovoljni ovakvim ishodom. Pored toga, za "Roskosmos" je veoma važno da se sva dugovanja vezana za "Morski start" eliminišu, a ovaj ugovor između RKK "Energija" i "Boinga" upravo pomaže da se to i desi. Time, na neki neobičan način, stari dobri "Sajuz" pomaže NASA-i da poveća obim naučnih istraživanja na modulima MKS, a "Morskom startu" daje novi zalet za novi proboj na svetsko kosmičko tržište.


Dimitrov o izjavi Dačića | N1 Srbija\nMinistar spoljnih poslova Makedonije Nikola Dimitrov boravi u Beogradu povodom obeležavanja desetogodišnjice rada Evropskog fonda za Balkan. Međutim, neće se videti sa srpskim kolegom Ivicom Dačićem kojem, kaže u intervjuu za N1, neće vraćati za prošlonedeljne izjave o ishitrenosti priznavanja imena Makedonije.\n"Mislim da takve izjave ne pomažu naročito. Mi smo ministri dve države, predstavljamo dva naroda, bliska naroda. Imamo zajedničku istoriju u Jugoslaviji, bićemo zajedno, nadam se u ne toliko dalekoj budućnosti, u Evropskoj Uniji i na neki način našu bliskost ne može ništa da pokvari. Ali na nama je da li će biti 'peckanja' i povremenog podbadanja ili ćemo biti kao braća", rekao je Dimitrov.\nOdgovarajući na pitanje o Kosovu, Dimitrov je rekao da Makedonija u sporu Beograda i Prištine ne može da bude veliki igrač.\n"Mi delimo granicu i u interesu nam je da se taj problem reši na najbolji način za obe strane u razgovoru u kojem posreduje Brisel i Federika Mogerini. Mi imamo dovoljno svojih problema i ne bih voleo da budemo kolateralna šteta te dinamike", rekao je Dimitrov.\nCeo intervju Jovane Štetin sa makedonskim ministrom spoljnih poslova pogledajte u utorak u Novom danu.\nTagovi: Nikola Dimitrov , Ivica Dačić , Makedonija , Kosovo


PALE Načelnik pozvao građane da ne plaćaju porez | Poskok.info\nPALE Načelnik pozvao građane da ne plaćaju porez\nNačelnik općine Pale Miodrag Kovačević pozvao je građane da ne plaćaju, kako je naveo, višestruko uvećan porez na nekretnine dok skupština općine na izvanrednoj sjednici ne donese odluku da stopa poreza ostaje na istoj razini kao i prethodnih godina.\nKovačević je na konferenciji za novinare istaknuo da je Poreskoj upravi Republike Srpske uputio dopis da obustavi izdavanje rješenja i naplatu poreza i pozvao građane da sada ne plaćaju te poreze, jer će tijekom ovog tjedna biti održana izvanredna sjednica skupštine općine o toj temi.\n“Pozivam sve one kojima su došla rješenje da višestruko plate porez da ne plaćaju, jer će dobiti nova rješenja nakon izvanredne sjednice Skupštine općine”, kaže Kovačević. On je naveo da je građanin koji je imao 100 dunuma zemlje na selu prošle godine platio oko 100 KM poreza, a ove godine bi trebao platiti 300 KM. Prema njegovim riječima, to je šok i za lokalnu vlast i za građane i zato su, kako kaže, ovako brzo reagirali. On je dodao da su ove godine građanima došla rješenja plaćati uvećan porez na nepokretnost posebno u ruralnim i negrađevinsko zonama, iako je Skupština općine prošle godine donijela odluku da stopa poreza na nekretnine ostaje ista i za 2016. godinu. Kovačević ne zna točno kako je došlo do toga da je građanima ove godine godine višestruko uvećan porez za zemlju pogotovo u seoskim i ruralnim područjima gdje, kako je rekao, realno ta zemlja “nema tu ekonomsku vrijednost i ne može ostvariti dobit koju bi platili ovakvim razrezom poreza”. “Nemamo odgovor kako je došlo do ove situacije, da imamo jedan porez 2014 . i 2015, a 2016. drugi iako je stopa ostala ista. Vidjeti ćemo šta se desilo, ali donijeti ćemo odluke koja će ići u korist građana “ , kaže on. Konferenciji za novinare prisustvovao je i načelnik Odjeljenja za prostorno uređenje i stambeno-komunalne poslove Mlađen Ćeremidžić.


NovaEnergija.net » Search Results » Netflix Search Results for “Netflix” – Page 2 – NovaEnergija.net\nAmerička kompanija Netflix, specijalizovana za striming (direktan pristup multimedijskim sadržajima), pridobila je u trećem tromesečju ove godine 0,88 miliona novih korisnika na američkom tržištu, a predviđala je da će ih biti 1,15 miliona.\nNetflix je, međutim, registrovao u periodu od jula do septembra tekuće godine 2,74 miliona novih korisnika, što je više od očekivanih 2,4 miliona, preneo je Reuters. U tromesečju koje je u toku, Netflix očekuje oko 1,65 miliona novih korisnika u SAD i 3,5 miliona u svetu. Kompanija je u trećem kvartalu ove godine ostvarila prihod od 1,74 milijarde dolara (1,52 milijarde evra), dok je godinu dana ranije prihod bio 1,64 milijarde dolara.\nNetflix lansirao svoj online video servis u Japanu\nAmerički online video servis Netflix otvorio je danas svoj servis u Japanu, uz predloge sadržaja i cena koji će, veruje se, naterati lokalne konkurente da prilagode svoju ponudu. Sa prvom…\nRegionalna konferencija „Digital“ zvanično je završena večeras u Beogradu. Bila je ovo šesta konferencija po redu, u organizaciji Color Media Communications-a, sa prijateljima. Tokom dva dana, u okviru panela i…


Kurs i obuka za pravilno transportovanje opasne robe\nPravilno transportovanje opasne robe\nKurs i obuka za pravilno transportovanje opasne robe - Audio verzija\nSvima koji se bave pružanjem usluga transporta, a tom prilikom imaju dodira sa konkretnom vrstom robe je namenjena ova specijalizovana edukacija. Osim onih koji šalju i primaju takvu vrstu robe, nastavi bi trebalo da prisustvuju i oni koji se angažuju na poslovima istovara, ali i svi oni koji pakuju takvu vrstu robe i uopšteno, svako ko učestvuje u celokupnom procesu njenog transporta. Postoji mogućnost da osim pojedinačnih polaznika, stručni seminar za pravilno transportovanje opasne robe pohađaju i radnici upravo onih kompanija, koje se bave prevoženjem takve vrste robe.\nNapominjemo da se korporativna obuka može organizovati onda kada to nadležno lice te kompanije bude zahtevalo, a tom prilikom se poštuju gotovo istovetna pravila kao i kada nastavu pohađaju pojedinci. Ipak, postoji i jedno odstupanje, a koje se odnosi na mesto održavanja nastave. Tada se može dozvoliti nadležnima određene firme da iznesu zahtev za sprovođenje edukacije upravo u svojim prostorijama, a svakako se one moraju prilagoditi predviđenim zahtevima. Inače se nastava za zaposlene organizuje tako da nadležni u jednoj od poslovnica Obrazovnog centra Akademije Oxford dogovaraju detalje vezano za datum početka, mesto održavanja i termine, kao i trajanje, a direktno sa predstavnikom zainteresovanog preduzeća.\nMoramo naglasiti da pojedinačni polaznici imaju obavezu da se zvanično prijave za praćenje one vrste nastave, koja im prema karakteristikama najviše odgovara.\nPrilikom upisa je bitno da donesu zahtevana dokumenta, te da lično budu prisutni, a prijavu mogu izvršiti ili elektronski ili lično, odnosno preko telefona konkretne poslovnice organizatora. Svakako je neophodno da izuzev imena i prezimena tom prilikom navedu kako svoje ime i prezime, tako isto i datum rođenja, te je obavezno da kontakt informacije tada svakako dostave.\nVažno je napomenuti i to da su otvorene mogućnosti za praćenje nastave online i u predstavništvu konkretne institucije, a u kom slučaju se ona sprovodi na uobičajeni način. Oba tipa edukacije se mogu pohađati kako putem grupne i individualne, tako isto i kroz takozvanu poluindividualnu, a koju bi trebalo da prate dvoje kandidata.\nKod nastave za koju je određeno da je pohađa veći broj polaznika je predviđeno da ovlašćeno lice konkretne poslovnice definiše sva pravila vezano za njenu organizaciju. A to znači da će ovlašćeni koordinator za nastavu precizirati kog datuma će prijavljeni početi sa praćenjem predavanja, ali i u kojim terminima će ona biti organizovana i u skladu sa kakvom bi to trebalo da bude dinamikom. Dakle, pošto se minimalan broj polaznika prijavi, biće definisano sve navedeno, a zatim će organizator detaljno svakog od njih pojedinačno da u tome obavesti. Svakako nije predviđeno vršenje izmena na osnovu njihovih zahteva, tako da je neophodno da se članovi određene grupe u potpunosti navedenih smernica pridržavaju.\nDvoje polaznika bi trebalo da prate poluindividualnu nastavu, dok se individualni kurs i obuka za pravilno transportovanje opasne robe organizuje za samo jednu osobu. Pravila koja se tada primenjuju su mnogo jednostavnija nego kod grupne nastave, te se podrazumeva da svako od njih treba zajedno sa nadležnim licima konkretne poslovnice organizatora da definiše kako će se časovi odvijati. Svakako će odrediti datum početka ili individualne ili poluindividualne edukacije, a onda će definisati i termine održavanja časova, kao i trajanje, budući da je neophodno da preciziraju i na koji način, odnosno na koliko dana će nastavni fond da bude raspoređen.\nNe samo da pojedinci mogu pohađati ovu edukaciju, već isto tako može da bude organizovan i korporativni kurs i obuka za pravilno transportovanje opasne robe. Na osnovu iznetih zahteva vlasnika određenog preduzeća će biti definisano na koji tačno način bi trebalo njegovi zaposleni da prate predavanja. Uz to što se termini održavanja i dinamika, odnosno datum početka prilagođavaju njihovim zahtevima, organizator pruža mogućnost i da nastava bude organizovana u njihovom prostoru. Ako to bude bilo izneto kao zvaničan zahtev od strane klijenta, on će morati i da propisane standarde ispuni, a vezano za opremljenost prostora.\nStručna obuka i kurs za pravilno transportovanje opasne robe – program nastave\nPored toga što će svaki učesnik ove specijalizovane edukacije biti upoznat sa osnovama aktuelnog Zakona o transportu opasne robe, predavači će se potruditi da im ukažu i na sve novine koje on donosi.\nSvakako će specijalizovani seminar za pravilno transportovanje opasne robe, uvodni deo posvetiti uopštenom predstavljanju konkretnog zakona, tako da će polaznici saznati šta se tačno njime reguliše.\nDobiće informacije i o tome u kojim slučajevima tačno se odredbe tog zakona moraju primenjivati, a pored ostalog će profesori govoriti i o svim onim pravilima, koja su u njemu navedena, te koja svakako moraju biti primenjena u praksi. Osim Evropskog sporazuma o međunarodnom drumskom prevozu opasne robe, biće govora i o Evropskom sporazumu o međunarodnom transportu opasnog tereta na unutrašnjim plovnim putevima, a profesori će objasniti i koje su osnovne odrednice Konvencije o međunarodnim prevozima železnicama.\nNakon toga bi trebalo da specijalizovani kurs i obuka za pravilno transportovanje opasne robe bude usmeren na prezentovanje svakog koraka, koji se odnosi na transport robe. A pod tim mislimo da će profesori prvo govoriti o obavezama vezano za njen prijem, nakon čega će prisutnima biti objašnjeno i šta je to dozvola za transport, odnosno po kom osnovu se taj dokument izdaje i kako izgleda. Tada će pokazati na primeru koje informacije treba da sadrži konkretna dozvola, a polaznici će saznati i koliki su okvirni troškovi njenog pribavljanja.\nBudući da je pomenutim zakonom regulisano i kada je moguće da dođe do odstupanja u različitim vrstama saobraćaja, to će kandidatima biti objašnjeno i u kojim sve situacijama se pomenuti zakon ne mora primenjivati.\nO pravilnom obezbeđivanju robe te vrste će, svakako biti reči, a nakon toga će profesori posvetiti pažnju odredbama pomenutog zakona, koje se odnose na samu ambalažu takvih proizvoda, odnosno na cisternu i njeno obezbeđivanje, a kako ne bi došlo ni do kakvih problema tokom transporta.\nPolaznici će biti informisani i o tome koje sve obaveze, prema tom zakonu ima pravno lice zaduženo za utovar takve robe, a bez obzira da li se transport odvija železnicom ili drumskim, odnosno vodenim putem.\nOsim svega pomenutog, nastavni program prema čijim smernicama se organizuje stručna obuka i kurs za pravilno transportovanje opasne robe uključuje i onu oblast, koja pruža priliku prisutnima da saznaju kako su obaveze i prava prevoznika i primaoca takve robe regulisana zakonom.\nNaravno da će biti govora i o obavezama samog lica koje obavlja transport, odnosno vozača primarno, a podrazumeva se da će profesori predstaviti njihove dužnosti i obaveze u svim tipovima transporta, koji su regulisani aktuelnim zakonom.\nPredviđeno je da završni deo edukacije bude usmeren na prezentovanje obaveza svih učesnika u postupku transporta, ali i onih pravnih lica koja su zadužena za proizvodnju različitih tipova ambalaže i prevoznih sredstava, a koja se tom prilikom koriste.\nBiće im objašnjeno i koje su novine uvedene u taj zakon, odnosno zbog čega je vrlo važno da učesnici u transportu ovakve robe budu u potpunosti sa njima upoznati, te da ih primenjuju kad god je to potrebno.\nKada se organizuje seminar za pravilno transportovanje opasne robe i na kojoj lokaciji?\nSve detalje o tome u kojim terminima će biti održan stručni kurs i obuka za pravilno transportovanje opasne robe će pojedinac dobiti u trenutku upisa, jer tada treba da odluči hoće li nastavu pohađati u grupi, individualno ili u paru.\nA što se tiče mesta održavanja edukacije, prijavljenima će biti na raspolaganju informacije isto tada, zato što je u ponudi online i kurs koji se organizuje širom naše zemlje, odnosno u gradovima u kojima postoje poslovnice Obrazovnog centra Akademije Oxford.\nIstičemo da poluindividualnoj nastavi treba da pristupi dvoje polaznika istovremeno, a da se ona organizuje po istom principu kao i onaj tip edukacije, koji će pratiti samo jedno lice, odnosno individualna. Potrebno je da se tada svaki kandidat o načinu organizacije časova samostalno dogovori sa nadležnim predstavnikom institucije organizatora, kao i sa predavačem.\nUkoliko se neko bude opredelio da predavanjima pristupa u društvu drugih osoba, mora znati da se grupna obuka i kurs za pravilno transportovanje opasne robe organizuje na drugačiji način. Važno je da tada od strane kandidata bude maksimalno ispoštovano sve što će odrediti koordinator za nastavu, a što se odnosi kako na trajanje same edukacije i termine održavanja časova, tako isto i na datum početka. Ističemo i to da postoji jedan zahtev, koji neizostavno mora biti ostvaren, a kako bi startovao taj vid edukacije. Zapravo je važno da se minimalan broj polaznika u konkretnom predstavništvu prijavi, a da bi mogla da nastane jedna grupa. Istakli bismo i to da se promene ne vrše, pa čak ni ako to bude zahtevao član te grupe.\nDa bi zainteresovano lice moglo nastavi da prisustvuje online, potrebno je kako da poseduje računar, tako i da obezbedi adekvatnu internet konekciju. Isto tako je vrlo važno i da na taj uređaj instalira predviđeni softver, a sve neophodne informacije o tome će mu biti dostupne blagovremeno. Naglašavamo da postupak instalacije ne može da se smatra naročito komplikovanim, te je očekivano da svaki kandidat može samostalno da prođe kroz taj proces. Ukoliko se, pak bude dogodilo da naiđe na neku poteškoću, polaznik može da kontaktira najbližu poslovnicu organizatora i dobije pomoć IT stručnjaka.\nNastava koja se smatra klasičnom jeste ona, koju kandidat pohađa u predstavništvu ove institucije, a kada je potrebno da predavanjima prisustvuje u prethodno zakazanim terminima.\nEdukacija namenjena fizičkim licima je deo ponude institucije organizatora, budući da se može održati, a samo na zahtev klijenata i korporativni seminar za pravilno transportovanje opasne robe. Radi se o nastavi koju treba isključivo radnici zaposleni u nekom preduzeću da prate, a u tom slučaju način sprovođenja definiše njihov direktor, to jest zvanično ovlašćeni predstavnik i organizator. Mislimo pod tim na činjenicu da će se oni usaglasiti oko svih prethodno pomenutih detalja, odnosno oko termina održavanja, dinamike i datuma početka, ali i oko mesta na kome će radnici pratiti časove. Naime, korporativna obuka može da bude organizovana i u njihovoj kompaniji, ali isključivo ukoliko propisani uslovi budu bili ispunjeni.\nPrema kakvom principu se kurs i obuka za pravilno transportovanje opasne robe organizuje?\nInstitucija koja sprovodi ovu edukaciju nudi zainteresovanim fizičkim licima da je pohađaju upravo na način, koji njima najviše odgovara, tako da im nudi veliku mogućnost izbora.\nA uz klasični seminar za pravilno transportovanje opasne robe, kada se nastava sprovodi u poslovnicama Obrazovnog centra Akademije Oxford, na raspolaganju im je i mogućnost da online prate časove.\nObavezan je da poseduje kompjuter svaki prijavljeni, koji je za takav tip nastave zainteresovan, te će takođe morati i da instalira softver na njega. Inače se onlajn edukacija, odnosno časovi prate kroz takozvane virtuelne učionice, a u svakoj poslovnici ove institucije funkcioniše i tim IT stručnjaka, koji će priteći u pomoć svakom polazniku, ako bude imao poteškoća ili tokom postupka instalacije softvera ili za vreme praćenja nastave. Naglašeno je da je vrlo važan kvalitet internet konekcije, tako da polaznik u izabranom prostoru mora da obezbedi adekvatan protok informacija.\nDakle, pošto bude izabrao na kojoj lokaciji će pratiti predavanja, svaki prijavljeni ima obavezu da se opredeli i da li će to da učini samostalno ili će mu društvo praviti jedna osoba, odnosno više njih.\nPraktično govoreći, u ponudi je individualna obuka i kurs za pravilno transportovanje opasne robe, zatim poluindividualna i grupna nastava, pa se podrazumeva da će svaki kandidat načiniti izbor između njih.\nPravila koja važe prilikom organizacije poluindividualne i individualne edukacije su fleksibilna, a u smislu da će prijavljeni kandidati zajedno sa koordinatorom za nastavu i sa predavačem definisati uslove. Zapravo će se oni usaglasiti kako oko termina održavanja časova kod jednog ili drugog tipa edukacije, tako isto i oko datuma početka, ali i trajanja konkretnog seminara.\nSvakako su mnogo strožija pravila koja važe za rad u grupi, a prvenstveno zato što se odluka koordinatora za nastavu o načinu sprovođenja tog tipa edukacije u potpunosti mora poštovati. Postoji jedan uslov koji mora biti ostvaren, da bi grupna edukacija mogla u jednoj od poslovnica da bude održana, a vezan je za formiranje grupe. Konkretna institucija će ostvariti zahtev i onih klijenata, koje interesuje korporativni kurs i obuka za pravilno transportovanje opasne robe, to jest tip nastave prilagođen zaposlenim licima. Uopšteno govoreći, ta vrsta edukacije se sprovodi onako kako direktori tih kompanija, odnosno nadležna lica budu želeli. Zapravo pod tim mislimo na činjenicu da će se oni sa koordinatorom za nastavu određenog predstavništva pomenute obrazovne institucije dogovoriti prvo oko toga koliko radnika treba da bude prisutno, a zatim i oko trajanja, termina održavanja i datuma početka nastave. Ako tokom dogovora bude bilo procenjeno da će radnicima biti bolje predavanja da pohađaju u samoj kompaniji, klijent će dobiti jasne smernice o tome šta se mora nalaziti u izabranom prostoru, a da bi edukacija bila sprovedena prema važećim pravilima.\nKoliko traje obuka i kurs za pravilno transportovanje opasne robe?\nOvlašćeno lice institucije organizatora definiše tačno dinamiku održavanja isključivo kod nastave grupnog tipa. Zato naglašavamo da se radi o okvirnim informacijama, tako da će članovi određene grupe biti informisani o detaljima čim glavni uslov za početak nastave bude bio ispunjen.\nPrilikom organizacije obuke, a koju bi trebalo da pohađa ili jedan polaznik ili njih dvoje, odnosno individualne ili poluindividualne se drugačija pravila primenjuju. Upravo to i jeste razlog zbog koga nije moguće sada reći koliko će tačno odabrana vrsta nastave da traje. O tome, kao i o svim drugim detaljima, a koji se odnose na princip sprovođenja kako poluindividualne, tako i nastave namenjene jednom polazniku će se dogovarati profesor, prijavljeni kandidat i ovlašćeno lice Obrazovnog centra Akademije Oxford.\nS obzirom na to da se i za zaposlene organizuje kurs i obuka za pravilno transportovanje opasne robe, a da je predviđen princip koji podrazumeva dogovaranje o načinu sprovođenja nastave između ovlašćenog lica institucije organizatora i određenog preduzeća, sasvim je jasno zašto nije moguće sada reći koliko će korporativni vid edukacije da traje. O rasporedu svih časova, koji su zastupljeni u nastavnom fondu će se pomenuta lica dogovoriti, pa će tada biti i odlučeno koliko će ukupno zaposleni časove da pohađaju.\nSpisak gradova za kurs i obuku za pravilno transportovanje opasne robe


PROPISI.com | VLADA - BEZBEDNOST – STAMBENI ODNOSI\nVLADA - BEZBEDNOST – STAMBENI ODNOSI\nIzgradnja stanova za pripadnike snaga bezbednosti u Zemunu teče po planu\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture u Vladi Republike Srbije Tomislav Momirović i ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin obišli su danas u Zemunu gradilište na kojem se izvode radovi na izgradnji stanova za pripadnike službi bezbednosti.\nMomirović je tom prilikom istakao da je predviđeni rok za završetak prvih stanova u naselju Galenika do kraja decembra 2021. godine, i najavio predaju ključeva na ovom projektu u toku narednih meseci u nekoliko gradova u Srbiji.\nU aprilu predajemo na korišćenje 500 stanova u Novom Sadu, 200 u Kragujevcu i 200 u Kraljevu, precizirao je on i naglasio da se radi na tome da u narednih nekoliko godina ni jedan pripadnik snaga bezbednosti nema nerešeno stambeno pitanje.\nMinistar je rekao da je dinamika izvođenja radova solidna i u skladu sa tim apelovao na izvođače da ubrzaju radove.\nPrema njegovim rečima, država je za ovaj projekat izdvojila značajna sredstva, na izgradnji stanova rade srpske firme, koje proizvode i sve ono čime se ovi stanovi opremaju, što je važno za razvoj naše građevinske industrije i rast domaće privrede.\nVulin je istakao da je zadovoljan brzinom izvođenja radova, i naglasio da svi pripadnici službi bezbednosti, oni koji su zaključili ugovore o kupovini stana, ali i oni koji će ih tek zaključiti, mogu da budu potpuno sigurni da će dobiti stanove najboljeg kvaliteta po najboljoj mogućoj ceni.\nOn je naveo da danas svaki pripadnik službi bezbednosti zna da država brine o njemu, da je njegova porodica sigurna i zbrinuta i da on može da se posveti onome što je njegov posao – zaštiti države, zakona i reda u našoj zemlji.\nMinistar je ukazao na to da su plate u policiji daleko bolje nego što su bile ranije, i dodao da je u ovim trenucima, kada se naša zemlja bori sa organizovanim kriminalom, ovo samo jedan od načina da kažemo hvala pripadnicima sistema bezbednosti.


Najmanje interesovanje za upis u Hemijsko – prehrambenu i tekstilnu školu\nHemijsko - prehrambena i tekstilna škola "Uroš Predić"\nBudući srednjoškolci od sutra će se, predajom dokumenata, upisivati u škole koje su izabrali i za koje su imali dovoljno bodova. Na sajtu Ministarstva prosvete objavljeni su rezultati prvog kruga upisa.\nNajviše slobodnih mesta nakon prvog kruga ostalo je u Hemijsko – prehrambenoj i tekstilnoj školi „Uroš Predić“, i to na svim obrazovnim profilima. Od 174 mesta u školi, u prvom krugu je upisano svega 86 učenika. Zanimljivo je da se u ovoj školi na smeru za prerađivača mleka nije javio niko, a da se na smerovima za mesara i tehničara za polimere prijavio po jedan učenik.\nPROČITAJTE JOŠ: Na evidenciji nadležnih 83 maloletnika sa poremećajem u ponašanju\nU Srednjoj poljoprivrednoj školi nisu popunjena mesta za cvećara – vrtlara i tehničara hortikulture.\nU Zrenjaninskoj gimnaziji ostalo je šest slobodnih mesta na prirodno-matematičkom smeru, kao i 25 mesta na opštem smeru na mađarskom jeziku.\nU Medicinskoj školi ima slobodnih mesta samo na smeru za medicinske tehničare na mađarskom jeziku.\nU Ekonomsko – trgovinskoj školi „Jovan Trajković“ ima slobodnih mesta na smeru za konobare na srpskom i za kuvare na mađarskom jeziku.\nElektrotehničar informacionih tehnologija popularno zanimanje\nSlobodnih mesta ima i u Elektrotehničkoj i građevinskoj školi „Nikola Tesla“, u kojoj se na smeru za operatera osnovnih građevinskih radova prijavio samo jedan učenik. U ovoj školi je, inače, za upis na smer elektrotehničar informacionih tehnologija bilo potrebno minimalno čak 88,80 bodova. To je više nego što je bilo potrebno i na smeru za farmaceutskog tehničara u Medicinskoj školi i za opšti smer u gimnaziji. I sva mesta su popunjena već u prvom krugu.\nU Tehničkoj školi najpopularniji smer bio je tehničar drumskog saobraćaja, gde je minimalan broj bodova za upis bio 72,54. Svih 60 mesta na tom smeru popunjeno je već u prvom krugu. U ovoj školi ima slobodnih mesta na smeru za bravare – zavarivače.\nU Srpskoj Crnji su se za školovanje u srednjoj školi na opštem smeru prijavila tek četiri učenika, pa je slobodno još 26 mesta. Ima slobodnih mesta i na smerovima za trgovca i ekonomskog tehničara.\nU Novom Bečeju je popunjen samo smer za automehaničara, dok na ostalim ima slobodnih mesta.\nU Srednjoj školi „Vuk Karadžić“ u Sečnju ima slobodnih mesta na svim smerovima.\nTagoviHemijsko - prehrambena i tekstilna škola "Uroš Predić" Ministarstvo prosvete srednjoškolci upis\nPutujuće dečje pozorište „Zvezdica“ želi da stigne do svakog mališana\nDelovi Zrenjanina će u ponedeljak, u jutarnjim satima, ostati bez struje


Objavljeno u kategoriji Intervju na 03.08.2018 18:10:53\nRadim Demiri Foto Arhiv\nPRIŠTINA, (Patria) - Srbima sa Kosova ne podržavaju politiku Beograda prema njima, ali mnogi od njih ne smiju javno govoriti o tome, rekao je za agenciju Patria ministar za regionalni razvoj u Vladi Kosova Rasim Demiri.\nSrbijanski mediji su objavili da "u subotu ističe rok za početak formiranja Zajednice srpskih opština na sjeveru Kosova", čemu se vlasti iz Prištine protive.\nKosovski predsjednik Hašim Tači tvrdi da su izgledi za konačni sporazum sa Beogradom u vezi ovog pitanja veoma mali i istovremeno insistira na tome da će konačnu riječ o eventualnom dogovoru sa Beogradom dati kosovski parlament.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić zakazao je za subotu u osam sati hitnu sjednicu Savjeta za nacionalnu sigurnost zbog situacije na sjeveru Kosova, objavili su srbijanski mediji.\nZbog informacije da bi u narednih 48 sati moglo da dođe do destabilizacije sigurnosne situacije na sjeveru Kosova, Kfor je u četvrtak u ranim jutarnjim satima prebacio dio opreme i tehnike iz svoje baze, u selu Mađunsko u opštini Vučitrn, na sjever zemlje.\nIz opozicije su ranije kritikovali kosovske vlasti da o problemima srpske manjine na Kosovu pregovaraju sa Beogradom, dok, kako su istakli, ne posvećuje dovoljno pažnje razgovorima direktno sa Srbima koji žive na Kosovu, što smanjuje mogućnost bilo kakvog dogovora.\n„Jasno je da vlasti Kosova razgovaraju sa kosovskim Srbima, ali, bez obzira što Srbi na Kosovu imaju svoje legalne predstavnike, oni ne mogu donijeti nikakvu odluku mimo Beograda, pogotovo kada su u pitanju krupne stvari, poput pitanja asocijacije srpskih općina“, rekao je ministar Demiri.\n„U razgovoru sa Srbima koji žive na Kosovu, izuzev onih sa sjevera zemlje, jer na sjeveru ne smiju govoriti javno o tome, čut ćete da oni svakako nisu zadovoljni politkom Beograda prema njima“, rekao je Demiri, dodajući da se nada da će se na koncu ipak pronaći rješenje koje opterećuje Kosovo.\nŠto se tiče zajednice opština sa srpskom većinom, premijer Kosova, Ramush Haradinaj je rekao da je Kosovo u okvirima svojih obaveza, a to znači da je 4. avgust rok za podnošenje transkripta radne grupe za izradu nacrta statuta te zajednice.\nOn je dodao da procedura iz sporazuma u Briselu predviđa da se transkripti podnesu pred stranama u ovom slučaju i pred EU.\nHaradinaj je naglasio da je Kosovo, kao ozbiljna strana, unutar svojih međunarodnih i domaćih obaveza i da zato niko nema prava da preduzima jednostrane akcije, ali je poručio i da će ukoliko neko preduzme bilo kakvu jednostranu akciju, dobiti odgovor organa reda i zakona.


Odvajanje žita od kukolja - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Odvajanje žita od kukolja\nJavna preduzeća moraju da se reformišu ukoliko žele da se upuste u tržišnu utakmicu s konkurencijom, poručili učesnici Danasove konferencije\nDejana Majstorović14.12.2014. 18:10\nU pružanju usluga neophodno je napraviti razliku između javnih preduzeća monopolista i onih koja se na tržištu suočavaju sa konkurencijom iz privatnog sektora. To dalje znači da se ne mogu primenjivati isti modeli za sva javna preduzeća, s obzirom na to da je apsurdno da ona preduzeća koja imaju monopol na tržištu ulažu novac u marketing.\nNasuprot tome, ona javna preduzeća, koja su izložena snažnoj konkurenciji, teško mogu da ostanu „u igri“ bez ulaganja u marketinške kampanje. Sve to ukazuje na činjenicu da javna preduzeća moraju da se reformišu i reorganizuju, kako bi mogla da se upuste u tržišnu utakmicu koja bi omogućila podizanje kapaciteta ukupne privrede. To podrazumeva pre svega sposobnost menadžmenta da proceni koji su izazovi svetskog tržišta, da bi svoje kompanije učinili konkurentnijim. Ove konstatacije mogle su se čuti na skupu „Javna preduzeća i tržišna konkurentnost u Srbiji“, koji je organizovao Danas konferens centar.\nMinistar privrede u Vladi Srbije Željko Sertić podsetio je na činjenicu da je socijalistički način privređivanja podrazumevao metode i procese rada koji nisu uključivali konkurenciju. On je ukazao na to da se u uslovima tzv. dogovorene privreda znalo ko i šta radi, da je postojala socijalna odgovornost, poštovala se realizacija planova, ali da nije postojala prava tržišna utakmica koja bi pripremila privredne kapacitete za oštru konkurenciju u kojoj smo se našli pre 20 godina.\n– Ni dan-danas u najvećem broju naših javnih i privatnih kompanija nemamo razvijene tržišne mehanizme. Brzo smo postali otvoreno tržište na koje je svako mogao da uđe i da napravi kompaniju, a pre svega da nam proda svoje usluge i robu koja se pravi u drugim zemljama. Osim toga, suočili smo se i sa pogrešnom strategijom ekonomskog razvoja u kojoj gotovo da i nije bilo mesta za oživljavanje proizvodnje i reindustrijalizaciju. Rezultat takvog pristupa je nezavršen proces tranzicije i naše sve manje šanse za oporavak društva – istakao je Sertić.\nOn je napomenuo da je nespremnost naših preduzeća da se takmiče sa firmama koje su dobile pristup našem tržištu rezultirala time da sada imamo jednu veliku multinacionalnu kompaniju, koja prestavlja ozbiljnu konkurenciju kako Poštama Srbije tako i drugim operaterima.\n– Na listi od 500 preduzeća za privatizaciju ima i onih koja nemaju tržišni potencijal, dok su ona koja imaju potencijal i sposoban menadžment suočena sa nasleđenim problemima, pa ne mogu da se pojave na tenderima. Gotovo 170 firmi uopšte ne funkcioniše, od toga 80 nema nijednog zaposlenog, dok u ostalim ima tek po nekoliko radnika. Neće sva preduzeća otići u stečaj, procenjujemo da će ih biti oko stotinu, uglavnom ovih bez radnika jer ona i ne mogu, osim kroz taj proces, da budu ugašena – objasnio je ministar.\nSertić je precizirao da stečaj ne znači, po automatizmu, gašenje preduzeća s obzirom na to da ima zainteresovanih kupaca koji žele da ulažu u preduzeće u stečaju, preuzimajući i deo radnika. Takođe, postoji pravni model kako da se spasu neke od firmi. „Bilo bi lakše da smo to uradili 2003, 2004. ili 2008. godine, ali tada je bilo atraktivno prodavati firme koje su imale tržište. Bilo je jednostavnije da kupite deo, ili ukupan kapital preduzeća, da dobijete tržište i proizvodnju koju ćete ugasiti ili dalje razvijati“, objašnjava ministar. On je istakao da će se spasavati svako preduzeće koje ima bilo kakav tržišni potencijal, i to će biti omogućeno ili kroz plan reorganizacije, dogovorenu prodaju ili pak izvlačenje kroz stečaj.\n– Mali je broj dobrih i kvalitetnih primera u koje su strane kompanije ulagale i napravile novi proizvod. Takvih retkih primera ima u poljoprivredi, hemijskoj industriji, ali najmanje u mašinskoj industriji. Dozvolili smo da naša industrija dođe do nule. U javnosti se često zapletemo u priču o reindustrijalizaciji, ali to nije moguće na način kako je rađeno 50-ih i 60-ih godina prošlog veka, jer danas postoji tržišna utakmica, a tržišni principi su jednostavni – rekao je Sertić.\nOn je u tom kontekstu naveo da postoje kompanije koje analiziraju tržište, ali i firme koje su u problemu, pa kupuju jeftine akcije koje posle prodaju, a najveći je broj investicionih fondova koji rade samo to. Ministar je ukazao i na problem sa Beogradskom berzom, koja ne funkcioniše kako treba, i dodao da je za njen oporavak potrebno dosta vremena i znanja. Uz opasku da naši privrednici nemaju dovoljno poslovnog znanja, Sertić je naglasio da nam dobre ideje ne manjkaju. Kako je objasnio, ključno pitanje na kojem strani investitori insistiraju odnosi se na to da li su radnici u Srbiji spremni da se kad ostanu bez jednog posla, upuste u drugi. „Tako procenjuju sposobnost i vitalnost menadžmenta, ali i radnika, i naša zemlja ima visoke ocene u tome. Neophodno je, dakle, izaći iz ljušture sigurnosti i shvatiti da danas nijedno radno mesto nije zagarantovano“, upozorava ministar privrede i dodaje da ljudi ne poznaju elementarne stvari, poput onih kako se pravi biznis plan i koje su obaveze prema državi, pa bi edukacija trebalo da ide u tom pravcu.\nPrema njegovim rečima, nijedno preduzeće ne sme da ostane bez kadrova, ali važno je da zaposleni koji tu ostanu rade punim kapacitetom. On je, kako je istakao, prvi za otpuštanje neradnika, ali tvrdi da to nije moguće uraditi bez prethodne analize. Ministarstvo privrede poslalo je javnim preduzećima plan ušteda koje treba da naprave u narednoj godini, podsetio je ministar privrede i za sada su tu strategiju razvoja napravile samo JP Pošte Srbije, Elektroprivreda Srbije i Elektromreža Srbije. On je dodao da su se javna preduzeća svojom zaslugom našla na stubu srama i sada bi trebalo da im se pomogne da promene način upravljanja i uvedu novu metodologiju.\nMilan Krkobabić, direktor JP Pošte Srbije, rekao je da su konkurentnost, tržište, pozicioniranje, javna preduzeća i državna svojina, krupne stvari.\n– Delim mišljenje da imamo javna preduzeća i akcionarska društva, međutim ima i onih koji tvrde da njihove firme nisu javna preduzeća. Ključ svega je vlasništvo. Tamo gde je država vlasnik, ona mora i da gazduje na uman i valjan način. Često se postavlja pitanje da li je uputno da država bude vlasnik, ali ja ću podsetiti da je deset svetskih najprofitabilnijih kompanija u državnom vlasništvu, poput kineskih banaka od kojih je jedna i Centralna kineska banka – rekao je Krkobabić.\nDirektor Pošta se složio sa ministrom Sertićem da je naša Berza u povoju i da tek treba da oživi i istakao da su javna preduzeća kamen o vratu države Srbije.\n– Ako pogledamo fiskalnu konsolidaciju i stanje javnih finansija, i to koliko javna preduzeća treba da zarade u sledećoj godini, svakako da ona predstavljaju teret i na plećima građana. Jedino je Elektroprivreda Srbije krenula u reforme, dok, kako mi se čini, ostali nemaju tu nameru, izgleda da čekaju naređenje ministra. Šta to znači da ne postoji svest i spremnost da se krene u suštinske reformske promene. I još nešto, Pošte Srbije upravo kreću u takvu reorganizaciju – istakao je Krkobabić.\nOn je naglasio da javni sektor ima potencijal i da očekuje da će neka od javnih preduzeća, poput Elektroprivrede Srbije, u narednih godinu do dve „sa lakoćom ubacivati novac u državnu kasu i da tada neće biti problema sa punjenjem budžeta“. Takođe, kako je naglasio, od njih očekuje da iskažu sposobnost da zarađuju, budući da su tržišno pozicionirani, i da konačno počnu da pune državnu kasu a ne da budu na teretu.\n– Kažu da su Pošte Srbije monopolisti. Ne, nisu. Jer u osnovnoj delatnosti, prema podacima RATEL-a, imamo 48 konkurenata, dok ih je u sferi IT komunikacija više od 1.000, a u finansijskoj sferi svih 29 poslovnih banaka. U Pošte Srbije uđe 20 miliona klijenata, a broj finansijskih transakcija je četiri puta veći nego kod svih banaka na teritoriji države. Naše preduzeće radi u svim delovima Srbije, a u pojedinim krajevima gde pružamo usluge nema nijedne banke u krugu od 50 kilometara. Poštar je simbol naše države jer raznosi poštu i u mestima gde ni sveštenika nema. Zbog toga, neki izvode zaključak da su Pošte Srbije monopolisti – precizirao je Krkobabić.\nPrema njegovim rečima, elektronska trgovina dominira i danas je lako naručiti robu preko interneta ili telefona. Čitav sistem preduzeća na čijem je čelu, kako je objasnio, nastoji da se uhvati ukoštac sa konkurencijom, a rezultat toga su 3,4 milijarde dinara bruto dobiti koju je ovaj sistem ostvario u 2013. godini, zatim više od 500 miliona dinara uplaćenog poreza na dobit, a u budžet Srbije to javno preduzeće je 28. novembra uplatilo 2,124 milijarde dinara. Krkobabić je naveo i da je neto dobit u 2013. bila 25 miliona, što je znak da je to preduzeće profitabilno i dodao da će uskoro završiti investiciju vrednu oko 46 miliona evra koja će predstavljati najsavremeniju tehnologiju. Krkobabić je podvukao da kad god se uključi televizor iskoči reklama nekog kablovskog operatera ili banke, a da Pošte nemaju ni slovo od televizijskog marketinga.\n– Naša reklama su povoljne cene i pravovremena usluga. Možemo i moramo da trčimo tržišnu trku sa onim čime raspolažemo. Međutim, moramo biti oprezni dok ne budu definisane izmene u Zakonu o privrednim društvima koji je manjkav i izmene Zakona o javnim preduzećima. Ipak, ne bojimo se konkurencije jer imamo 4.500 šaltera i 15.000 stručnih ljudi. I ne samo to. Pošte su preduzeće koje sve radi samo, bez angažovanja konsultantskih kuća – naglasio je Krkobabić.\nDirektor Pošta saglasio se sa stavom Sertića da nije presudno koliko će radnika u javnom sektoru biti otpušteno, već da ljudi koji ostanu zaista rade i da menadžment obezbedi poslove. Takođe, potrebno je izboriti se sa konkurencijom i pospešiti profitabilnost tih preduzeća.\n– Pošte Srbije ne planiraju otpuštanje i smanjenje broja ljudi, već adekvatnu preraspodelu. Tamo gde nam nedostaju radnici prebacićemo sa mesta gde ih ima više, a takvih je najviše u administraciji. Planiramo da određen broj ljudi, uz dodatnu obuku i edukaciju, pređe na nova radna mesta. U prvoj etapi novog poslovanja prirodan odliv radnika biće dovoljan, a kako se ne bi otpuštali radnici pred penzijom, formiraćemo zaštitne radionice – najavio je Milan Krkobabić.\nOn je objasnio da u tom preduzeću ima bolesnih ljudi koji su po 20 do 30 godina slagali poštu i postavio pitanje da li je rešenje da ih otpuste i stave na teret države. „Naravno da nećemo to da uradimo, već ćemo naći načine da ih zaposlimo u okviru zaštitnih radionica. Naš koncept je novi poslovi, borba sa konkurencijom i punjenje budžeta“, zaključio je Krkobabić.\nMihajlo Jovanović, izvršni direktor za informacione tehnologije, elektronske komunikacije i razvoj JP Pošte Srbije, predstavio je novu makro organizaciju ovog preduzeća i rekao da time žele da izvrše racionalizaciju troškova poslovanja, da doprinesu daljem povećanju prihoda i efikasnosti, ali i da optimizuju administraciju.\n– Nova organizacija je neophodna zbog toga što je tehnološka evolucija Pošte prouzrokovana automatizacijom sortiranja pošte i implementacijom poštansko-tehnološko-informacionog sistema. Ona je napravljena prema poslovima, a ne prema ljudima. Nema otpuštanja kadrova, ali ima interne preraspodele usled prirodnog odliva. Definisali smo novih 10 funkcija preduzeća, smanjili smo radne jedinice sa 35 na 17, to smo uradili i sa sektorima koje smo sveli sa 38 na 25, redukovan je i broj direktora sa 98 na 33, a pokrenuta je procedura za smanjenje broja članova izvršnog odbora. Od januara, kada ova reorganizacija bude stupila na snagu, oglasićemo interne konkurse za mesta ta 33 direktora koji dalje treba da sprovedu novu organizaciju, koju smo inkorporirali 28. novembra u plan za 2015. i sada čekamo saglasnost Vlade Srbije – precizirao je Jovanović.\nSertić: Akcenat na upravljanje promenama\n– U pojedinim medijima senzacionalistički se piše o velikom broju zaposlenih koji će ostati bez posla. Za javna preduzeća nije ključni problem koliko će ljudi otići, već koliko će biti efikasni oni što ostanu i kako će menadžment upravljati preduzećem. Naredne godine u javnom sektoru očekujemo prirodni odliv, jer će, s jedne strane, neki od zaposlenih otići u penziju, a biće i onih koji će preći u privatni sektor. Od procene ciljeva i načina rada unutar svakog preduzeća zavisiće koliko će ljudi biti proglašeno viškom – objasnio je Željko Sertić, ministar privrede u Vladi Srbije, i dodao da bi akcenat trebalo staviti na upravljanje promenama.\nJP Pošte Srbije – podaci za 2013. godinu\n* Bruto dobit 3,4 milijarde dinara\n* Neto dobit 25 miliona dinara\n* Porez na dobit 500 miliona dinara\n* U budžet Srbije uplaćene 2,124 milijarde dinara\nŽeljko Sertić, ministar privrede u Vladi Srbije\n– Ključno pitanje na kojem strani investitori insistiraju odnosi se na to da li su radnici u Srbiji spremni da se, kad ostanu bez jednog posla, upuste u drugi. Tako procenjuju sposobnost i vitalnost menadžmenta, ali i radnika, i naša zemlja ima visoke ocene u tome. Neophodno je, dakle, izaći iz ljušture sigurnosti i shvatiti da danas nijedno radno mesto nije zagarantovano\nMilan Krkobabić, direktor JP Pošte Srbije\n– Kažu da su Pošte Srbije monopolisti. Ne, nisu. Jer u osnovnoj delatnosti, prema podacima RATEL-a, imamo 48 konkurenata, dok ih je u sferi IT komunikacija više od 1.000, a u finansijskoj sferi svih 29 poslovnih banaka. U Pošte Srbije uđe 20 miliona klijenata, a broj finansijskih transakcija je četiri puta veći nego kod svih banaka na teritoriji države\nMihajlo Jovanović iz JP Pošte Srbije\n– Nema otpuštanja kadrova, ali ima interne preraspodele usled prirodnog odliva. Definisali smo novih 10 funkcija preduzeća, smanjili smo radne jedinice sa 35 na 17, to smo uradili i sa sektorima koje smo sveli sa 38 na 25, redukovan je i broj direktora sa 98 na 33, a pokrenuta je procedura za smanjenje broja članova Izvršnog odbora\nIzlazak Sava Manojlovića sa suđenja podstakao diskusiju: Mogu li se snimati suđenja?\nMUP: Uhapšeno još 12 osoba u nastavku akcije Armagedon\nBugarska vlada saopštila je da je postigla dogovor o uvozu američkog tečnog prirodnog gasa (LNG) po nižim cenama od onih koje je do sada nudio ruski Gasprom.


Bačevac u skupštini o slučaju Bakan i policijskom prebijanju Edina Hadžovića - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovnaFeaturedIstaknutoBačevac u skupštini o slučaju Bakan i policijskom prebijanju Edina Hadžovića\nBačevac u skupštini o slučaju Bakan i policijskom prebijanju Edina Hadžovića\nNOVI PAZAR/BEOGRAD – Četvrtog marta 2019. godine u Zemunu, prelazeći ulicu na pešačkom prelazu, pokošen je student Ernad Bakan, novopazarac, koji posle dva dana umire u zemunskom KBC. Strašna slika njegove pogibije, koja se širila internetom, šokirala je sve građane Srbije i naročito pogodila i prestravila roditelje koji su svoju djecu poslali na studiranje u neki od centara .\nOd početka ovog slučaja bilo je nejasnoća i nelogičnosti u sprovođenju predistražnih radnji, tako da sam 27. marta zatražio informacije o datom slučaju od ministarstva pravde i apelovao na ministarku pravde Nelu Kuburović, da se sa posebnom pažnjom i pijetetom odnosi prema ovom slučaju. 20. maja dobio sam odgovor od ministarke da Treće osnovno javno tužilastvo u Beogradu postupa po krivičnoj prijavi MUP-a protiv okrivljenog i preduzima radnje u skladu sa zakonom. Međutim već 237. dana od kobnog događaja traju predistražne radnje. Već 237. dana nije pokrenut postupak odnosno suđenje pred nadležnim sudom.\nStoga pitam ministarku pravde Nelu Kuburović zašto se po ovom slučaju ne pokreće postupak i zašto ne zapčinje suđenje pred nadležnim sudom?\nPredugo trajanje predistražnih radnji porađa ozbiljnu sumnju kod porodice nastradalog i građana koji se interesuju za slučaj da se želi nešto sakriti ili zaobići. Ako treba da predistražnje radnje traju bezmalo godinu dana, šta očekivati, koliko treba suđenje da traje. Rekao sam tada pa i sada želim da ponovim, da unesrećenim roditeljima ništa ne može biti zamena za njihov neutešni gubitak. Jedino je pravda i istina za njih lekovta.\nJos jedan incident u Novom Pazaru je uznemirio javnost. Naime u jednom kafiću prilikom proslave dečijeg rođendana je došla policija. Jedan od roditelja, Edin Hadžović, pokušao je da zaštiti decu i nakon kraće rasprave sa policijom jedan od policajaca ga udara pesnicom u lice. Snimak ovog događaja je takođe dospeo u javnost preko društvenih mreža. Edin Hadžović je nakon privođenja zatražio lekarsku pomoć i u medicinskoj ustanovi konstatovane su mu teške telesne povrede u predjelu lica. Na snimku se jasno vidi da je policajac prekoračio svoja ovlašćenja i prekomerno upotrebio silu. Ovakva reakcija policije je izazvala proteste ispred policijske uprave u Novom Pazaru. Učesnici protesta među kojima je bilo i nekoliko čelnika nevladinih organizacija su nosili parole “Mi vas placamo vi nas bijete”, “Pravda za Limara”, “Stop batinašima”, itd. Direktor policije Vladimir Rebić se nakon toga sastao se sa učesnicima protesta u Novom Pazaru. On je tada naglasio da nasilje od strane policajaca niti bilo kod građanina ne može biti tolerisano, nakon čega je pokrenuta procedura kojom bi se utvrdilo da li je bilo prekoračenja ovlašćenja prilikom intervencije kada je povređen Edin Hadžović. Uprava kriminalističke policije je završila sve istrage. Međutim ništa se ne dešava i ceo slučaj stoji već duže vrijeme. Odugovlačenje rađa sumnju da se nešto želi sakriti ili da se zeli izbeći sankcionisanje policajca protiv koga se vodi postupak. Da bi izbegli svaku sumnju i ojačali poverenje u policijske sluzbenike nase zemlje:\nZahtevam od nadležnog ministarstva da mi dostavi informaciju da li je zavrsena procedura i da li je utvrđeno da je u ovom slučaju došlo do prekoračenja ovlašćenja od strane službenog lica ?\nPrethodni tekstTužilaštva u Novom Pazaru dobijaju po još jednog zamenika\nSledeći tekstHabibović: Udruženi protiv vršnjačkog nasilja


KRIZNI ŠTAB ODLUČIO: SRBIJA OD SUBOTE UVODI SANITARNU KOVID PROPUSNICU - Page 2\n20. oktobra, 2021 Vesti iz Srbije Napišite komentar\nAna Brnabić je zamolila sve građane da poštuju sanitarne mere, nošenja maski najviše, da drže distancu i kako je rekla “vakcinacija, vakcinacija, vakcinacija”.\nJedan od novinara je upitao kako će se izvršavati kontrole u manjim sredinama i seoskim sredinama. Ana Brnabić je rekla da se ne može sve iskontrolisati i da je odgovornost na građanima.\nTagovi: korona virus - sanitarna propusnica - Srbija\nDodao je da se i u “besmislenom sudskom procesu” videlo koliko tužilac laže. “Kažu kako je u Srbiji ispod 50 odsto vakcinisanih građana Srbije, nemojte da lažete jer je zvanično vakcinisano 58 odsto, to je mnogo više od onog što je tužilac rekao, to je i više nego u nekim zemljama EU, posebno zemalja u\nVasiljevdan se kod Srba slavi kao krsna slava, a kod Grka i Rusa kao imendan. Kada je za kalendarski početak nove godine uzet 1. januar, tada je Mali Božić počeo da se slavi kao Srpska Nova godina. Za ovaj dan vezuju se mnogi običaji, a postoje i sujevrja šta na ovaj dan ne bi trebalo\nTim rečima je francuski pisac Lamartin opisao karakternu osobinu srpskog naroda koji se borio za svoju slobodu u 19. veku. Svakim novim izazovom, taj karakter se iznova potvrđuje. U tvojim venama teče slobodarski duh tvojih predaka. Svi smo uz tebe!”, napisao je on.\nOno što bi sigrno smanjlo broj saobračajnih nezgoda i prekršaja jeste to da se pooštri kaznena politika koja je očigledno previše blaga. Ministar Vulin je ponovio da se zalaže za oštriju kaznenu politiku i da se svakom ko pijan i drogiran sedne za volan i izazove saobraćajnu nezgodu sudi za pokušaj ubistva. Ministar je ostakao\nNa sednici će najpre biti analizirana epidemijska situacija, koja nimalo nije dobra od početka godine. Gužve su velike u i ispred kovid ambulanti, a polako se povećava i broj prevoza do bolnica kovid pacijenata. To pokazuju izveštaji Hitne pomoći o interkliničkom prevozu. Večeras je doček srpske Nove godine, a uglavnom su svi gradovi imali organizovan\nJoš 1970. godine Milica se odlučila za dobro delo kad se Infantini rodio, odlučila da mu da krv čim su je kontaktirali za pomoć. Pritom, Milica je samo par meseci pre toga imala tešku operaciju tumora materice. Đani i njegova porodica su potom 20 godina pokušavali da nađu humanu donatorku, ali bezuspešno. Zahvaljujući domaćim medijima,\nPristojan može da se kupi za oko 1.500 do 2.000 evra. Cena može da ide i znatno naviše, ukoliko uzimate „ozbiljniji“ model ili dodajete razne opcije kao što su baterija većeg kapaciteta. Neki električni skuteri imaju mogućnost lakog vađenja baterije, tako da možete jednu da izvadite i stavite na punjenje, a drugu ubacite i nastavite\n,,Ekipa Grobari Pariz je za Božićne praznike finansirala kupovinu 150 paketića za decu sa Kosova, ovom prilikom podeljeni su paketići deci socijalno ugroženih porodica. Podeljeno je 120 paketića deci iz Kosovske Mitrovice, i 30 paketića deci iz Vučitrna i Gojbulja. Ovom prilikom naša grupa je nastavila tradiciju pomoći Srpskim porodicama na Kosovu i Metohiji. KOSOVO\nSvečana akademija povodom Dana Republike Srpske završena je sinoć u Sportskom centru Borik u Banjaluci. Prisutnim na akademiji obratili su se patrijarh srpski Porfirije, srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik, predsednik Republike Srpske Željka Cvijanović, premijer Srbije Ana Brnabić. Željka Cvijanović uručila je povodom Dana Republike Srpske ordenje zaslužnim organizacijama i pojedincima koji su ličnim


Beloruski protesti s ulica prešli u arenu\nBeloruska košarkašica Jelena Leučanka posle postizanja koša na utakmici protiv Japana na Letnjim olimpijskim igrama 2016. u Brazilu\nPosle ulaska beloruskih postizbornih protesta u sportsku arenu, sportisti koji bojkotuju takmičenja ili učestvuju na antivladinim skupovima biće neko vreme skrajnuti ako se vlasti pitaju, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nVlasti su to jasno stavile do znanja prošle nedelje, kada je muški rukometni klub Vitjaz izbačen iz sale za treniranje sa zabranom učešća u nacionalnoj ligi pošto se pridružio sve većem spisku sportista i timova koji su pokazali solidarnost s demonstrantima koji zahtevaju da Aleksandar Lukašenko napusti predsedničku palatu.\nBeloruski rukometni savez kaznio je klub iz Minska pošto je bojkotovao utakmicu s Mašekom iz Mogiljova u znak podrške košarkaškoj zvezdi Jeleni Leučanki, liderki protesta beloruskih sportista koja je 30. septembra osuđena na 15 dana zatvora zbog učešća u neodobrenim demonstracijama protiv Lukašenka.\nRukometni klub Vitjaz saopštio je da nema "moralno pravo" da igra utakmicu (arhivska fotografija)\nHapšenje i izricanje presude 37-godišnjoj Leučanki izazvali su veliku uzbunu u beloruskom sportskom svetu. Kao reprezentativka i olimpijka koji je igrala u univerzitetskoj ligi u SAD i potom u WNBA, kao i ruskoj Superligi, Leučanka je zvezda u Belorusiji s globalnim značajem.\nLeučanka je uhapšena 30. septembra na aerodromu u Minsku dok se pripremala da ode iz zemlje radi lečenja. Kasnije tog dana sud ju je proglasio krivom za kršenje zakona zato što je javno izrazila svoje mišljenje, pozivanjem na fer izbore i nošenjem transparenta s natpisom "Sportisti su uz narod". Sportske ličnosti širom sveta izrazile su podršku Leučanki, Belorusi su pozvani da bojkotuju takmičenja dok ona ne bude puštena.\nRukometni klub Vitjaz je posle presude saopštio da je kazna "sramotna" i "nelegalna", navodeći da nema "moralno pravo" da odigra prvenstveni meč s Mašekom 30. septembra.\nVitjaz je naveo da je u pismu Beloruskoj rukometnoj federaciji, na čijem čelu se nalazi Lukašenkov saveznik Vladimir Kanapljev, izjavio da "svesno preduzima taj korak u znak protesta zbog bezakonja i nasilnog pritiska na građane Belorusije".\nKlub je na društvenim mrežama 1. oktobra objavio da ga je suspendovao Rukometni savez. Sledećeg dana je izneo detalje, navodeći da mu je zabranjeno učešće u beloruskom rukometnom prvenstvu, kao i kup takmičenju, kao kazna zbog kršenja pravila lige. Klub je 3. oktobra objavio da mu je potrebna nova sala, jer je izbačen iz one koju je koristio.\n"Nevolja ne dolazi sama i desilo nam se da nam je oduzeto mesto za trening", naveo je klub na Instagramu, moleći vlasnike sala koji mogu da pomognu da se obrate Vitjazu.\n"Zahtev da se čuje vaš glas"\nLeučanka visoka 1,96 metara, koji igra na poziciji centra i jedna je od najpoznatijih beloruskih sportistkinja, bila je aktivna u demonstracijama protiv Lukašenka i njegovog režima. Ona je liderka pokreta Slobodno udruženje beloruskih sportista (SOS BY), koje je formirano ubrzo posle spornih beloruskih predsedničkih izbora 9. avgusta na kojima je zvanično pobedio Lukašenko, ali za koje opozicija tvrdi da su namešteni. Leučanka se pojavljivala se na mitinzima i objavljivala je slike kako nosi zabranjene crveno-bele boje koje je usvojila opozicija.\nKazna Jeleni Leučanki izazvala je šok i protest sportista.\nLeučanka je otvoreno izražavala svoje stavove, objavljujući video saopštenje s potpisom SOS BY u kojem je iznela svoje argumente za promenu. U septembru je za beloruski servis RSE-a rekla da jedini način da se ide napred "više nije molba, već zahtev da se čuje vaš glas".\nOna je takođe među više od 680 beloruskih sportista koji su pozvali belorusku vladu da izbore proglasi nevažećim, oslobodi sve pritvorene demonstrante i političke zatvorenike i da identifikuje i kazni odgovorne za premlaćivanje i zlostavljanje građana pritvorenih tokom mirnih demonstracija.\n"Ludnica" u Minsku\nRukometni klub Vitjaz nije jedini u izražavanju protivljenje zatvaranju Leučanke.\nKatarina Snicina, kapitenka reprezentacije koja sada igra u Turskoj, rekla je 1. oktobra za RSE da je zabrinuta za sportiste koji su potpisali otvoreno pismo. Snicina, čije ime je 11. na listi, neposredno pre Leučanke, rekla je da je njena saigračica bila spremna da ide u zatvor i da je izrazila uverenje da stvari drži pod kontrolom.\nSnicina je rekla da je ipak šokirana što je Leučanka dobila 15 dana zatvora, rekavši da je teško govoriti o sportistima koji su "bačeni u zatvor samo zato što izražavaju građanski stav".\n"To nije samo neko ime beloruske košarku, ona ima međunarodni značaj", rekla je Snicina, opisujući svoju zemlju u ovom trenutku kao "ludnicu".\nDaleko od Belorusije, drugi košarkaški profesionalci, poput Enesa Kantera iz NBA, izrazili su negodovanje zbog kazne Leučanki. "Treba je osloboditi!", poručio je 1. oktobra na Tviteru (Twitter) centar Boston Seltiksa.\nPodrška Leučanki nastala je na solidarnosti beloruskih sportista s opozicijom posle izbora, s mnogim sportistima koji govore protiv Lukašenka, dok neki čak odbijaju da igraju dok on ne ode.


Prostata-biljna formula za poboljsanje rada prostate i mokracnih kanala – Zdravlje s juga\nObjavljeno 21/02/2015 30/09/2018\n-Pocetna doza iznosi 60 kapi od 4-6 puta dnevno-doze mogu da se povecavaju u zavisnosti od konkretnog stanja pacijenta sto je relativna stvar koja se razlikuje od slucaja do slucaja,ne postoje nikakve nuspojave i nezeljeni efekti jer se radi o potpuno prirodnom estrakovanom bilju koje i u najvecim kolicinama ne moze da steti.\n-Sustinski i glavni sastojci ove formule nadasve pomazu u uravnotezenju i odrzavanju rada hormona, posto je prostata jedna od glavnih zlezda endokrinog sistema.Zen Sen je nenadmasan u ostvarivanju ravnoteze muskih hormona ojacavajuci opste stanje i samu vitalnost,stvarajuci i poboljsavajuci osecaj poleta i zivotne energije. Osobe koje imaju hormonalnih problema,imaju velikih problema sa depresijom i osecajem potistenosti.Neznaju sta ce sa svojim zivotom,jednostavno su bez cilja i ikakve ambicije,volje zelje i odlucnosti.Sarsaparila doprinosi uspostavljanju zdravlja i ravnoteze samog hormonalnog sistema,podize opsti energetski status,jacajuci pritom sam mentalni sistem i libido.Ostvaruje osvezavajuci i tonizirajuci efekat na ceo organizam,pritom obezbedjujuci osecaj poletnosti muskosti i zivotne energije.Zen Sen takodje pospesuje obezbedjivanje adekvatne cirkulacijeodnosno protoka krvi do same prostate,sto je sustinski problem kod ovakvih slucajeva,posto je prostata obicno rapidno uvecanja bilo da se radi o raku odnosno tumoru ili o problemu same funkcionalnosti prostate.\n-Uva i kopriva su biljke koje nenadmasno doprinose ciscenju samih mokracnih kanala i pospesivanju rada bubrega koji zajedno sa prostatom sacinjavaju nerazdvojivu celinu koja funkcionise u medjusobnom sadejstvu…samim tim doprinose pravilnom i adekvatnom radu prostate.Upravo iz ovih razloga je od velokog znacaja za pravilno saniranje problema koriscenje i tinkture za bubrege radi jos efektivnijeg izlecenja.Naravno preporucuje se konzumiranje set paketa osnovnih tinktura koje se piju kod svakog zdravstvenog problema da bi se resio na adekvatan i najbolji moguci nacin.Tuja je cuvena stara biljka za prociscavanje krvi,najvise su je koristilii provereni i vise nego uspesni lekari prirodne medicine starog kova.Danas kod modernih nazovi „herbalista “ vise nije u modi jednostavno je zaboravljeno za nju , a tako je snaznog i efektivnog dejstva pri resavanju problema ovoga tipa.\n-Najvitalniji i oplemenjujuci sastojak ove biljne formule jeste Testerasta palma koje efikasno pomaze kod svih oboljenja prostate od benignog uvecanja ,prostatitisa do samih nastalih tumora i kancerogenog tkiva…Ova specificna vrsta palme sadrži veliku količinu koncentrovanih slobodnih masnih kiselina, koje su od vitalnog značaja za pravilno funkcionisanje prostate. Kao jedna od glavnih aktivnih komponenti smatra se beta-sitosterol, supstanca koja doprinosi zdravlju prostate, jača imunitet i smanjuje holesterol.\n-Pored svega navedenog neizostavnu ulogu imaju neprevazidjeni oblozi od ugrejanog ricinusovog ulja na predeo same prostate uz praktikovanje bilnjih rektalnih umetaka sa izgnjecenim ili sitno iseckanim najjacim prirodnim antibiotikom i dezinfikatorom samim belim lukom.\n-Prilikom izlecenja mora da se primenjuje celokupan program lecenja prirodnim putem(kao i kod svakog zdravstvenog problema).Mora da se primenjuje “temelj izlecenja” –post na sokovima i kasnije biljna presna ishrana uz koriscenje set-paketa osnovnih tinktura koje se piju kod svakog zdravstvenog problema(nista nemoze da se izleci prirodnim putem ako se ne postuju odredjeni prirodni zakoni ishrane i nacina zivota). Prava moć ovog programa je u njenom temelju – biljnoj ishrani, uz koju ide i proces pročišćavanja creva. Bilo koje rezultate da dobijete, oni su ogledalo vaseg i samo vaseg truda da ispunite ceo program lečenja.\nJedan komentar na “Prostata-biljna formula za poboljsanje rada prostate i mokracnih kanala”


Portal Sarajevo-RS.com - Prikupljeno 3.000 potpisa protiv nabavke skupocjenih automobila\nPrikupljeno 3.000 potpisa protiv nabavke skupocjenih automobila\npetak, 25 avgust 2017 12:12\nČekaju potez ministara\n„Tri hiljade ljudi misli isto što i mi. Svaka borba se isplati, a ova naša je već uštedela 225.000 KM. Ministar Igor Crnadak je odustao od automobila vrednog 100.000 KM, a gradonačelnik Bijeljine od automobila vrednog 125.000 KM. Očekujemo da i ministar prosvete i kulture Dane Malešević, te ministar trgovine i turizma Predrag Gluhaković povuku iste poteze“, kaže gradski odbornik Draško Stanivuković.\nDodaje da je na jučerašnjem kolegijumu banjalučke Skupštine i ostalim kolegama u Gradskoj upravi predložio da popišu peticiju, ali da su ga svi ignorisali.\nIma i jeftinijih automobila za ministre\nPored toga što su sakupili više od 3.000 potpisa, poručuju da će istrajati do kraja.\n„Želimo da sakupimo što više potpisa, kako bi poruka bila što jača. Peticiju najverovatnije u utorak šaljemo u Vladu Srpske. Daćemo im određen rok da postupe po našim zahtevima ili će uslediti masovni protesti“, poručio je Stefan Blagić, ispred Organizacije „ReStart“.\nViše iz ove kategorije « Mašović, Jurišić i Perišić na čelu Instituta za nestala lica BiH SDS podnio krivičnu prijavu protiv Riste Marića »


Svetska banka: Regionalni pad ekonomskih aktivnosti na Zapadnom Balkanu biće između 3 i 5,6% - Dijalog.net\nNaslovna Politika Svetska banka: Regionalni pad ekonomskih aktivnosti na Zapadnom Balkanu biće između 3 i 5,6%\nPostavljeno 29. April 2020.\nVašington, 29. april 2020. – Srbija će se u 2020. suočiti sa padom privrede od 2,5%, pod uslovom da mere za obuzdavanje širenja pandemije korona virusa budu ukinute do kraja juna a postepeni oporavak počne u drugoj polovini godine, pokazuje poslednje izdanje Redovnog ekonomskog izveštaja Svetske banke (SB).\nNa Kosovu se očekuje pad od 4,5%.\nSrpska privreda mogla bi imati i pad od 5,3%, navedeno je u izveštaju SB, ukoliko se ostvari pesimističan scenario koji je takođe razmatran a koji predviđa ukidanje mera za sprečavanje širenja virusa na kraju avgusta i oporavak ekonomskih aktivnosti u poslednjem tromesečju godine.\n“Vlada Srbije brzo je reagovala na ekonomske izazove izazvane krizom usled pandemije virusa COVID-19, usvajanjem programa pomoći u iznosu od 5,2 milijardi evra“, kazao je šef kancelarije Svetske banke u Srbiji Stiven Ndegva.\nOn je rekao da će se ekonomija Srbije povratiti u ovoj godini, ukoliko “ambiciozan program” koji se bavi problemima zapošljavanja, malih i srednjih preduzeća i likvidnošću, bude u potpunosti sproveden i uklopljen sa sprovođenjem dugotrajnih strukturnih reformi.\nIz SB su naveli kako očekuju da će regionalni pad ekonomskih aktivnosti na Zapadnom Balkanu biti između 3 i 5,6%.\n“Obim recesije će zavisiti od trajanja pandemije u Evropi. Iako je ekonomski uticaj tekuće pandemije u regionu teško predvideti, postoji vrlo malo sumnje da će ova pandemija izazvati rasulo u životima širom regiona – opterećujući zdravstvene sisteme, parališući ekonomske aktivnosti i podrivajući dobrobit ljudi“, kazala je direktorka SB za Zapadni Balkan Linda Van Gleder.\nPrema njenim rečima, srednjoročno se očekuje snažan oporavak rasta u regionu, sa postepenim vraćanjem ekonomskih aktivnosti u normalu, ali to, kako je istakla, takođe zavisi i od trajanja i intenziteta trenutne krize, kao i od koraka koje će donosioci politika preduzimati u rešavanju problema izazvanih pandemijom.\nOcenjeno je i da će recesija u svim zemljama Zapadnog Balkana pokrenuti značajan pad domaće i strane potražnje tokom pandemije.\nUkazano je da ograničenja putovanja i mere društvenog distanciranja imaju posebno dugotrajan uticaj na turizam i usluge, a usluge čine oko 50% ukupne zaposlenosti u pet zemalja u regionu i 75% u Crnoj Gori.\nPrekidi u snabdevanju i niža potražnja dodatno utiču na mnoge proizvodne sektore, dok ograničenja likvidnosti i akutna nesigurnost guše investicije, navela je SB.\nGlavni rizik za Zapadni Balkan, prema oceni SB, jeste činjenica da bi produžena pandemija, kao i dublja recesija u Evropskoj uniji, mogle da otežaju upravljanje nadolazećom ekonomskom krizom.\nPrema izveštaju SB, brze, smele i pažljivo osmišljene mere ublažavanja mogu ograničiti društveni i ekonomski uticaj ove krize.\nVlade svih šest zemalja najavile su fiskalne i socijalne mere za podršku domaćinstvima i preduzećima tokom vanredne situacije – u rasponu od 1 do 6,7% BDP.\nMeđutim, sve više ljudi na Zapadnom Balkanu oslanja se na samozapošljavanje, rad sa skraćenim radnim vremenom i prihode od neformalnih aktivnosti, ukazala je SB.\nOve grupe su osetljive na krizu, ali ih je teško podržati konvencionalnim merama.\nPrema navodima iz izveštaja, možda će biti potrebna dodatna podrška – prilagođena lokalnom kontekstu – kako bi se pružila podrška svim ugroženim grupama u regionu.\nKao primer je navedeno da je nekoliko zemalja Zapadnog Balkana najavilo proširenje obuhvata postojećih programa socijalnih transfera radi podrške samozaposlenim porodicama i većem broju osetljivih pojedinaca.\nS obzirom da nije sigurno koliko će ova kriza trajati, donosioci politika svuda se suočavaju sa istiom dilemom u donošenju politika: korišćenje celokupnog fiskalnog prostora za ublažavanje neposrednog uticaja može biti štetno ukoliko kriza potraje.\nIzveštaj je, kako je saopšteno, usredsređen na makroekonomski uticaj korona virusa u zemljama Zapadnog Balkana i priprema teren za dodatne analize.\nSerija kratkih dokumenata Redovnog ekonomskog izveštaja, koji će se baviti uticajem na pojedinačne ekonomske oblasti, socijalne sektore i siromaštvo i distribuciju prihoda u regionu, biće objavljena naknadno u toku maja, navedeno je u saopštenju.\nSvetska banka prognozira da će privreda Kosova u ovoj godini imati pad od 4,5%, nakon čega bi trebalo da usledi usledi oporavak i rast u 2021.\nU saopštenju se ističe da su epidemija korona virusa i neophodne mere prevencije prouzrokovale neviđeni pritisak na investicije, privatnu potrošnju, ali i na izvoz i iznos doznaka iz dijaspore.\nU SB su ocenili da će, iako se potrošnja može vratiti sa oporavkom ekonomije, izvozu usluga i ulaganjima biti potrebno duže vreme da se oporave i u tom kontekstu javni prihodi će se značajno smanjiti.\n“Svetska banka je posvećena tome da ostane snažan partner za Kosovo tokom ovih teških vremena, a naši timovi rade na tome da pomognu Kosovu da što pre odgovore na krizu COVID-19“, rekao je direktor SB za Kosovo Marko Mantovaneli.\nSB finalizuje program aktivnosti koji bi mogao da pređe 120 miliona evra, kako bi se podržalo Kosovo u upravljanju i ublažavanju uticaja korona virusa na privredu.\n“Ovaj program uključuje novi projekat sa ubrzanim procedurama za odgovor na hitne prioritete zdravstvenog sektora i zaštitu prihoda domaćinstava, restrukturisanje već odobrenih projekata za mobilizaciju sredstava za podršku malim i srednjim preduzećima, kao i budžetsku podršku za ekonomski oporavak i za pomoć vlastima da ispune svoje potrebe za finansiranjem“, navedeno je u saopštenju, prenosi Euractiv.\nOznakegodišnji izveštajSvetska banka\nPrethodno Nezadovoljavajuće stanje slobode medija u Evropi\nSledeće EU najavila podršku od 3,3 milijarde evra za hitne zdravstvene i humanitarne potrebe zbog pandemije na Zapadnom Balkanu\nIDMC: U svetu rekordnih 50,8 miliona interno raseljenih\nŽeneva, 28. april 2020. – U svetu je zbog konflikata ili prirodnih katastrofa interno rase…\nReporteri bez granica: Srbija nazaduje u medijskim slobodama\nPariz, 21. april 2020. – Srbija je pala za tri mesta na listi medijskih sloboda koju…\nTop Tags vladavina prava Evropska komisija mediji Civilno društvo mladi Društvo Vlada Republike Srbije istraživanje Srbija i Evropska unija evropske integracije ljudska prava Evropska unija OCD konkurs lokalna samouprava


Naplatili 11 miliona eura duga – Bankar.me\nOctober 2, 2020 CRNA GORA, FINANSIJE, SVE VIJESTI Leave a comment\nPoreska uprava je od početka tekuće godine naplatila blizu 11 miliona eura poreskog duga u skladu sa Zakonom o reprogramu poreskog potraživanja, rečeno je Pobjedi iz ove institucije.\nOni navode da su ukupni prihodi od početka primjene reprograma 74,9 miliona eura.\n– Od toga je od pravnih lica naplaćeno 60,2 miliona, od fizičkih blizu 9,9 miliona, a od lokalnih preduzeća i javnih ustanova blizu 4,87 miliona eura – objasnili su iz Poreske uprave.\nNa pitanje da li su zadovoljni naplatom reprogramiranih obaveza, iz ovog državnog organa su kazali da ona u ovom momentu iznosi 71,58 odsto u odnosu na dospjele poreske obaveze.\n– Na osnovu iskustva iz prethodnih godina i planova za naplatu, Poreska uprava je na godišnjem nivou po osnovu reprograma projektovala prihode od oko 20 miliona eura. A na ostvarenje naplate obaveza kroz reprogram uticala je Uredba o uslovima za odlaganje naplate dospjelih poreskih i neporeskih potraživanja, donijeta kao jedna od mjera za saniranje ekonomske krize izazvane pandemijom zarazne bolesti kovid-19. Ovom uredbom poreskim obveznicima omogućeno je da odlože naplatu reprogramiranih obaveza koje su dospijevale u martu, aprilu i maju, i izmire u 24 mjesečne rate, te je samim tim rok dospjeća ovih obaveza pomjeren – objasnili su iz PU.\nNa pitanje koliki je ukupni poreski dug, iz Poreske uprave su kazali da je on na kraju prošle godine iznosio preko 378 miliona, što je za oko 20 miliona eura manje nego na kraju 2018.\n– Taj dug je 210 miliona eura manje u odnosu na prethodni četvorogodišnji period, zahvaljujući naporima uloženim radi povećanja efikasnosti rada Poreske uprave u ovoj oblasti, a koji u kontinuitetu prate Međunarodni monetarni fond i Državna revizorska institucija – objasnili su iz PU.\nIz ove institucije objašnjavaju da su na kretanje poreskog duga od početka tekuće godine uticale brojne okolnosti, uključujući i pandemiju zarazne bolesti kovid-19, koja se odrazila na sve aspekte rada kako privrednika, tako i Poreske uprave.\n– Pandemija je rezultirala odlaganjem naplate poreskih i neporeskih potraživanja od 45 miliona eura – kazali su iz PU.\nPored toga što je kroz reprogram od početka godine naplaćeno 11 miliona eura, treba, kako ističu, pomenuti i obaveze nekih od najvećih poreskih dužnika, poput Montenegro erlajnza Podgorica, koje su naplaćene dostupnim zakonskim mehanizmima.\nIz ovog poreskog organa kažu da i pored otežanih uslova u poslovanju, poreska disciplina nije opala.\n– Uprkos otežanom poslovanju i činjenici da ogromnom broju obveznika, i to onih koji rade u ključnim djelatnostima za crnogorsku privredu, uopšte nije bio dozvoljen rad, te da je ljetnja turisticčka sezona bila nezapamćeno loša, nije se pokazao trend pada tokom prethodnih mjeseci. Najveći broj poreskih obveznika prijavljuje poreske obaveze i u najvećoj mogucoj mjeri ih i izmiruje – precizirali su iz Poreske uprave.\nPOJMOVIPoreska uprava Poreski dug\nPrevious Moj Lab – Prva privatna laboratorija specijalizovana za PCR testiranje na virus COVID-19\nSljedeći 6 najboljih biznis knjiga u 2020.


Zbog Zemanovih izjava Kosovo odustalo od samita u Pragu - Vijesti.me\nSTIGLA REAKCIJA PRIŠTINE\nZbog Zemanovih izjava Kosovo odustalo od samita u Pragu\nNakon riječi predsjednika Zemana u Beogradu, kako saznaje ČTK, na samitu u Pragu za sada nema nijednog potvrđenog gosta Edit\n2354 pregleda 2 komentar(a)\nPrag: Ilustracija (Foto: Shutterstock)\nAgencija BETA 11. septembar 2019, 16:27\nZbog izjava češkog predsjednika Miloša Zemana da voli Srbe a da ne voli Kosovo i najave da će pokušati da vidi da li Češka može da povuče priznanje nezavisnosti Kosova vlasti u Prištini demonstrativno su danas odustale od učešća na samitu premijera zemalja Višegradske grupe i Zapadnog Balkana u četvrtak u Pragu, javlja češka agencija ČTK.\nNakon riječi predsjednika Zemana u Beogradu, kako saznaje ČTK, na samitu u Pragu za sada nema nijednog potvrđenog gosta. Kosovo je trebalo da predstavlja potpredsjednik vlade ali češki domaćini pregovaraju da Kosovo ipak bude predstavljeno makar na nekom nivou.\nReakcije u samoj Češkoj izazvala je već izjava predsjednika Zemana po slijetanju na aerodrom u Beogradu u utorak, da voli Srbiju i Srbe ali da ne voli Kosovo, a šef češke diplomatije Tomaš Petšiček nastojao je danas da tu izjavu pretvori u šalu, da predsjednik ne voli Kosovo jer je pobedilo češku fudbalsku reprezentaciju ovih dana pa ga kao navijač ne voli.\n"Kada bih htio da budem surov, rekao bih neka na pisti na aerodromu mrmlja šta god hoće. Spoljnu politiku i njen pravac određuje vlada", kazao je lider opozicione stranke STAN Vit Rakušan.\n"To nije moguće. Ako je neka država priznata, ne možemo da kažemo da ne postoji", kazao je povodom Zemanove današnje najave da će se posavjetovati sa češkim zvaničnicima da li Češka može da povuče priznanje Švarcenberg koji je bio šef češke diplomatije u vladi premijera Mireka Topolaneka kada je priznavala Kosovo u maju 2008. godine.\nPredsjednik Senata češkog parlamenta Jaroslav Kubera rekao je danas dnevniku Mlada fronta Dnes da je Zeman pominjao povlačenje priznanja Kosova samo zato da se dopadne Srbima.\n"Rekao je to da se dopadne Srbima. Ništa iz toga ne proističe. On nema nikakvu pravnu moć da to promijeni. Predsjednik može da priča šta hoće ali on nije taj koji može nešto da uradi. Opet će to biti rasprava ni o čemu", kazao je Kubera.