Oko 70 odsto sirovina u “Vitaminci” iz Srpske\n13.10.2013. / 13:47\nBANJALUKA, Ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Stevo Mirjanić izjavio je da će oko 70 odsto sirovina, koje će banjalučka fabrika “Vitaminka” preraditi u ovoj godini, biti nabavljeno sa područja Srpske, dok će ostali dio biti uvezen.\n“To je posebno važno jer Vlada Srpske i resorno ministarstvo podržavaju proizvodnju sirovina koja je usmjerena u prerađivačke kapacitete. Vlada stimuliše prehrambenu industriju da bi se povezala sa primarnim proizvođačima iz okruženja i Republike Srpske i tako sirovinu pretvorila u proizvod namijenjen domaćem tržištu i izvozu”, naglasio je Mirjanić.\nOn je naveo da će “Vitaminka”, prema informacijama rukovodstva, ove godine proizvesti oko 12.000 tona gotovih proizvoda, te preraditi od 5.000 do 6.000 tona sirovina.\nMirjanić je napomenuo da “Vitaminka” ove godine treba da izveze više od 20 odsto svojih proizvoda, a oko 80 odsto namijenjeno je domaćem tržištu.\nOn je istakao da je poznato da je “Vitaminka” fabrika koja duži niz godina ima dobar proizvodni program i da uživa ugled potrošača.\n“Drago mi je da se i danas može potvrditi uloga `Vitaminke` kao dobrog proizvođača, koja ima dobre sirovine i proizvodnju”, rekao je Mirjanić koji je danas posjetio ovu fabriku.\n“Vlada i Ministarstvo dosta ažurno isplaćuju i ostale subvencije poljoprivrednicima. Sva zaostala plaćanja iz 2012. godine smo platili i to u iznosu od 48 miliona maraka, a za tekuće subvencije izdvojili smo i platili oko 23 miliona KM”, naveo je Mirjanić.\nDirektor “Vitaminke” Žarko Mikić rekao je da mu je žao što radnici u ovom preduzeću nemaju veće plate, dodajući da su primanja redovna.\n“Najveći dio subvencija biće usmjeren na umanjenje efekata povećanja cijena, jer je godina bila loša”, rekao je Mikić.\nOn je istakao da “Vitaminka” neće imati dovoljno sirovina, jer je većina kultura uništena, te da se mora pronaći način da budu umanjeni negativni efekti loših klimatskih uslova. Srna\nTagovi: banjalucka fabrika vitamnkapreradasirovinestevo mirjanic


Srpske rukometašice obezbedile učešće na kvalifikacionom turniru za Olimpijske igre - Sputnjik Srbija\n09:18 26 Februar 2020\nSrpske rukometašice obezbedile učešće na kvalifikacionom turniru za Olimpijske igre\n11:31 11.12.2019 (osveženo 12:08 11.12.2019) Preuzmite kraći link\nRukometašice Srbije odigrale su nerešeno protiv Danske — 26:26 u meču Grupe 1 druge faze Svetskog prvenstva u Japanu.\nU dramatičnom meču, neizvesnom do samog kraja, igračice selektora Ljubomira Obradovića osvojile su zlatan bod kojim su obezbedile treće mesto u grupi i time direktno ostavile Dansku bez šansi za plasman na Olimpijski turnir u Tokiju.\nReprezentacija Srbije će, ako Norveška pobedi Nemačku u meču koji se igra u 12.30, u petak igrati za peto mesto na turniru.\nAko kao pobednik izađu Nemice, naše devojke će igrati za sedmo mesto protiv Crne Gore ili Švedske.\nNajbolja ekipa na turniru direktno će obezbediti plasman na Olimpijske igre u Japanu, dok će najboljih šest izboriti plasman na jedan od tri kvalifikaciona turnira.\nNa kvalifikacioni turnir su se već plasirale Rusija i Holandija (koja je bila u našoj grupi). Francuska je obezbedila direktan plasman na OI kao šampion Evrope, Brazil kao šampion Amerike, dok je Argentina takođe izborila plasman na kvalifikacioni turnir.\nIz Azije se već plasirala Južna Koreja kao kontinentalni šampion, dok će Kina takođe učestvovati na kvalifikacionom turniru.\nUkoliko reprezentativke Srbije budu uspešne na kvalifikacionom turniru, biće to prvi plasman naših rukometašica na Olimpijske igre posle 32 godine.


Foto: Dalibor Danilović, Komora italijansko srpskih privrednika / Tanjug\nAnina De Venecija\nAnino De Venecija nasledio je Đorđa Markeđanija, predsednika Izvršnog odbora i dosadašnjeg CEO DDOR Osiguranja Grupe Unipol, koji je vodio Komoru od 2016. godine i koji će se za nekoliko dana vratiti u Italiju gde ga čeka novo zaduženje.\nKomora italijansko-srpskih privrednika, koja broji oko 150 članova deo je mreže italijanskih komora u svetu - 81, prisutnih u 58 zemalja, sa više od 20.000 kompanija članica.\nNjen rad podržava Ministarstvo za ekonomski razvoj Republike Italije, a svoju delatnost obavlja u koordinaciji i uz podršku institucija u sastavu Sistema Italija, među kojima su i Ambasada Italije i ICE - Italian Trade Agency.\n- Iskustvo koje imam u proizvodnom sektoru pomaže mi da odlično razumem potrebe privrednih subjekata u procesu internacionalizacije kao i da prepoznam prednosti obavljanja delatnosti u Srbiji i Italiji u privrednom kontekstu nakon pandemije. Nameravam da posetim sve članove Komore čim to bude bilo moguće, kako bih se upoznao sa poslovnim potrebama svake kompanije ponaosob, rekao je De Venecija.\n- Italijansko prisustvo u Srbiji je u stalnom porastu i kapilarno se širi, protežući se od proizvodnje preko usluga, do obnovljivih izvora energije i tehnologije. Možemo reći da smo dve geografski bliske zemlje sve čvršće privredno integrisane, sa obostranim simpatijama koje osnažuju poslovne veze, zaključio je Markeđani.\nPredsednik Komora italijansko-srpskih privrednika Anino De Venecija


Srebrena plaketa za JP Autoceste FBiH - JP Autoceste FBiH\nSrebrena plaketa za JP Autoceste FBiH\n- Juni 28, 2019 -\nUdruženje „Obrazovanje gradi Bosnu i Hercegovinu“, povodom obilježavanja 25 godina rada dodijelilo je jubilarnu Srebrenu zahvalnicu JP Autoceste FBiH, za neposredan doprinos u ostvarenju programskih ciljeva Udruženja. U znak zahvalnosti Udruženje je JP Autoceste FBiH poklonilo i monografiju od 1994. do 2019. „Četvrt vijeka trijumfa filantropije“.\n„Čast i zadovoljstvo nam je da devet godina sarađujemo s Udruženjem “Obrazovanje gradi Bosnu i Hercegovinu”. Izuzetno smo počastvovani što nam je dodijeljena Jubilarna srebrena zahvalnica za neposredan doprinos partnerstvu u ostvarivanju programskih ciljeva Udruženja. Društveno odgovorno poslovanje naše kompanije je i ulaganje u mlade, što i činimo stipendiranjem omladine, jer ulaganjem u obrazovanje djece i omladine najbolje se kako i sam naziv ovog Udruženja kaže gradi Bosna i Hercegovina, kazao je Adnan Terzić, direktor JP Autoceste FBiH.\nUdruženje “Obrazovanje gradi Bosnu i Hercegovinu”, osnovano je 1994. godine s ciljem doprinosa razvoju Bosne i Hercegovine putem redovnog i kvalitetnog obrazovanja djece i mladih žrtava rata, invalidne, talentovane djece i mladih romske nacionalne manjine i djece i mladih u socijalnoj potrebi kako bi postali progresivni članovi društva.\nZa 25 godina 58.260 djece, mladih i njihovih porodica koristilo je usluge Udruženja u vidu stipendiranja, učestvovanjem u edukacijskim projektima, primanjem odjeće, školskog pribora, sportske opreme…


Rasvetljivanje ubistava novinara: Šta može da učini vladina Komisija\nNakon višegodišnjeg tapkanja u mestu u istragama ubistava novinara Dade Vujasinović, Slavka Ćuruvije i Milana Pantića Vlada Srbije formirala je Komisiju koja bi trebalo da rasvetli ove tragične događaje iz vremena Miloševićevog režima. No, koliko će uopšte jedan ovakav tim uspeti da uradi ono što svih ovih godina nisu policija i tužilaštvo?\nPreduga je lista obećanja vlasti o otkrivanju ubica novinara Dade Vujasinović, Slavka Ćuruvije i Milana Pantića, a da do danas ništa nije otkriveno, iako je od svakog od ovih ubistava prošlo više od decenije.\nMože li ove slučajeve ubistava novinara iz vremena Miloševićevog režima da napokon reši vladina Komisija za istinu o ubistvima novinara u zemlji u kojoj postoji izreka „kada neki problem ne želite da rešite onda osnujte komisiju“?\nGlavni i odgovorni urednik B92 Veran Matić, koji se kao inicijator formiranja ove komisije našao na njenom čelu, iako svestan ove izreke, uveren je da je njeno osnivanje dokaz da postoji ozbiljna politička i volja institucija da se reše ubistva novinara, koja su samo deo nerasvetljenog nasleđa Miloševićevog represivnog režima. Na osnovu uvida u dokumenta policije i tajnih službi Komisija će dati preporuke istražnim organima i tužilaštvu na koji način da se nastave istrage, objasnio je Matić.\n„Preduslov za uspešan početak rada, naročito na analizi zbog čega se do sada nisu dogodili veliki ozbiljniji pomaci, je otvaranje dokumenata svih službi koje su na bilo koji način vezane uz ili istrage ili umešanost u same zločine. Mislim da u ovom trenutku uz ovu podršku koju imamo i mandat koji imamo, a to je da možemo da angažujemo i strane stručnjake, da možemo da očekujemo da dođemo do nekih konkretnih rezultata“, kaže Matić.\nVladinu Komisiju za istinu o ubistvima novinara činiće predstavnici novinara, policije i Bezbednosno informativne agencije.\nPodsetimo, Slavko Ćuruvija, vlasnik novina „Dnevni telegraf" i „Evropljanin" ubijen je u aprilu 1999. godine, nakon što je u režimskim medijima, u prvim danima NATO bombardovanja, označen kao izdajnik.\nRadislava Dada Vujasinović, novinarka Duge, koja je pisala o bliskim vezama politike, kriminala i ratnih zločina, pronađena je mrtva u aprilu 1994. godine u svom stanu u Beogradu. Deceniju i po je njena smrt vođena kao samoubistvo, da bi tek u januaru 2009. tužilaštvo utvrdilo da je reč o ubistvu.\nJagodinski novinar Milan Pantić ubijen je 2001. a pre ubistva objavio je više tekstova o privrednom kriminalu u pomoravskom okrugu.\nBranka Prpa, supruga novinara Slavka Ćuruvije, koja je bila sa njim na ulici kada je ubijen, međutim, osnivanje vladine komisije doživljava kao manipulaciju javnim mnenjem.\n„Ako država proglašava sebe sposobnom da se obračuna i sa organizovanim kriminalom i sa korupcijom pitanje koje ja imam je kako to država nije sposobna da reši slučaj Slavka Ćuruvije? Odakle tolika neposobnost države da se suoči sa tim predmetom već 14 godina? Prema tome, radi se suštinski o pokušaju da se kaže, uvodeći nešto što ne znam da li poznaje pravosudni sistem, nekakav odbor u kojem sede udrobljeno ko u beloj kafi hleb, i direktor policije, i predstavnici BIA, i Veran Matić, i Ljilja Samjlović, i svi se oni bave Ćuruvijinim slučajem na način istražnih radnji. Pa, slušajte to je stvarno opskurna manipulacija“, kaže Prpa.\nGde je završila dokumentacija\nVeran Matić pak, objašnjava da Komisija služi kao telo za pritisak i telo koje će garantovati kontinuitet u naporu da se razotkriju ubice i nalogodavci novinara.\n„Ona nije osnovana kao nekakav ukras ili kao zamazivanje očiju javnosti da se kao nešto radi jer znam i sam da imamo veoma loše iskustvo sa formiranjem komisija“, kaže Matić.\nZoran Mijatović, nekadašnji zamenik načelnika Državne bezbednosti koji je 2001. godine radio na slučaju ubistva Slavka Ćuruvije ne veruje da će se komisija u istragama ubistava novinara pomaknuti u odnosu na ono što je do sada urađeno.\n„Kad se posle toliko godina ide na formiranje neke komisije to je prvi pokazatelj da mi ili ne verujemo u institucije koje smo stvorili ili institucije kao što su tužilaštvo, BIA, MUP, ne rade svoj posao“, ocenjuje Mijatović.\nOn kaže da je nakon smene Miloševićevog režima, a na zahtev tadašnjih koministara policije, fomirana komisija unutar tadašnje službe Državne bezbednosti u vezi sa ubistvom Ćuruvije. On navodi da obimna dokumentacija nikada nije dostavljena koministrima već da je završila u kasi tadašnjeg šefa DB-a Radeta Markovića i da su 2001. kada su on i Goran Petrović došli na čelne funkcije u službi ponovo krenuli da rade na tom slučaju:\n„2001. godine je postojala apsolutno politička volja da se radi na tom slučaju, međutim, pokazalo se da to vrlo teško ide, dosta dokumentacije u vezi sa ponašanjem tadašnjih rukovodioca službe DB-a je uništeno. Pravi, materijalni dokazi su nedostajali. Jedini materijalni dokaz koji smo mi tada imali je da je dva dana Slavko Ćuruvija tajno praćen, ustanovili smo ko ga je pratio, ko je dao zahtev, međutim, mi tada nismo uspeli da se pomerimo do tačke koja ukazuje na direktne nalogodavce i ljude koji su izvršili to krivično delo“, kaže Mijatović.\nOsim obećanja vlasti da će rešiti ove slučajeve, koja su uglavnom koincidirala sa obeleževanjem godišnjica ubistava Slavka Ćuruvije, Dade Vujasinović i Milana Pantića do sada se nije daleko odmaklo u otkrivanju nalogodavaca i izvršioca ovih ubistava.\nMilan Antonijević iz Komiteta pravnika za ljudska prava ipak očekuje da bi ova komisija možda mogla da dovede do sudskih procesa organizatorima ovih zločina. Na pitanje na čemu temelji takav optimizam on kaže da se nada da je ovo ipak znak da se sa nekim stavrima mora prekinuti.\n„Službe su tu bile veoma aktivne i očigledno je da veliki broj informacija nije bio dostavljen ni tužilaštvu ni javnosti. Ja se nadam da nemamo samo taj neki medijski efekat u vidu već da se stvarno želi da se sa ovim stvarima završi“, navodi Antonijević.\nNezavisno udruženje novinara Srbije pozdravilo je formiranje Komisije za rasvetljavanje ubistava novinara. Međutim, Nadežda Gaće, nekadašnja predsednica NUNS-a, iako misli da se ne može osuđivati pokušaj da se dođe do saznanja ko je ubio kolege, kaže da te slučajeve ipak treba da rešavaju nadležne institucije.\n“Naše kolege su ubijene od državne ruke. Dakle, država mora da prizna da ih je ubila”, zaključuje ona.


RTS :: Projekti važni za regionalno povezivanje\nRTS 2 Projekti važni za regionalno povezivanje\nutorak, 29. sep 2020, 17:17\nZa našu zemlju je od ogromnog značaja dolazak različitih vrsta kapitala i investicija, kao što je Američki fond za razvoj, koji je deo američke vlade i sa kojim će naša država realizovati infrastrukturne projekte, o kojima se trenutno razgovara, vredne 3,7 milijardi dolara.\nOtvaranje kancelarije američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije u Beogradu je prema rečima predsednika Srbije Aleksandra Vučića od izuzetne važnosti jer tamo gde Američka razvojna agencija hoće da investira, kako je rekao, ima budućnosti.\nU martu naredne godine u funkciji će biti zajednički granični prelaz kod mosta Bratoljub koji preko reke Drine spaja Ljuboviju u Republici Srbiji i Bratunac u Republici Srpskoj. Most je sa srpske strane završen još 2017. godine, a trenutno su u toku radovi na izgradnji novog graničnog prelaza i budućeg carinskog terminala.\nNa obilaznici oko Beograda do kraja godine u saobraćaj će biti pušteno 7,7 kilometara koji se grade od mosta preko reke Save kod Ostružnice do petlje Orlovača.\nPre tri godine za saobraćaj je otvoren modernizovani deo železničke pruge Beograd-Bar, deonica od Resnika do Valjeva u dužini od 77,6 kilometara, što je bila prva ozbiljnija rekonstrukcija ove pruge nakon četiri decenije od njenog puštanja u saobraćaj. Radiće se rekonstrukcija i modernizacija barske pruge i na deonici Valjevo-Vrbnica-državna granica sa Crnom Gorom. U Vladi Srbije je potpisan ugovora sa Ruskim železnicama za izradu projektno-tehničke dokumentacije ove pruge.\nU toku su intenzivni radovi na izgradnji novog kontrolnog tornja na Aerodromu „Nikola Tesla". Toranj će biti visok 75 metara sa kupolom na vrhu od 100 kvadratnih metara, sa najmodernijim softverima i uređajima.\nUrednik emisije "Koridori": Goran Maslar\nPristupačan program: Kvadratura kruga - Putevi kafe (SZJ)


Još milion siromašnih u Italiji zbog pandemije - www.report.rs\nJoš milion siromašnih u Italiji zbog pandemije\nApril 5, 2021 April 5, 2021 Milica S.\tItaly, Izalija, još, milion, news, pandemija, pandemije, siromašnih, siromaštvo, u Italiji, vesti, zbog\nJoš milion siromašnih u Italiji zbog pandemije. Od početka pandemije broj Italijana koji se smatraju siromašnim povećao se za milion, piše list “il Manifesto”.\nList navodi da sada 5,2 miliona ljudi nema dovoljno ni za osnovne potrebe.\nPorast siromaštva je posledica ekonomske krize koja je usledila zbog pandemije korona virusa, a list navodi da će se broj siromašnih sigurno povećati kad prestane da važi vladina uredba o zabrani otpuštanja s posla i zabrani izbacivanja podstanara zbog krize.\nObe uredbe, naime, ističu u junu i neizvesno je da li će biti produžene.\nNakon godinu dana od početka pandemije dva miliona italijanskih porodica živi u apsolutnom siromaštvu, što je u odnosu na period pre početka zaraze više za 335 hiljada.\nList piše da su redovi onih koji čekaju jedini obrok pred humantiranim organizacijama sve duži i da nemaština pogađa ne samo tardicionalno siromasni jug Italije, već i porodice na severu Italije.\nHumanitarna organizacija Save the Children saopštila je da 160 hiljada dece školskog uzrasta zbog zatvorenih škola nema zagarantovan jedan obrok dnevno, koji su dobijali u školskim menzama.\nItalijani koji su osiromašili tokom pandemije pre toga su uglavnom imali posao i redovne prihode, a najviše gubitnika je među onima koji su imali privremeni posao ili su radili na crno, poput osoba koje čuvaju stara lica ili rade kućne poslove ili samohranih majki s decom.\nRadna kriza najviše pogađa žene, a podaci govore o tome da gotovo pola miliona radnih mesta na kojima su bile zaposlene žene više ne postoji zbog pandemije.\nU Francuskoj najveći broj novozaraženih od novembra\nJanuary 10, 2021 January 10, 2021 Milica S.\nBritanski ministar: Uskoro trgovinski sporazum Srbije i UK\nApril 10, 2021 April 10, 2021 Ivana S.


Branko Pešić - Wikipedia\n1964 — 1974.\nBranko Pešić (1922 — 1986), učesnik Narodnooslobodilačke borbe, društveno-politički radnik Socijalističke Republike Srbije i junak socijalističkog rada. U periodu od 1964. do 1974. godine obavljao je funkciju predsednika Skupštine grada Beograda.\nRođen je 1. oktobra 1922. godine u Zemunu, gde je završio osnovnu školu i gimnaziju. Potom je studirao pravo na Beogradskom univerzitetu. Još kao učenik zemunske gimnazije, pristupio je omladinskom revolucionarnom pokretu i postao član Saveza komunističke omladine Jugoslavije (SKOJ).\nPosle Aprilskog rata i okupacije Kraljevine Jugoslavije, 1941. godine, napustio je studije i pristupio Narodnooslobodilačkom pokretu. Najpre je politički delovao u okupiranom Zemunu i njegovoj okolini, gde je učestvovao u pripremi i organizaciji sabotaža i diverzija protiv okupatora. Kasnije je otišao u partizane, pa je sa vojvođanskim brigadama prešao u Bosnu. U Narodnooslobodilačkog rata nalazio se na dužnostima političkog komesara bataljona, komande mesta i komande vojnog područja. U članstvo Komunističke partije Jugoslavije (KPJ) primljen je 1942. godine.\nPosle oslobođenja Jugoslavije, završio je Višu političku školu „Đuro Đaković“ i nalazio se na raznim dražvno-političkim dužnostima. Bio je član i sekretar Mesnog komiteta KP Srbije u Zemunu, sekretar Mesnog komiteta SKOJ-a u Zemunu i MK SKOJ-a za grad Beograd, član i sekretar Gradskog komiteta Saveza komunista Srbije i predsednik Gradskog odbora SSRN u Beogradu.\nČlan Biroa Centralnog komiteta Narodne omladine Srbije, predsednik Skupštine opštine Zemun (1955 — 1958), instruktor u Centralnom komitetu Saveza komunista Srbije, sekretar za rbni promet u Izvršnom veću Socijalističke Republike Srbije, predsednik Skupštine grada Beograd (1964 — 1974) i potpredsednik Predsedništva SR Srbije.\nZa narodnog poslanika Republičke skupštine SR Srbije i Savezne skupštine SFRJ, biran je u više mandata. Za člana Centralnog komiteta Saveza komunista Srbije biran je na Četvrtom i Petom kongresu SKS.\nBio je jedan od najpopularnijih gradonačelnika Beograda, a u vreme njegovog mandata izgrađeni su mnogi važni kapitalni objekti: Mostarska petlja, most „Gazela“, Terazijski tunel i drugi. U vreme Pešićevog mandata usvojen je i ambiciozni plan spuštanja Beograda na reke (Beograd na Savi), izgradnje Beogradskog železničkog čvora i Beogradskog metroa.\nNosilac je Partizanske spomenice 1941. i drugih jugoslovenskih odlikovanja, među kojima je Orden junaka socijalističkog rada.\nMilijan Neoričić gradonačelnik Beograda\n1964. - 1974. sledbenik


Evropska nedelja prevencije raka grlića materice – bumradio018.rs\n21/01/2019 • Niš\t• No Comments\nizvor za deo teksta: rtv.rs\nUdruženja ginekologa – onkologa Srbije saopštilo je danas, povodom Evropske nedelje prevencije raka grlića materice, da je neophodno sprovesti vakcinisanje i ojačati program skrininga, u cilju promene crne statistike umiranja i oboljevanja od te bolesti.\nSrbija je druga po smrtnosti od karcinoma grlića materice, a četvrta po oboljevanju od raka koji spada u grupu onih koje je moguće sprečiti, pokazuju poslednji podaci Evropske mreže registara za rak, navodi se u saopštenju.\nIzazivač ovog tumora je humani papiloma virus (HPV) koji u sebi ima skoro 2/3 svetske populacije.\nJedini efikasan i bezbedan način da se spreči širenje i, na duge staze, iskorenjivanje ovog virusa jeste vakcina protiv HPV-a kao primarna prevencija i organizovani skrining na rano otkrivanje raka grlica materice kao mera sekundarne prevencije, dodaje se u saopštenju.\n“Godišnje izgubimo oko 600 žena koje su nečije majke, kćerke, sestre, i to zbog karcinoma koji je moguće sprečiti. Apeli lekara iz struke usmereni su ka organima odlučivanja i kompletnoj javnosti za otpočinjanje programa preporučene imunizacije protiv oboljenja izazvanih HPV za decu školskog uzrasta kao i osnaživanje programa skrininga. To vidimo kao najefikasniji način da stanemo na put crnoj statistici oboljevanja. Vakcina treba da bude primarni, a skrining tokom života sekundarni i obavezni vid prevencije”, upozorava prof. dr Aljoša Mandić, predsednik Udruženja ginekologa – onkologa Srbije.\nVakcina protiv HPV se u svetu koristi već skoro 12 godina i tokom praćenja vakcinacije u zemljama koje su počele proces imunizacije, uočena je visoka bezbednost i efikasnost vakcine, pa je Svetska zdravstvena organizacija kategorisala vakcinu kao ekstremno bezbednu.\nImunizacija se o trošku državnog zdravstvenog osiguranja već nekoliko godina sprovodi u mnogim zemljama u svetu i zemljama našeg regiona kao preporučena vakcina za dečake i devojčice u tinejdžerskom uzrastu.\n“Vakcina protiv HPV koja se primenjuje od 2006. godine više nije novost. Ona je postala standard prevencije u ozbiljnim zdravstvenim sistemima”, kaže dr Mandić.\nVakcina u Srbiji postoji, ali malo ljudi zna za nju.\nVakcina se ne plaća, sva deca mogu da je prime, trebalo bi to uraditi do 12. godine, raspitajte se, svuda odlično funkcioniše godinama, nema nuspojava, a očigledno postoji i kod nas, samo je niko ne spominje, jer se prima više doza i to po vakcini, prema nekom našem saznanju košta državu oko 100 evra po dozi.\nSvako ko ima zdravstveno osiguranje, dobija vakcinu besplatno! Odete, kažete želimo pregled, vakcinu i ne rizikujte da budete deo negativne statistike!


Kostić: Srbija teži članstvu u NATO – Nadlanu.com\nKostić: Srbija teži članstvu u NATO\nObjavljeno 14. okt 2013. / 18:55:27\nNATO je za Srbiju nezaobilazan sagovornik i Srbija želi da unapredi politički dijalog s NATO-om i partnerima iz programa "Partnerstvo za mir", kaže Saša Kostić.\n“Aktivno i sadržajno korišćenje svih potencijala partnerske saradnje u okviru Partnerstva za mir, a koji su u funkciji naših nacionalnih interesa u ovom trenutku je prava mera razvijanja odnosa sa NATO”, rekao je prvi savetnik u Sektoru za bezbednosnu politiku Ministarstva spoljnih poslova Srbije na tribini u Kragujevcu.\nOn je kazao da je Srbija vojno neutralna i ne teži članstvu u NATO-u, ali prepoznaje prostor za unapređenje saradnje u okviru svih programa “Partnerstva za mir”.\n“Srbija ceni garancije NATO za implementaciju sporazuma o normalizaciji odnosa s Prištinom, koji je postignut aprila ove godine u Briselu”, rekao je Kostić.\nOn je naveo da je NATO za Srbiju nezaobilazan sagovornik imajući u vidu izazove sa kojima se Srbija suočava, ulogu koju NATO ima u unapređenju regionalne bezbednosti, kao i političke i strateške prioritete suseda Srbije.\nKostić je kazao da će Srbija nastaviti dosadašnju dobru saradnju s ambasadom Slovačke, koja od početka ove godine ima funkciju ambasade za kontakt za saradnju sa NATO-om, kao i s vojnom kancelarijom NATO-a za vezu u Beogradu.\nPrvi savetnik u Sektoru za bezbednosnu politiku Ministarstva spoljnih poslova Srbije Saša Kostić bio je učesnik javne diskusije “Tura partnerstva”, koja je u Skupštini grada Kragujevca organizovana u projektu koji realizuje Atlantski savet Srbije u saradnji sa Slovačkom atlantskom komisijom u Srbiji i uz podršku Slovak ejda i Odeljenja za javnu diplomatiju NATO-a.\nTaj projekat je nastavak dugogodišnjeg rada Atlantskog saveta Srbije na izmeštanju diskusija o važnim bezbednosnim pitanjima iz prestonice i približavanju te tematike građanima ostalih gradova u Srbiji.\nO vojno-tehničkoj saradnji Srbije i NATO-a je na tribini govorio i šef vojne kancelarije NATO-a za vezu u Beogradu brigadni general Ornelo Baron (Ornello).\nO iskustvima Slovačke na putu ka članstvu u NATO-u govorili su Peter Bator iz Stalne delegacije Slovačke u NATO-u i Ivo Samson, direktor Instituta za bezbednosne i odbrambene studije u Slovačkoj.\nKraljevo: Teretni voz usmrtio pešaka


Rezidba jabuke - Priče sa polja\nObjavljeno 22. фебруара 2016.\nNe tako davne 2007. godine, na zemljište Čelareva posađena je prva sadnica breburna. Od tada, pa do danas, za nepunih 10 godina na to isto zemljište imanja posađeno je još preko milion i tri stotine hiljada sadnica jabuke. Svaka od tih milion i tri stotine hiljada sadnica zahteva posebnu pažnju stručnjaka, kako bi krajnji rezultat bio prinos od preko 90 tona po hektaru koji daleko prevazilazi prinose jabuke u Srbiji i na nivou je najboljih u svetu.\nOdmah po ulasku u period mirovanja, ova voćka je spremna za prvu i osnovnu meru koja po pravilu određuje dalji tok ponašanja ove kulture. To je rezidba, operacija neophodna, izuzetno bitna i svojstvena kako za samu sortu, tako i za svaku sadnicu pojedinačno.\nIntenzivna tehnologija gajenja podrazumeva gustu sadnju, što uslovljava poseban uzgojni oblik vitko vreteno koji omogućava da broj biljaka na jednom hektaru bude 4 – 5 hiljada. Prilikom rezidbe, osnovno pravilo za rezača je prilagođavanje samoj sadnici koje je ključno kako bi nepogrešivo ispratio nekoliko koraka koje treba da primeni da bi uspešno obavio ovako bitan zadatak.\nPrvi korak se sastoji u sagledavanju sadnice od gore prema dole i uočavanju stanja brojnosti rodnih pupoljaka koji se iz godine u godinu razlikuje, a koji bi optimalno nakon izvršene rezidbe trebalo da iznosi oko 100 kako bi prinos na stablu u punoj rodnosti dostizao oko 20 kg jabuke.\nDrugi korak se sastoji u izboru grana za izbacivanje u gornjem delu krošnje, između druge i treće žice. Izbor se svodi na grane koje prečnikom predstavljaju pretnju samom stablu, one koje su više godina stare sa malim brojem rodnih pupoljaka, uspravne nerodne jednogodišnje „vodopije“, kao i na grane koje svojim položajem prave zasenu za ostale grane što je vrlo bitno kod obojenih sorti i omogućavanju dopiranja svetlosti na same plodove i postizanju odgovarajuće crvene boje.\nPresek se izvodi nekoliko centimetara od stabla, formirajući na taj način „čep“, koji ne bi trebao da bude duži od tri prsta. U ovom delu krošnje, izuzetno je bitno prisustvo jednogodišnjih i dvogodišnjih rodnih grančica koje želimo da sačuvamo, jer sledeće godine one će biti te koje donose najlepši rod. Primera radi, ukoliko se radi o zasadu od nekoliko godina, procentulni udeo zastupljenosti grana po starosti na stablu bi trebalo da bude sledeći: 30% jednogodišnjih, 30% dvogodišnjih, 30% trogodišnjih i 10% četvorogodišnjih.\nTreći korak čini izbor grana za izbacivanje u donjem delu krošnje između prve i druge žice, ukoliko takve ima, kao i sređivanje „osnove“. „Osnova“ na sadnici predstavlja deo voćke, od prve žice do četrdesetak centimetara iznad, sa poluskeletnim granama kojih u zavisnosti od gustine sadnje treba da bude 6 – 8. Na svakoj grani u osnovi, pravimo preseke na jednogodišnjim porastima u dužini do desetak centimetara, takozvane „produžnice ili vođice“. Ovim sprečavamo nepotrebno izduživanje grana, prejako savijanje grana i osiguravamo priliv hranljivih materija iz samog stabla kako bi budući plodovi na tim granama bili adekvatno ishranjeni.\nPored ovih osnovnih koraka, bitno je voditi računa o broju rodnih pupoljaka koji treba uskladiti sa debljinom i starošću same grane, jer tanka i mlada grančica nije u stanju da iznese kvalitetan rod ukoliko se na njoj nalazi prevelik broj pupoljaka.\nRezidba vrhova je poseban deo rezidbe koji uključuje mehanizaciju (traktore sa posebno prilagođenim prikolicama na kojima rezači imaju pristup najvišem delu stabla) i korišćenje pneumatskih makaza, pored ručnih. Vrlo je bitno izabrati pravu granu koja će viti vođica samom stablu i izvršiti presek na jednogodišnjem delu, opet zbog nepotrebnog izduživanja celokupne visine stabla. Pravilo izbora izbacivanja grana se odnosi i na ovaj deo krošnje.\nPosle svega iznetog, dolazimo do zaključka da je rezidba mera koja zahteva veliko znanje, iskustvo i posvećenost samoj biljci. Ona je prva u nizu operacija koje se sprovode u voćnjaku, a njena uspešnost olakšava ili otežava ostale.\nDipl.ing. Marija Bemiler\nPostavljeno u kategoriji Od semena do ploda | Oznake: Rezidba jabuke


Turska pronašla velika nalazišta gasa u Crnom moru - Tešanj.ba\nTurska je pronašla značajna ležišta gasa u Crnom moru, prema navodima dva turska izvora, a ovo je otkriće koje bi moglo pomoći zemlji da smanji svoju zavisnost od uvoza energije ukoliko se gas bude mogao komercijalno “izvući”.Reuters piše da je predsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan kazao voditeljima sektora za energetiku da će u petak objaviti “dobre vijesti” koje će najaviti novi period za Tursku. Ovakvi komentari su povećali vrijednost dionica u turskim energetskim firmama i podigli liru s niskog rekorda ove sedmice.\nNije naveo nikakve detalje, međutim, izvori su kazali da se misli na otkriće gasa u Crnom moru, kao i to da obim rezervi može potencijalno zadovoljiti turske energetske potrebe za 20 godina.\n“Postoji nalaz prirodnog gasa u bunaru Tuna-1. Očekivana rezerva je 26.000 milijardi ili 800 milijardi kubnih metara te je dovoljna za otprilike narednih 20 godina za potrebe Turske”, kazao je jedan od izvora.\nMeđutim, upozorio je da će trebati sedam do 10 godina za pokretanje proizvodnje, a procjenio je da će investicioni troškovi iznositi između dvije i tri milijarde dolara.\nZvaničnici, uključujući ministra energetike Fatiha Donmeza, nisu dali detalje o najavi rekavši da će Erdogan sam saopćiti “iznenađenje”. Tursko predsjedništvo i ministarstvo energetike nisu odmah bili dostupni za komentar o obimu ovog otkrića.\nMeđutim, analitičari su istakli da bi se Turska mogla suočiti s dodatnim troškovima gradnje infrastrukture do dolaska gasa na tržište.\n“Čak i ako postoji plan, koji je razvijen, trebalo bi četiri do šest godina da se dođe do faze proizvodnje. Potražnja za gasom i cijene su historijski niske, a malo ih investira u novu proizvodnju”, kazao je John Bovlus, glavni urednik Energi Reportera.\nDodao je da bi takvo stanje moglo pooštriti ponudu za tri do četiri godine.\n“Ako se brzo razvije, ovaj gas bi se mogao pojaviti na tržištu u optimalnom vremenu”, istakao je Bovlus.\nSvako smanjenje turskog izdvajanja za uvoz energije koji je prošle godine iznosio 41 milijardu dolara od dobavljača kao što su Rusija i Iran, ne samo da će povećati vladine finansije, već će također olakšati hronični finansijski deficit koji vrši pritisak na liru.\nIako je takva mogućnost još daleka i nesigurna, lira je ojačala u srijedu nakon Erdoganovih kritičkih komentara jer su trgovci očekivali pozitivan utjecaj.\nJedan bankar je kazao da reakcija na tržištu pokazuje da Turci, koji posljednjih mjeseci prodaju liru za devize, traže mogućnost da devize konvertuju ponovo u liru, ali da također žele biti sigurni da neće dodatno oslabiti.\nPrethodni članakNajveći shopping centar u Sarajevu otvara se za manje od mjesec dana\nNaredni članakU ovim općinama ljudi jedva sastavljaju kraj sa krajem: Gdje je najmanja, a gdje najveća prosječna plata?


Obama: Poljska kao model demokratije\nAmerički predsednik Barak Obama i premijer Poljske Donald Tusk na zajedničkoj konferenciji za novinare u Varšavi\nAmerički predsednik Barak Obama pozdravio je lidersku ulogu Poljske u pružanju pomoći novim demokratskim silama u Severnoj Africi i na Bliskom istoku.\nGovoreći zajedno sa poljskim premijerom Donaldom Tuskom na kraju dvodnevne posete toj zemlji, Obama je naglasio da Varšava zbog svoje istorijske borbe protiv komunizma može da igra izuzetnu ulogu u građenju demokratije u Evropi, Severnoj Africi i na Bliskom istoku.\nAmerički lider povukao je paralelu između takozvanog "arapskog proleća" i onoga što je Poljska postigla pre tri decenije, apleujući na mir tokom prelaska na demokratiju u zemljama Severne Afrike i Bliskog istoka.\nS druge strane, Obama je oštro kritikovao poljskog suseda Belorusiju, gde - kako je rekao - demokratija nazaduje.\nObama je u Poljsku doputovao iz Francuske, gde je prisustvovao samitu osam industrijski najrazvijenijih zemalja sveta. Poljska je poslednja stanica na njegovoj šestodnevnoj turneji po Evropi koju je započeo u Irskoj i Velikoj Britaniji.


Mozak kod starijih ljudi počinje da radi kao mlad: Ovaj sok je čudo neviđeno!\nUz jedan uslov\nOsim što reguliše procese u mozgu, može i da vam stabilizuje pritisak\n11.06.2017. - 16:56h 15:20h Autor: 24sata.hr\nIspijanje soka od cvekle pre treninga može da pomladi mozak odraslih i natera ga da radi efikasnije, kao i u mlađim danima, otkrila je nova studija sa Univerziteta Vejk Forest o ovom korenastom povrću.\n"Mnoge studije su do sada pokazale da vežbanje ima pozitivno delovanje na mozak, ali mi smo otkrili da su odrasli sa povišenim krvnim pritiskom koji su svakodnevno pili sok od cvekle postigli bolje moždane veze, koje su vrlo blizu izgledu i ponašanju "mladog" mozga", rekao je koautor studije V. Džek Rejeski.\nŠest nedelja trajala je studija u kojoj su 55-godišnji ispitanici, koji inače nisu vežbali, a imali su visok krvni pritisak, počeli da vežbaju tri puta nedeljno uz ispijanje soka od cvekle sat vremena pre 50-minutnog treninga na traci.\nPoboljšava probavu, smanjuje bore, čuva srce: Leti obavezno jedite ovo voće!\nCvekla je inače bogata nitratima, koji se pretvaraju u nitrite i zatim u kiseonikov oksid, koji povećava protok krvi u telu.\nAnaliza je pokazala da, iako su obe grupe vežbača pre studije imale slične nivoe nitrata i nitrita u krvi, oni koji su pili sok od cvekle imali su mnogo višu. Mnoge studije su na temelju ovih podataka otkrile da se tako poboljšava učinkovitost kod vežbanja u svakoj starosnoj dobi.\nKako se pri vežbanju motorni korteks koji obrađuje informacije iz mišića jača, u kombinaciji s cveklom donosi mu još više kiseonika, što stvara izvrsne uslove za jačanje mozga.\nCveklaSok od cveklepovrcemozakVežbanjeVisok pritisakzdravlje


Svetski dan turizma: Danas i sutra besplatan ulaz na mnogim lokacijama širom Srbije - Portal 105.rs\nNaslovnaInfoKulturaSvetski dan turizma: Danas i sutra besplatan ulaz na mnogim lokacijama širom...\nSvetski dan turizma: Danas i sutra besplatan ulaz na mnogim lokacijama širom Srbije\nLepenski vir, Feliks Romulijana, Smederevska i Ramska tvrđava, Resavska i Lazareva pećina, gondole na Zlatiboru i Kopaoniku – ovo su samo neke od lokacija i turističkih atrakcija na kojima danas i sutra neće biti naplaćivan ulaz, a povodom obeležavanja Svetskog dana turizma.\nKada je u pitanju Beogradski zoološki vrt treba napomenuti da će tokom ova dva dana ulaz za decu biti besplatan, dok će cena učaznice za odrasle biti snižena, i moći će da se kupi za 350 dinara.\nUkoliko planirate posetu Belom dvoru danas ili sutra, nećete morati da platite ulaz, ali zato se morate prethodno najaviti, i dogovoriti detalje posete. Sve što vam je potrebno, kao i kontakt telefone i mail adrese pronaći ćete u tabeli na ovom linku.\nUlaz u Narodni muzej Zrenjanin ulaz je uvek besplatan, i za individualne i za grupne posete, kada su u pitanju posetioci sa teritorije Srednjebanatskog okruga. Kada su u pitanju grupne posete talne postavke muzeja ljudi koji su izvan Srednjebanatskog okruga cena ulaznice za odrasle je 150 dinara, a za decu 100 dinara.


Trebinjska firma nema NIJEDNOG radnika, a imala DOBIT od skoro dva miliona KM | Trebinje Live\nTrebinjska firma nema NIJEDNOG radnika, a imala DOBIT od skoro dva miliona KM\nČak 273 firme u Republici Srpskoj ostvarile su dobit u prošloj godini, iako nisu zapošljavale nijednog radnika, otkriva poslovni portal CAPITAL.ba.\nPrema podacima Agencije za posredničke, informatičke i finansijske usluge (APIF) među firmama bez radnika ima i onih čiji je profit premašio milion maraka.\nZanimljivo je da se na listi najprofitabilnijih firmi bez radnika nalaze i one koje se bave izgradnjom, proizvodnjom i preradom.\nNajveću zaradu, 1,85 miliona KM, lani je ostvarila firma registrovana u Trebinju „FRONTIER ADVISORY“.\nOva firma osnovana je 2014. godine, a bavi se savjetovanjem koje se odnosi na poslovanje i ostalo upravljanje. Vlasnik i direktor ovog preduzeća je Veljko Kuštrov.\nOdmah iza trebinjske firme po zaradi nalazi se preduzeće „Bilfinger VAM Anlagentechnik GmbH Branch Office“ koje se bavi izgradnjom stambenih i nestambenih zgrada.\nDobit ove firme iz Istočnog Sarajeva lani je iznosila 938.914 KM. Radi se o poslovnoj jedinici austrijske firme Bilfinger VAM Anlagentechnik GmbH. Ova poslovna jedinica je osnovana 2014. godine, a njen zastupnik je Joachim Ernst Neulinger.\nSavjetovanjem je 318.882 KM bez radnika zaradila i banjalučka firma “Trizma GS”. Vlasnik ovog preduzeća je beogradsko Društvo za pružanje usluga „Trizma“.\nPoljoprivredna zadruga „Balatunka“ iz Bijeljine koje se bavi preradom i konzervisanjem voća i povrća imala je profit od 263.449 KM. Direktor zadruge je Dragan Sarić koji je ujedno i jedan od vlasnika.\nSlijedi nekoliko banjalučkih firmi koje se bave proizvodnjom ostalih proizvoda od plastičnih masa, kupovinom i prodajom sopstvenih nekretnina, iznajmljivanjem i poslovanjem sopstvenim nekretninama ili nekretninama uzetim u zakup (lizing), kupovinom i prodajom sopstvenih nekretnina, izgradnjom stambenih i nestambenih zgrada.\nTo su firma „Dekorplast“, vlasništvo Dragana Kojčinovića, čija zarada je iznosila 250.887 KM, zatim „Nova Real Estate“ sa profitom od 237.347 KM, „Bel Invest“ sa 227.466 KM, „Emona“ sa 203.075 KM te „Nivak Construction BA“ sa zaradom od 194.612 KM.\nZadnja na listi deset firmi koje su imale najveću zaradu je firma iz Prnjavora „D.E.S“ koja se bavi ostalom trgovinom na malo novim proizvodima u specijalizovanim prodavnicama.\nVlada RS prodaje stari pogon Novoteksa, treba namiriti obaveze "Biteksa"!?


Zbog čega je Vlada Srbije sa nadležnim ministarstvom isprovocirala narušavanje trgovinskog sporazuma sa Rusijom\nKo će da plati štetu?\nZbog kriminalne i veleizdajničke aktivnosti Ministarstva poljoprivrede Srbije, Srbija neće ostvariti 700 milione evra zarade od izvoza mesa i mesnih prerađevina u Rusiju.\nZbog namerne opstrukcije trgovinskog sporazuma, nadležno ministarstvo Ruske federacije stavilo je zabrana na uvoz mesnih prerađevina iz Srbije. Tim povodom, predsedniku Vlade Aleksandru Vučiću predloženo je da napokon smeni načelnicu uprave za veterinu Sanju Čelebićanin, i službenike ministarstva poljoprivrede, Budimira Plavšića, Sinišu Kotura i Danila Golubovića. Vučić je, kažu, u jednom trenutku bio raspoložen da smeni odgovorne (ili je barem tako delova), kada su ga upoznali sa razmerama štete. Ali, do današnjeg dana, ništa po tom pitanju nije uradio. Da li je, onda, i Vučić učestvovao u opstrukciji jednog od najvažnijih izvoznih poslova Srbije sa Rusijom?\nKrivce za štetu nanetu izvozu mesa u Rusiju, tešku preko 700 miliona evra, premijer Vučić još uvek nije smenio. S obzirom da to još uvek nije uradio, postavlja se i pitanje njegovog direktonog saučešća. Kako bi bilo jasnije šta to tačno Vučić toleriše, kako i zašto su službenici Uprave za veterinu odgovorni za štetu od 700 miliona evra u poslovanju sa Rusijom, treba znati da je od nedavno, zbog namernog propusta Uprave za veterinu, Rusija donela zabranu uvoza mesnih prerađevina iz Srbije!\nOva informacija se krije od javnosti, i stvara se slika kako je posle razgovora sa Rusima nastavljen normalan izvoz mesa u ovu državu kao i carinsku uniju u kojoj se nalaze i Belorusija i Kazahstan. Istina je da Srbija i dalje sme da izvozi svinjske polutke i drugo neprerađeno meso u Rusku federaciju, ali se ćuti o činjenici da je sada na snazi zabrana izvoza mesnih prerađevina.\nNikada se sistem kojim tajkuni kontrolišu tokove svog nelegalnog biznisa nije lepše oslikavao u javnosti nego sada na primeru Vučićeve navodne nemoći da smeni odgovorne za štetu napravljene u poslovanju sa Ruskom federacijom. Ovakvu odluku Ruska država je donela na osnovu izveštaja njihovih inspektora sa terena u Srbiji koji su zaključili da, srpska Uprava za Veterinu nema kontrolu i ne edukuje privrednike kako da proizvode zdravo meso.\nRuski stručnjaci na trenu u Srbiji su se uverili da u kobasice, kulen i viršle privrednici stavljaju pileći i teleći MOM treće kategorije uvezen iz Evropske unije, nekada i proizveden u Srbji. MOM je skraćenica za mašinski otkošeno meso i ukoliko je u pitanju traća kategorija, to znači da se radi o samlevenim kostima, crevima, bubrezima, trticama, očima, mozgovima. Od ovakvih ostataka u Evropskoj uniji (EU) je ranije pravljena hrana za kućne ljubimce, pre svega za mačke. Pošto su kućni ljubimci često oboljevali od raka zbog hranjenja ovakvom hranom, pileći MOM je zabranjen čak i u hrani za mačke, ali ga je dozvojeno izvoziti u Srbiju. Teleći MOM je u EU zabranjen zbog telećeg ludila odnosno Jakobs-krojcveldove bolesti koja se pojavljuje kod ljudi koji konzumiraju ove delove zaraženih životinja.\nU šunkama, parizerima i pilećim prsima, u Srbiji je rasprostranjeno dodavanje aditiva "Karagenan". Prodavci "Karagenana" često ističu kako on divno vezuje dodatke poput soje i vode sa mesom. O naučnim studijama koje pokazuju da redovno konzumiranje karagenana sigurno dovodi od oboljenja štitne žlezde, i podatcima o gotovo epidemijskoj rasprostranjenosti ove bolesti kod žena u Srbiji se ćuti...\nUstanovili su ruski inspektori i da ni svinjske polutke, bejbi bif i piletina u Srbiji nisu baš sigurni za konzumiranje zbog velike količine antibiotika, i hormona u mesu. Nije se od njih moglo sakriti da su u Srbiji prisutne i bruceloza, šmalenber i kju-groznica, pa su Rusi ozbiljno razmatrali da se poptunozabrani uvoz mesa iz Srbije. Jedan od argumenata bio je i činjenica da se životinjama pre klanja ne meri temperatura, kao i da se ne obraća pažnja na vreme od kada je životinja prestala sa antibioticima do vremena klanja.\nOdluka da se dozvoli uvoz neprerađenog mesa iz Srbije bila je više politička nego zdravstveno opravdana, pa opet je prošle nedelje došlo do potresa jer u svinjskim polutkama nađena bakterija "Listerija". Rusi su bili direktni u razgovorima sa srpskom stranom kada su saopštili da naša inspekcija mora sprečiti takve incidente ukoliko želimo da nastavimo sa izvozom mesa u Rusiju.\nRusi su svoje rekli, a sada je na potezu Aleksandar Vučić koji ima obavezu prema građanima Srbije da smeni odgovorne za ovakvo stanje u mesnoj industriji. Ukoliko misli da mu zakon ne dozvoljava da smeni Sanju Čelebićanin, mi ga ovom prilikom podsećamo da je on već kršio zakon kada je dozvolio da se u Srbiju uveze meso uginulih životinja iz Bosne! On je tada javno pred kamerama izjavio da je vanredna situacija i je bolje da se prekrši zakon, nego da se širi svinjska kuga. Sa druge strane ukoliko baš želi da po pitanju Uprave za veterinu uradi sve po zakonu, mi mu onda savetujemo da donese prvo uredbu Vlade o izmeni zakonskih propisa koji sprečavaju smene službenika u administraciji ministarstava, a potom da istu uredbu u Skupštini Srbije uz pomoć skupštinske većine pretvori u Zakon.\nSjedinjene Američke države pritisle su Evropsku uniju da Ruskoj federaciji uvedu oštrije sankcije, zbog čega je su Danska i druge države morale da obustave izvoz svinjskog i drugog mesa i mesnih prerađevina u Rusiju. Samo sa jedne farme u Danskoj u ovu državu godišnje je izvoženo šest miliona prasića. Ovde treba naglasiti da je carina na uvozne prasiće u Rusiji iz EU vrlo visoka, dok je takva carina na uvoz mesa iz Srbije ne postoji. Osim srpskog mesa isti status imale su i srpske mesne prerađevine.\nOd početka ove godine u Rusiju je za prva tri meseca izvezeno više mesa nego cele protekle godine. Da su se srpski proizvođači proizvodili kvalitetne kobasice i kulen one bi i nadalje mogle da se izvoze na rusko tržište, a do kraja godine samo izvoz mesnih prerađevina iz Srbije u Rusiju bi zbog sankcija EU narastao na 700 miliona evra. Kako srpska Uprava za veterinu nije propisala i obezbedila odgovarajući standard za mesne prerađevine u Srbiji, Rusi su nedavno zabranili uvoz ovih proizvoda iz Srbije.\nIpak, neprerađeno, odnosno živo ili zamrznuto svinjsko i drugo meso je još uvek dozvoljeno izvoziti bez carina u Rusiju i druge zemlje koje su sa njom u carinskoj federaciji. Srpska poljoprivreda nije u stanju da proizvede velike količine junećeg i goveđeg mesa, ali svakako postoji šansa da se poveća izvoz svinjskih polutki.\nSvinje, zavisno od sorte, mogu da prase od tri do trinaest prasića, a prase se tri puta godišnje. Ovo otvara mogućnost da sa postojećim svinjskim fondom za godinu dana povećamo proizvodnju domaćih prasića do nivoa koji je imala Danska. Prevedeno u evre, ovo znači da bi smo samo od prodaje svinja Ruskoj federaciji mogli da zaradimo više od milijardu evra godišnje. Strani lobisti i globalistički "diverzantri", koji deluju u Srbiji i kojih ima u srpskoj vladi, u administraciji svih ministarstava u narednom periodu će uraditi sve da se ovo ne dogodi.\nPrema rečima Marjana Rističevića predsednika Skupštinskog odbora za poljoprivredu, jako je bitno da se prestane sa izvozom svih mogućih žitarica iz Srbije, jer na taj način oni koji uzgajaju stoku ostaju bez kvalitetne stočne hrane.\nPravilnik o nesmenjivosti štetočina\nBivši direktor uprave za veterinu Ivan Sočo smenjen tokom afere "Aflatoksin". Ali, kako tada tako ni danas-Vučić ne dira grupu na čelu sa Sanjom Čelebićanin, mada je direktno udarila na trgovinski sporazum sa Rusijom!\nTakođe, važno je znati da su osobe koje su zatašakvale aferu "Aflatoskin", kao i vlasnici firmi koje su izvozile zaražen kukuruz, poput Miodraga Kostića nisu snosili posledice. Niko nije dirao ni Viktorija Grupu Ružice Đinđić, čiji su službenici tražili falsifikovanja laboratorijskih analiza.\nTabloid je ranije objavio i podatke iz dokumenta Tužilaštva u kojima je načelnica uprave za veterinu označena kao kućni prijatelj Dragana Markovića vlasnika farme Krmivo produkt. Farme kojoj je mesecima tolerisano da prodaje svinje zaražene svinjskom kugom...\nIz navedenog je jasno da u Srbiji sa funkcija mogu biti lako smenjeni službenici koji pošteno obavljaju svoj posao, dok se za one bliske tajkunima pišu zakoni i pravilnici o njihovoj nesmenjivosti.


Naime, dok su sedeli su dvorištu Saška Karan, Marko Đedović, Milica Dugalić i Mina Vrbaški sedeli su ispred apartmana Kulića i komentarisali.\nDadilja je navodno rekla Mini da je plaćena 750 evra mesečno, a odatle je sve krenulo.\n- Pa to uopšte nije malo, to je dosta para - komentarisala je Saška, dok se Đedović slagao sa njom.\n- Pričala je sa mnom, kaže da joj je mnogo dosadno, da nije tako zamišljala - otkrila je Mina.\n- Pa neka uzme da čita neku knjigu - pobunila se Karan.\n- Knjige su zabranjene - rekla je Milica Dugalić i otkrila da je ona čitala recepte lekova kada ga je čuvala.\n- Au, to ti je baš inspiracija - smejala se Saška.\n- Ja sam joj kao i svakoj do sada izjavila saučešće kada je došla - našalila se Mina.\nPodsetimo, ranije je Miljana otkrila da je prethodna Željkova dadilja dobijala takođe platu od 750 evra, prenosi "Kurir".


SNS Vranje: Vučić učinio Srbiju ponosnom | VRANJENEWS\nSNS Vranje: Vučić učinio Srbiju ponosnom\nDelegacija Srbije predvođena predsednikom Aleksandrom Vučićem u Vašingtonu učinila je 4. septembra čitavu Srbiju ponosnom, navodi se u saopštenju koji je u subotu prosleđeno medijima iz Gradskog odnora naprednjaka u Vranju.\n- Fotografija predsednika Aleksandra Vučića u Ovalnom kabinetu Bele kuće sa američkim predsednikom Donaldom Trampom obišla je čitav svet i najavila nove stranice svetske istorije.\nUprkos niskim udarcima koji su dolazili od strane opozicije iz Srbije, pregovarački tim vođen Aleksandrom Vučićem potpisao je istorijski sporazum o bilateralnoj saradnji sa SAD-om, koji je isključio međunarodno priznanje lažne države Kosovo, što je najveća pobeda Srbije u ovom veku.\nPredsednik Aleksandar Vučić je po ko zna koji put opravdao ogromno poverenje građana Srbije, vrativši ono što je do skora bilo za Srbiju potpuno izgubljeno. Braneći srpski narod, istoriju i tradiciju, još jednom je dokazao da je pravi borac za očuvanje srpskog nacionalnog identiteta - navodi se u saopštenju iza kojeg stooje članovi Saveta za informisanje GrO SNS Vranje.


29. марта 2018. Zanimljivosti\nKad se kaže čokolada prve asocijacije su uglavnom Švajcarska, ili Belgija, ali to što su ove države proizvođači najkvalitetnije čokolade uopšte ne zači da su one tamo najomiljenije. Prema istraživanju kompanije Mintel stanovnici Velike Britanije su 2017. godine u proseku konzumirali 8,4 kilograma ove poslastice, što je najviše na svetu. Kompanija takođe navodi da je globalna konzumacija čokolade u porastu, dok je proizvodnja uskršnje čokolade u proseku porasla prošle godine za čak 23 odsto. Najveći porast zabeležen je u Nemačkoj i SAD. Kada je reč o čokoladnim uskršnjim jajima, na vodećoj poziciji našao se Brazil, sa 11 odsto udela na svetskom tržištu u 2017, a iza ove zemlje našle su se Južnoafrička Republika, Nemačka, Velika Britanija i Francuska. Proizvođači su bili najinventivniji u Velikoj Britaniji, gde su mogle da se kupe uskršnje čokoladne poslastice sa dodatkom đumbira i tonika, koje su zamenile čokoladna jaja sa ukusom piva koja su bila u ponudi u prethodnih nekoliko godina. Širom Evrope raste i proizvodnja veganske čokolade, koja se, prema podacima, pretežno konzumira u Španiji (više od polovine konzumenata), Francuskoj i Poljskoj.


Vreme 642-643 - Irak posle rata: Bitka za mir\nBivši generalni direktor iračke direkcije za naftu požalio se novinaru "Fajnenšel tajmsa" na to kako SAD upravljaju Irakom nakon rata: "Mi, a i naši susedi, imamo bogato iskustvo s državnim udarima, svaki pukovnik zna kako se to radi. On najpre ode do najbliže televizije da objavi pet tačaka: Prvo kaže ‘Živeo ovaj, dole onaj!’ Drugo, kaže, od sada je nova vlada ta i ta. Treće, pročita spisak ljudi koji su penzionisani. Četvrto, svi ostali da se jave sutra na posao. I peto, policijski čas traje od tad do tad. To se obično desi u roku od nekoliko sati. A mi čekamo već nedeljama..."\nA SADAMA NEMA: Pogled iz jedne od brojnih palata bivšeg diktatora\n"Pobeda je izvesna, ali ne i potpuna", izjavio je predsednik SAD Džordž Buš dok su njegove trupe uveliko patrolirale iračkom prestonicom. Ovo je, verovatno, najtačniji iskaz koji je neki američki zvaničnik izrekao od početka rata protiv iračkog režima. Jer, pre nego što SAD budu mogle mirne duše da proglase pobedu, moraće da odgovore na tri neprijatna pitanja: gde je Sadam Husein? Gde je oružje za masovno uništenje? Ko vlada Irakom?\nBez obzira na to koliko se američka administracija pretvarala da je ovo pitanje sporedno s vojnog stanovišta, za građane Iraka ono je od izuzetne psihološke važnosti, jer dok sudbina iračkog diktatora ne bude bila izvesna, neće biti ni reda ni mira u najvećem protektoratu na svetu. Snimak koji je protekle nedelje emitovala televizija iz Abu Dabija uznemirio je podjednako i Amerikance i Iračane i podgrejao glasine koje u danima haosa nakon vojnog poraza iračke vojske parališu svaki pokušaj uspostavljanja normalnog života. Na snimku se vidi Sadam Husein kako u severnom delu Bagdada otpozdravlja masi svojih pristalica zajedno sa mlađim sinom Kusajem, a tv-stanica tvrdi da je snimak načinjen 9. aprila, kada su američke trupe već uveliko zauzimale prestonicu.\nSADAMOV DUH: Američki obaveštajni krugovi odbijaju da poveruju u verodostojnost snimka, ali su duhovi uznemireni. "Niko ne veruje da je Sadam zauvek nestao", izjavio je američkim novinarima jedan bagdadski taksista. "Svi pokušavamo da ga zaboravimo, ali nam on odasvud poručuje: ’Još sam tu’. Irak neće biti bezbedan sve dok je on živ." S njim se slaže i njegov kurdski sunarodnik iz Kirkuka na severu Iraka: "Sve dok Sadam ne bude visio na nekoj banderi, u Iraku neće biti mira."\nU Tikritu, gradu u centralnom Iraku iz čije okoline Sadam potiče, sve Sadamove statue i slike su na broju, iako je američka vojska odavno zauzela grad. Grad od koga se očekivalo da će američkim snagama pružiti najžešći otpor pao je bukvalno preko noći. Međutim, stanovnici ne razgovaraju rado sa stranim novinarima, niti se s gnevom obrušavaju na brojne simbole sa Sadamovim likom kao u drugim mestima, jer ne znaju šta će duže da potraje – američko prisustvo ili Sadamovo odsustvo. "Reći ćemo ti šta mislimo o Sadamu kad budemo videli da li je živ. Možda se još vrati na vlast", odgovara uglas grupa starijih Iračana vidljivo zbunjenom veteranu novinarstva Džonu Simpsonu iz BBC-ja.\nNi manje ni više nego 10.000 američkih specijalaca pretražuju Sadamove palate, tunele, podzemna skloništa i bunkere u potrazi za čovekom čiju je smrt zvanična Amerika otvoreno priželjkivala još mesecima pre rata. Irakom kolaju najneverovatnije glasine o sudbini Sadama Huseina: te pobegao je u Rusiju, te u Siriju, te na ostrvo blizu Španije... Mnogi misle da je pod zemljom, okružen najvatrenijim pristalicama i velikim zalihama hrane i čeka da se Amerikanci povuku da bi se vratio na vlast. Drugi veruju da je utočište našao u Severnoj Koreji, kod kolege "dragog vođe", a treći, da ga je ubio mlađi sin Kusaj koji pokušava da se nagodi s Amerikancima i da će im predati telo svog oca kad od njih dobije garancije za imunitet.\nU međuvremenu se Amerikanci mogu zadovoljiti ulovom od više krupnih zverki iz špila od 55 karata sa likovima najtraženijih bliskih Sadamovih saradnika. Neki su se predali, a neki su uhapšeni, kao na primer Sadamov ministar finansija, Sadamov zet i nekoliko vrhunskih stručnjaka za hemijsko i biološko naoružanje.\nGDE JE ORUŽJE: Oni bi trebalo da pomognu Amerikancima da odgovore na drugo, goruće pitanje, zbog koga se američka i britanska vojna sila i obrušila na Irak, zbog koga su obe zemlje, kao okupacione snage, prema Ženevskoj konvenciji dužne da pomognu obnovu razrušene infrastrukture u Iraku. Naime, Sadam Husein nije jedina kockica koja nedostaje u ratnom mozaiku. Za Amerikance i Britance je od još većeg značaja odgovor na pitanje gde je oružje za masovno uništenje.\nAmerička administracija tek sad uviđa ono na šta je njih i ostale članice Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija upozoravao šef inspektorske misije Hans Bliks – da je za utvrđivanje činjeničnog stanja na terenu potrebno dosta vremena. Hans Bliks je nedavno u intervjuu nemačkom magazinu "Špigl" izjavio da su informacije o tome gde da traže Sadamovo hemijsko i biološko oružje, koje im je dostavljala američka administracija pre rata, bile "bezvredne".\nDa podsetimo, najviši američki zvaničnici su mesecima pre rata uporno tvrdili da sa sigurnošću znaju da Sadamov režim krije tone i tone opasnog oružja, uključujući i nuklearno oružje, požurujući inspektore UN-a da proizvedu dokaze kojima bi pridobili skeptike u Savetu bezbednosti, što bi SAD dalo veći kredibilitet da krene u rat. U nedeljama uoči rata pljuštale su optužbe ne samo na račun inspektorske misije UNMOVIC već i Svetske organizacije kao takve.\nMeđutim, nedeljama pošto je rat praktično okončan, američki vojnici nisu uspeli da se sapletu ni na jednu kantu antraksa ili iperita. I baš kao u slučaju pitanja Sadamove sudbine, američki zvaničnici na svaki način pokušavaju da umanje važnost činjenice da ni pored toliko trupa na terenu nije otkriven ni gram nervnog ili nekog drugog ubojitog reagensa. "Te stvari je lako pomerati, ima ih i pod zemljom, u tunelima. Sakrivene su ili raštrkane. Hoćemo li ih naći? Ne, Irak je velika zemlja", izjavio je američki sekretar za odbranu Donald Ramsfeld. "Ni inspektori ništa nisu pronašli, pa nećemo ni mi. Ono što smo, međutim, pronašli jesu ljudi koji će nam reći gde se te stvari nalaze", zaključio je Ramsfeld, aludirajući na neke od 55 najtraženijih Iračana koji se već nalaze u američkom pritvoru.\nLitar-dva bojnog otrova možda je i lako sakriti, ali čitave fabrike svakako nije. Uprkos ležernim izjavama američkih zvaničnika, nervoza raste i u Pentagonu i u Stejt departmentu i svima se žuri da se nađe valjan dokaz da je Sadam zaista ležao na većoj količini zabranjenog oružja. Samo u tu svrhu je Pentagon poslao čitavu brigadu – 3000 ljudi – da traga za hemijskim i biološkim oružjem. Pentagon je ponudio i nagradu od čak 200.000 američkih dolara za svaku količinu otkrivenog oružja ove vrste.\nPRAZNINA: Džozef Sirnision, direktor odeljenja za razoružanje pri Karnegijevoj zadužbini za međunarodni mir u Vašingtonu kaže za američki "Tajm" da nesposobnost SAD da otkriju zalihe bojnih otrova povlači za sobom dve posledice, od kojih nijedna nije dobra za Ameriku i njene saveznike. "Ili u Iraku ni nema toliko oružja za masovno uništenje koliko je predsednik mislio da ima, što znači bruku za obaveštajnu službu i za samog predsednika. To je, međutim, povoljniji ishod", kaže Sirnision. "Druga, mnogo opasnija mogućnost je ta da oružja ima mnogo, kako je predsednik i strahovao, ali da nije ni pod čijom kontrolom."\nPrikrivena nervoza u Pentagonu i u vrhu američke administracije je, prema tome, razumljiva, ako se u vidu ima činjenica da bi nesposobnost američkih snaga da proizvedu valjan dokaz o postojanju oružja za masovno uništenje za sobom mogla da povuče ozbiljnije političke posledice. Naime, što više vremena protekne do pronalaženja dokaza, narašće sumnja da oružja nikad nije ni bilo i da su Amerikanci sami podmetnuli dokaz. Da bi se ovakve spekulacije izbegle, upozorava bivši šef inspektorske misije Hans Bliks, Amerikanci će morati da pozovu međunarodne verifikatore s kredibilitetom, a samim tim i da povuku reč o nesposobnosti tima inspektora UN-a.\nMeđutim, nad Irakom se u senci ovih važnih, ali ipak praktičnih pitanja nadvija najvažniji od svih problema vezanih za Irak, a s kojim Amerika što pre treba da izađe na kraj: kako popuniti ogromnu prazninu koju je iza sebe ostavio Sadam Husein. Dobra vest je da su pljačke koje su se odvijale pred očima britanskih i američkih vojnika manje-više prestale, ali prvenstveno zbog toga što više i nema šta da se opljačka, a ne zato što je i jedna vlast svojim autoritetom u stanju da odvrati bande pljačkaša. Ni deseti deo od četiri i po miliona stanovnika Bagdada trenutno ne može da uživa u elementarnom luksuzu kao što su struja i voda. Rat je završen, ali bitke ne prestaju. Pijace su ponovo otvorene, ali, kao što primećuje jedna novinarka, "u gradovima vlada nestašica svega osim muva".\nTEŠKOĆE VLADANJA: Tragičan prizor iz bagdadske bolnice i...\nPODEljENA OSEĆANjA: Iračani s podeljenim osećanjima gledaju na američko i britansko prisustvo. S jedne strane zahtevaju da ih što pre ostave na miru i sami preuzmu sudbinu u svoje ruke, a s druge strane od njih traže da im obnove sve što je razrušeno, ali i da se brinu o svim ostalim tekućim poslovima – od uvođenja struje i vode do uklanjanja smeća. Naftna nalazišta su obezbeđena, ali su opustošene dragocene kulturne i umetničke zbirke.\nU kancelarije ministarstava koje nisu razrušene uselili su se beskućnici, u obdaništima i školama svakodnevno se otkrivaju velike količine municije i oružja. Đubretari su oteli kamione koje sada koriste za sopstvene potrebe tako da niko ne odnosi smeće. "Mostove i puteve možemo da popravimo, za to imamo sredstva", izjavio je nedeljniku "Tajm" Džej Garner, penzionisani američki general zadužen za fizičku i institucionalnu obnovu Iraka. "Ali, uspostavljanje vlade – to je već ozbiljniji problem. To je kao kada u mraku hodate po kući, pipajući rukama ispred sebe, a da pri tom ne dotaknete nameštaj", dodao je Garner objašnjavajući koliko će teško biti uspostaviti novu vladu od ljudi koji nisu kompromitovani tokom višedecenijske vladavine Sadama Huseina.\n...Džej Garner, Amerikanac zadužen za bnovu Iraka\nKada je general Daglas Mek Artur 1945. ušao u Japan kao glavnokomandujući okupacionih snaga, dočekan je izlivima gneva. Šest godina kasnije, kada je napuštao Japan, ispraćen je suzama Japanaca koji su osetili blagodeti uređenog društva. Dok traje bezvlašće, prerano je proceniti kako će iz Iraka biti ispraćen general Garner.\nIzgradnja institucija moraće da se odvija istovremeno sa ekonomskom reformom, za šta su neophodna ogromna novčana sredstva i ljudski resursi. Ponovo, dobra vest je ta da Irak, za razliku od Avganistana, ima dovoljno obrazovanih stručnjaka koji mogu da popune mesta javnih službenika i da nafte ima u izobilju. Loša vest je ta što je stara iračka vlast praktično umrla u snu, a Irak vrvi od ljudi s krivotvorenim testamentom. Još niko ne zna koji se zakoni primenjuju, niti se zna ko sme da kontroliše naftu. Bivši generalni direktor iračke direkcije za naftu požalio se novinaru "Fajnenšel tajmsa" na to kako SAD upravljaju Irakom nakon rata: "Mi, a i naši susedi, imamo bogato iskustvo s državnim udarima, svaki pukovnik zna kako se to radi. On najpre ode do najbliže televizije da objavi pet tačaka: Prvo kaže ‘Živeo ovaj, dole onaj!’ Drugo, kaže, od sada je nova vlada ta i ta. Treće, pročita spisak ljudi koji su penzionisani. Četvrto, svi ostali da se jave sutra na posao. I peto, policijski čas traje od tad do tad. To se obično desi u roku od nekoliko sati. A mi čekamo već nedeljama..."\nAmerikancima se žuri da UN ukinu sankcije Iraku, ali je za to neophodno da najpre izglade odnose s Francuskom i Rusijom, koje neće tek tako lako preći preko svih uvreda koje im je Amerika uputila uoči rata. Iako SAD i dalje odbijaju da UN-u povere veću ulogu u izgradnji i obnovi Iraka, svakim danom postaje sve jasnije da će bez izglađivanja američkih odnosa sa saveznicima u Iraku vakuum ostati još dugo nepopunjen. Drugim rečima, Americi UN možda i nisu bile potrebne da bi uspešno povele i okončale rat, ali su im sada neophodne da dobiju bitku za mir. Jer, kako će ovaj rat izgledati u očima istorije, zavisiće prevashodno od toga da li će Iračani moći da žive bolje nego pod Sadamom Huseinom.


U sedištu UEFA u Nionu sutra će biti obavljen žreb trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona i Ligu Evrope. Nakon prve utakmice drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona Partizan je stekao prednost od dva gola protiv Pjunika koja bi trebalo da bude dovoljna za revanš meč u Jermeniji i plasman u treće kolo.\nCrno-beli će i u sledećoj rundi biti nosioci, a u tom šeširu će im se priključiti Kopenhagen, Anderleht i Bazel koji takmičenje počinju od te runde, kao i Salcburg, praška Sparta, Hapoel iz Tel Aviva i zagrebački Dinamo koji su praktično obezbedili već dalji plasman.\nLiteks i Rozenborg nisu bili ubedljivi u prvim mečevima, a ukoliko ne dozvole iznenađenje u revanšima oni će kompletirati šešir sa nosiocima.\nPrema tom scenariju najverovatniji protivnici Partizana bili bi Leh iz Poznanja, Omonija iz Nikozije, švedski AIK, kazahstanski Aktobe, Bate Borisov, Žilina, Debrecin, irski Bohemijans, litvanski Ekranas i moldavski Šerif koji su manje ili više izvesni u sledećem krugu takmičenja.\nUkoliko bi beogradski crno-beli takmičenje završili u toj rundi, uteha bi im ostala u mečevima kvalifikacija za Ligu Evrope, a ako dođu do četvrte runde onda im najverovatnije predstoji dvomeč sa Hapoelom, Spartom, Kopenhagenom, Bazelom ili Anderlehtom, odnosno sa pobednicima duela u kojima su oni nosioci.\nKombinacija je mnogo jer se nikad ne zna šta nose revanši, a nakon što pogledate rezultate prvih mečeva na Vama je da rešite rebuse gde bi moglo da se dogodi eventualno iznenađenje.


Kondom je vrsta mehaničke barijerne kontracepcije koja se savetuje svim ženama kao laka, delotvorna i trenutna kontracepcija.\nKondom je kontraceptivno sredstvo izrađeno od lateksa, poliuretana, poliizoprena ili prirodnih materijala (npr. creva ovce) u tri veličine, sa ili bez rezervoara za ejakulat, a princip dejstva zasniva se na sprečavanju prodiranja ejakulata u genitalne organe žene. Pored zaštite od koncepcije, kondom je efikasna zaštita i od polno prenosivih bolesti uključujući i HIV, a do određenog stepena pruža zaštitu i od karcinoma cerviksa.\nStavlja se na muški polni organ u erekciji i sprečava ulazak sperme u genitalne organe partnera eliminišući mogućnost začeća, ali i prenosa veneričnih oboljenja. Prednosti ove vrste kontracepcije su njihova mala cena, laki su za koriščenje, malo neželjenih dejstava, kao i zaštita od seksulano prenosivih infekcija.\nTeorijska delotvornost ovakve vrste kontracepcije je veoma velika, 10-16 trudnoća na 100 godina, ali kao i svi drugi oblici kontraceptivnih sredstava kratkog dejstva njegova efikasnost zavisi pre svega od motivacije za njegovu primenu, kao i pravilnog koriščenja. Kod prosečne upotrebe 10-18% žena ostane u drugom stanju tokom godinu dana.


Privode se kraju pripreme za oktobarski srpsko-albanski poslovni forum koji će se održati u Nišu i na kome će biti osnovana srpsko-albanska komora, čije će sedište biti u Tirani.\nPodršku jačanju međukomorske saradnje pružaju i premijeri Albanije i Srbije, Edi Rama i Aleksandar Vučić, koji će se sastati u Nišu 14. oktobra. Ovaj albansko-srpski projekat deo je u Berlinu dogovorene regionalne ekonomske saradnje pod motom "Jedna ekonomija, jedna regija". U Nišu će biti i predstavnici Kosova.\nPodsetimo da je Marko Čadež, predsednik Privredne komore Srbije nakon regionalne turneje u okviru koje je nakon Prištine, zajedno sa predsednikom Privredne komore Kosova Safetom Grdžalijuom posetio Tiranu, Podgoricu, a pre toga i Skoplje.\nZa regionalnu saradnju privrednih komora, dobijena je podrška najviših zvaničnika – premijera ili predsednika država koje su posetili Čadež i Grdžaliju, predsednika Makednije Đorga Ivanova, premijera Albanije Edi Rame, kosovskog predsednika Hašima Tačija i crnogroskog premijera Mila Đukanovića.\nSaradnja srpskih i albanskih kompanija je tema poslovnog foruma, kaže za RSE Marko Čadež.\n"Ogroman je potencijal za privrednu saradnju Srbije i Albanije. O tome smo razgovarali sa premijerom Ramom i u Komori Albanije i Uniji privrednih komora. Ono što me je posebno obradovalo jeste da je premijer Rama rekao da će lično da se angažuje i pruži svu potrebnu podršku na unapređenje te saradnje", ističe Čadež.\nU političkim razgovorima dva premijera jedna od tema, veruje se, biće i izgradnja dugo očekivanog autoputa kojim bi se Koridor 10 povezao preko Niša i Prištine do Tirana i luke Drač.\nMarko Čadež najavljuje zajednički nastup regionalnih kompanija na očekivanim tenderima.\n"Razgovarali smo i o infrastrukturnim projektima, učešću naših građevinskih firmi, firmi koje proizvode građevinski materijal, kako bi zajedno sa partnerima u Albaniji pravili zajedničke kompanije i zajednički učestvovali u nekim projektima", dodaje prvi čovek Privredne komore Srbije\nDragan Đukanović, potpredsednik Centra za spoljnu politiku, navodi da je uspostavljanje čvršće ekonomske saradnje Srbije sa Tiranom i Prištinom od velikog značaja.\n"Jako je važno da u kontekstu naših evropskih integracija, uključivanja Zapadnog Balkana u transevropsku mrežu koridora, da dođe do izgradnje tog puta Niš–Priština, koji bi se kasnije nadovezivao na već postojeći Priština– Drač... da bi se region u tom infrastrukturnom smislu dodatno osnažio, da bi se i na taj način uključio u savremena evropska zbivanja", kaže Đukanović za RSE.\nI sadašnjom privrednom saradnjom Beograda i Prištine zadovoljan je naš sagovornik Marko Čadež.\n"Naša saradnja sa Privrednom komorom Kosova traje već dve godine, imamo već niz realizovanih foruma, kontakata i ugovora... Uskoro se približava sajam poljoprivrede u Prištini, prošle godine smo bili prisutni sa 25 kompanija, ove godine ćemo ići ponovo. Isto se planira za sajam energetike u Beogradu, prisustvo kompanja, članica Privredne komore Kosova", kaže Čadež.\nU javnosti su plasirane razne informacije ko će u Nišu predstavljati Kosovo. Premijer Vučić je dilemu razrešio rečima da u Niš neće doći ni Hašim Tači, ni kosovski premijer Isa Mustafa, već nižerangirani predstavnici. To svedoči o limitima koje postavlja politika.\nNa pitanje da li je, kad se radi o albansko-srpskim odnosima, ekonomija već sada ispred politike, Dragan Đukanović odgovara: "U ovom trenutku svakako ekonomija nadilazi nivo političkih odnosa, što i nije tako loše jer to utiče na život građana. Međutim, sa druge strane, može da relaksira u perspektivi politički dijalog o bilateralnim stvarima, recimo, između Beograda i Tirane i na nastavak dijaloga Beograda i Prištine".\nRegionalnu ekonomsku saradnju uz moto "Jedna ekonomija, jedan region" podstiče EU. Komorski investicioni forum kao regionalna platforma ustanovljena je u okviru takozvanog Berlinskog procesa. Forum čine osam nacionalnih komora koje zajedno okupljaju 300.000 kompanija - članica.\nCilj je da zajedničkim nastupima obezbede bolje poslove, bolje upošljavanje kapaciteta, da otklone međusobne prepreke za plasmane roba. Srpsko-albanska saradnja je deo tog procesa koji podržava EU. Dok su regionalni infrastrukturni projekti, između ostalog, šansa za zajednički nastup kompanija zemalja zapadnog Balkana.\nOkončanje prve faze autoputa do kraja 2020.\nZa informaciju više o projektu autoputa Niš – Priština, RSE je poslao upit Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrutkure.\nRSE: Kada bi mogla da počne gradnja auto puta Niš – Priština?\nMinistarstvo: Do sada je za deonicu od Niša do Merdara iz fonda WBIF (Western Balkan Investment Fund) finansirana izrada Prethodne studije izvodljivosti sa generalnim projektom. Iz istog fonda Priština sprovodi aktivnosti na deonici Merdare – Priština. Očekujemo da do sredine 2017. bude kompletirana projektno-tehnička dokumentacija za ovaj projekat. Procena je da bi gradnja mogla da počne u 2017. godine pod uslovom da do tada obezbedimo novac za izgradnju ovog autoputa. Trenutno se razmatraju različite opcije za finansiranje ovog projekta. S obzirom da je projekat od interesa za Srbiju, Albaniju i EU potrebna je veća finansijska podrška EU za realizaciju ovog projekta.\nRSE: Ko bi gradio put, investicija i dužina autoputa?\nMinistarstvo: Prema procenama, ukupna vrednost ovog projekta bila bi oko 850 miliona evra, a prve faze oko pola milijarde evra. Očekuje se da će domaće građevinske kompanije u značajnoj meri biti angažovane na izgradnji ovog autoputa i to je jedna direktna korist za Srbiju od ovog projekta.\nAutoput Niš – Priština – Drač, Ruta 7 (ukupna dužine 384 km), bio je jedan od glavnih putnih koridora kroz Srbiju na pravcu istok-zapad. Od ukupne dužine od 384 km, do sada je izgrađeno 234 km na nivou autoputa, pun profil od Prištine ka Albaniji, što je 61% dužine, sa procenjenim ulaganjem od oko 1,8 milijardi evra samo u poslednjoj deceniji.\nRSE: Za koje vreme bi put mogao da se sagradi?\nMinistarstvo: Ukoliko se ispuni svi uslovi vezani za finansiranje prva faza (poluprofil autoputa) mogla bi da bude završena do kraja 2020. godine.\nRSE: Kolika je važnost ovog autoputa za Srbiju?\nMinistarstvo: Reč je o stateškom projektu čijom realizacijom bi Srbija dodatno potvrdila ulogu saobraćajnog čvorišta Zapadnog Balkana, ali i još boljem ekonomskom povezivanju i bržem rastu regiona. Evropska komisija je prepoznala potencijal ovog projekta uvršćivanjem u listu prioritetnih infrastrukturnih projekata za region Zapadnog Balkana.\nU petogodišnjem planu 2014-2018. razvoja glavnih regionalnih transportnih mreža za jugoistočnu Evropu, Ruta 7 je na listi prioritetnih projekata. Sa implementacijom plana, autoput na Ruti 7 će povezati Tiranu–Prištinu–Niš–Sofiju i dalje prema Turskoj i obezbediti optimalnu putnu vezu Bugarske, Srbije i Albanije, ka EU. Činjenica je da će sa ekonomskim osnaživanjem regiona i frekvencija saobraćaja biti veća, a samim tim postoji i ekonomska opravdanost investicije.


Blic\t08.06.2019 17:15\nJedna osoba je nastradala, a devet je povređeno u direktnom sudaru kombi vozila i automobila fijat "punto" u Sićevačkoj klisuri, saznaje "Blic".\nPrema prvim i nezvaničnim informacijama u kombiju su se nalazili radnici, a do sudara je došlo na ulazu u četvrti tunel od Niša ka Pirotu.\nKako saznajemo, na licu mesta nastradao je vozač punta, dok je žena koja se nalazila na mestu suvozača u automobilu, sa povredama prebačena u Urgentni centar u Nišu.\nPrema poslednjim informacijama, u KC "Niš" primljeno je ukupno devet povređenih u sudaru.\nU toku je evakuacija i zbrinjavanje ostalih povređenih iz kombija.\nIz Niške Hitne pomoći na lice mesta su upućna četiri saniteta a intervenisali su i vatrogasci. U toku je pružanje pomoći povređenima i transport u KC Niš.


Zvezda "Uvoda u anatomiju" poslala poruku medicinskom osoblju koje se bori protiv korona virusa, a onda se oglasio i glumac čija je porodica u Italiji - Zena.rs\nKorona virus je glavna tema i na društvenim mrežama, a među onima koji komentarišu globalni zdravstveni problem je i američka glumica Elen Pompeo, zvezda čuvene serije "Uvod u anatomiju".\nElen Pompeo Foto: Profimedia\nElen Pompeo je na Instagramu uputila podršku svim medicinskim radnicima koji se bore sa korona virusom od kojeg je, prema poslednjem preseku, obolelo 46 osoba (to kažu podaci Ministarstva zdravčja od osam časova ujutru, prema kojima nema novih slučajeva od kovida- 19 u odnosu na prethodni dan).\nGlumica je u videu poručila:\n"Mnogi od nas imaju privilegiju da odu u samoizolaciju i pokušaju da ostanu zdravi, ali niko od vas tu privilegiju. Svi morate da budu na prvoj crti bojišta što je sigurno loše i definitivno može da se pogorša u narednih nekoliko nedelja. U svoje ime i u ime svoje porodice želim da vam se svima javno zahvalim. Cenimo i volimo vas".\nVideo Elen Pompeo koja je u seriji "Uvod u anatomiju" glumila Meredit Grej, za jedan dan pogledalo je 2, 7 miliona ljudi. Njene reči podržali su mnogi a neki su podsetili i na one koji se za vreme pandemije brinu i o psihičkom stanju obolelih, kao i ljudi koji se iz predostrožnosti nalaze u kućnoj izolaciji (pokrajinska vlada Vojvodine otvorila je Kol centar za psihološku pomoć građanima u izolaciji i suočavanju sa posledicama koje mogu da se jave u toku kriznih situacija).\nOglasio se i kolega Elen Pompeo iz "Uvoda u anatomiju" koji je u seriji glumio lekara, a i njenog partnera.\n"Italija moja rodna zemlja je u teškim vremenima. Moja porodica je tu, moji prijatelji su tu i svaki dan se brinem za njihovu sigurnost i sigurnost svih svojih zemljaka. Znam da je Italija mesto u čijoj su lepoti brojni ljudi imali priliku da uživaju. Italija je uvek bila bila ljubazna prema vama i ljubazno je i velikodušno delila svoje darove i kulturu s vama. Tražim da se sada vratite zemlji koja vam je toliko dala. Ta zemlja koja daje toliko života svakome kada je posete".\nPrema novim podacima, u Italiji koja je najugroženija u Evropi, 21, 157 ljudi je obolelo od korona virusa, dok je 1,441 osoba preminula.\nKada je u pitanju svet, registrovano je više od 156.000 zaraženih , preminulo je više od 5.800 ljudi,a ozdravilo preko 75.000.\nStefanu Milenkoviću zbog KORONA VIRUSA otkazani koncerti u Italiji: Slavni violinista se oglasio na Fejsbuku i evo šta je PORUČIO


RUSKE VAKCINE JUTROS STIGLE U SRBIJU: Isporuka po 20.000 doza prve i druge komponente cepiva | Happy BSC portal\nU Srbiju je jutros stiglo 40.000 doza ruske vakicne “Sputnjik V” - 20.000 doza prve i 20.000 doza druge komponente cepiva, rekao je ministar za inovacije Nenad Popović.\nHRVATSKA UPUTILA PROTESTNU NOTU SRBIJI!\n“Isticali su izvanredne prijateljske, bratske odnose dva naroda, dve valde i najbolje odnose dva predsednika, Vučića i Putina. To će omogućiti Srbiji da u sledeće dve, tri nedelje nastavi razgovore o proizvodnji ruske vakcine u Srbiji, na ''Torlaku''”, rekao je Popović.\nVREMENSKA KLACKALICA: U Srbiji danas smenjivanje oblaka i sunca, na planinama sneg


Rudolf Cegledi ostaje predsednik opštine Senta uprkos preporuci Agencije za sprečavanje korupcije\nSkupšina opštine Senta. foto: Janoš Teke\nOdbornici Skupštine opštine Senta izglasali su danas poverenje predsedniku opštine Rudolfu Ceglediju, uprkos preporuci Agencije za sprečavanje korupcije, u kojoj je zatraženo od njega da pokrene glasanje za poverenje protiv samog sebe, jer je u dva navrata prekršio zakon, piše Sabad Mađar So, a prenosi portal Slobodna reč.\nU pitanju je slučaj iz 2016. godine, kada je Fondacija „Cor Jesu“ podnela opštini prijavu na dva konkursa, koje je Cegledi potpisao, iako je u to vreme bio i član Upravnog odbora ove Fondacije, i drugi put kada je u dva navrata kao predsednik opštine potpisao odobrenje za donaciju ovoj Fondaciji.\nInicijativa Agencije za sprečavanje korupcije je odbijena jednoglasno. Članovi koalicije na vlasti koju čine SVM i SNS glasali su za poverenje Ceglediju, dok su članovi Građanskog pokreta za Sentu bili uzdržani.\nCegledi je juče rekao novinarima da su oba gore navedena programa protekla bez problema, „da od Fondacije niko nije uzeo ni dinar“ i da se „ništa nije dogodilo osim sukoba interesa“.\nCegledi je predsednik opštine Senta od 2012. godine, a kao predstavnik Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) prošle godine je po treći put izabran za prvog čoveka opštine.\nU Skupštini opštine Senta SVM ima 13 odbornika, Srpska napredna stranka (SNS) 10, a Zajedno za bolju Sentu i Građanski pokret za Sentu po tri predstavnika.


IZBORI 2016: Provera volje naroda ili overa vladavine do 2020?\n18/01/2016 | 11:45\nVanredni parlamentarni izbori će biti održani zajedno sa lokalnim i pokrajinskim. Termin u kojem treba da se održe izbori na svim nivoima je između 22. aprila i 22. maja, a kako piše današnja Politika konkretniji datum je – 24.april.\nSa jedne strane apsolutna većina u parlamentu koja može da izglasa sve što želi, nejaka opozicija i visok rejting Srpske napredne stranke i njenog lidera Aleksandra Vučića su razlozi zbog kojih izbora nije moralo da bude dok sa druge strane premijer Vlade traži novi četvorogodišnji mandat i želi da proveri volju naroda.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić smatra da je Vlada Aleksandra Vučiča odlično obavljala svoj posao i da sa pravom može na izborima da očekuje odličan rezultat. „Očekujem fer i demokratsko nadmetanje, očekujem da pobede najbolji i da sa proverenim poverenjem kod građana nastave da ostvaruju ciljeve koje smo postavili, a koje je Srbija odavno zaslužila“.\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, infrastrukture i saobraćaja Zorana Mihajlović poručila je da vanredni republički izbori neće usporiti ili odložiti realizaciju važnih infrastrukturnih projekata u zemlji.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Dragan Đuričin očekuje da partija ili koalicija koja pobedi na izborima jasno predstavi svoj program i dobije podršku građana za radikalne reforme. „Predstoji reforma javnog sektora i onoga što mi ekonomisti zovemo „institucionalni ambijent“, regulatornog okvira“.\n„Na kratak rok, postojaće određeni gubici, jer zbog izbora i neizvesnosti staju pojedini procesi“, kaže za Tanjug profesor Beogradske bankarske akademije Zoran Grubišić. „To gledaju i investitori, jer ne znaju kakvi će se potezi povući. Ako bi se oformila stabilna Vlada, koja bi dobila pun četvogodišnji mandat i koja bi mogla da sprovede reforme, dugoročni efekti bi mogli da nadoknade taj mali zastoj“.\nPolitički analitičar, Đorđe Vukadinović, za Deutsche Welle kaže da su zvanični razlozi navedeni za raspisivanje vanrednih izbora nelogični, neozbiljni, neracionalni, a u velikoj meri i uvredljivi za zdrav razum birača.\nZoran Stojiljković, profesor Fakulteta političkih nauka smatra da iza odluke o izborima „stoji proračun da je ovo optimalan trenutak za još jedan izborni krug i da se na taj način dobiju još dve godine mandata, što bi značilo vladavinu do simbolične 2020. godine“.\nStranke o izborima\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić i prvi čovek Srpske napredne stranke odlučio je da Srbija ide na vanredne parlamentarne izbore, jer “Vladi je potrebna puna stabilnost i pun četvorogodišnji mandat“. „Doneo sam odluku zato što neću da čuvam vlast po svaku cenu. Mi se provere volje naroda nikada nismo plašili“, rekao je Vučić.\nPortparol SPS Đorđe Milićević je rekao da su socijalisti ponosni na rezultate ostvarene u vladi i sigurni da će narod dati poverenje za nastavak takve politike. „ Niko sad više ne može da se krije i svi koji su pričali o izborima, a molili boga da ih ne bude, sad će morati pred narod da čuju konačnu odluku“.\nPredsednik Pokreta socijalista Aleksandar Vulin zadovoljan je zbog odluke o raspisivanju parlamentarnih izbora. „Mi se za fotelje ne držimo, mi se za vlast ne držimo.U vreme kada imamo apsolutnu većinu i mogućnost da tu vlast držimo do poslednjeg dana, mi smo se opredelili da razgovaramo sa Srbijom i da ponudimo novi sporazum Srbiji“.\nPredsednik DS Bojan Pajtić smatra da je odluka Aleksandra Vučiča da podnese ostavku na mesto predsednika Vlade Srbije dobra vest za sve građane. „Vanredni parlamentarni izbori će pokazati Aleksandru Vučiču i njegovom režimu da građani neće čutati dok im se smanjuju plate, otimaju penzije, povećavaju porezi i cene i da neće mirno gledati kako se samo oni na vlasti bogate“.\n„Dobro je što će biti održani prevremeni parlamentarni izbori jer je to prilika da se formira Vlada koja može da reši probleme, umesto dosadašnje koju čine uglavnom neobrazovani i nestručni ljudi“, rekao je predsednik Socijaldemokratske stranke Boris Tadić.\nPredsednik Nove stranke Zoran Živković rekao je da je odluka Aleksandra Vučića o raspisivanju vanrednih parlamentarnih izbora priznanje da njegova Vlada nesposobna da Srbiji donese dobro, a da Nova stranka na izborima očekuje pobedu.\n„Raspisivanje izbora može biti prilika da se društvo presabere i odluči o tome šta i kako želi da postane“, izjavio je lider Liberalno-demokratske partije Čedomir Jovanović.\nSaša Radulović smatra da su izbori šansa da se zaustavi propadanje Srbije. „Rezultat Vučićeve četvorogodišnje vladavine je katastrofalan i večina to zna, ali neće izaći da glasa ako se ne ponudi prava alternativa“.\nVIDEO: Reklama koja uzdrmala advertajzing biznis\nU Francuskoj proglašeno vanredno ekonomsko stanje


Merkelova prihvatila ultimatum o izbeglicama - Sputnjik Srbija\n18:55 03 Jun 2020\n15:46 18.06.2018 Preuzmite kraći link\nKancelarka Nemačke Angela Merkel je prihvatila ultimatum koalicione Hrišćansko-socijalne unije po pitanju borbe protiv nelegalne migracije, javila je agencija DPA.\n„Hrišćansko demokratska unija podržava inicijativu šefa policije Zehofera o stvaranju dodatnog generalnog plana o migracionoj politici“, izjavila je Merkelova.\nPritom, ona je dodala da njena partija ne želi „jednostrane, nedogovorene korake koji su protiv interesa trećih zemalja“.\n„Ne možemo samo da zahtevamo nešto, već moramo da razgovaramo i o tome šta je drugima bitno“, rekla je Merkelova.\nMerkelova je naglasila da i Hrišćansko-demokratska unija (CDU) i Hrišćansko-socijalna unija Bavarske (CSU) imaju cilj da bolje organizuju migracije i značajno smanje broj migranata koji ulaze u Nemačku.\nOna je takođe rekla je da će razgovarati sa državama članicama Evropske unije o problemima sa migracijom i da će svojoj CDU podneti izveštaj 1. jula.\nNemački list „Bild“ piše da su ministar unutrašnjih poslova Nemačke Horst Zehofer i bavarska Hrišćansko-socijalna unija, na čijem se čelu on nalazi, postavili ultimatum kancelarki Nemačke Angeli Merkel kada je u pitanju borba protiv nelegalne migracije. Nemački list „Bild" piše da su ministar unutrašnjih poslova Nemačke Horst Zehofer i bavarska Hrišćansko-socijalna unija, na čijem se čelu on nalazi, postavili ultimatum kancelarki Nemačke Angeli Merkel kada je u pitanju borba protiv nelegalne migracije.


Čadež: Sistemski uvesti pravo dualno obrazovanje\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež izjavio je danas da se poslednjih godinu dana u kontinuitetu radi na izmenama i dopunama zakonodavnog okvira koji će omogućiti da se sistemski uvede pravo dualno obrazovanje.\nOn je za RTS rekao da dualno obrazovanje, kako sama reč kaže, znači vrlo jednostavnu stvar, a to je da je za jedan deo obrazovanja - opšte predmete, pedagoški deo, odgovorno Ministarstvo prosvete i država, a za suštinu stručnog obrazovanja - izradu programa i obuci nastavnika, mentora, u preduzećima, privreda.\nNavodeći da ne možemo ođednom da uvedemo 180 profila ukoliko nema potrebe za njima, Čadež je istakao da je određen skener prvih profila koji nedostaju.\nTako se, prema njegovim rečima, od septembra kreće sa profilima sluzbenika u banci, osiguranju, logističara i špeditera...\n''Važno je da na jednom mestu, u okviru PKS-a u ovom slučaju, možemo zajedno sa preduzećima koje se članice da vidimo koji su to profili potrebni i da se urade stručni programi za učenike i obuče mentori u preduzećima'', obijasnio je Čadež.\nOn je naveo da je u poslednjih godinu dana cela inicijativa o sistemskom uvođenju dualnog obrazovanje u srednje stručne škole potekla od privrede.\nPredsednik PKS-a kaže da su kompanije prepoznale koji su problemi, kao i da je najveći u tome što u srednjim stručnim školama ne postoji sistemsko uvedeno rešenje kako ta deca zaista uče određeni obrazovni profil.\nPrema njegovim rečima, 75 odsto dece, završenih osnovaca, upiše srednje stručne škole, ali najviše iz jednog prostog razloga, a to je da na neki način dođe opet do fakulteta a ne da se zaista školuje za struku koju je i odabrao.\n''Vidimo da postoje različite škole koje imaju dodira sa kompanijama, ali to su sve inicijative nastavnika u tim školama, pojedinačne inicijative kompanja'', rekao je Čadež dodajući da ima i piilot projekata koji su se pokazali kao dobri.\nOn je istakao da je najveše pilot projekata bilo u tehničkim srednjim škola i to u saradnji sa domaćim, ali i stranim kompanijama koje posluju u Srbiji.


Udruženje osiguravača Srbije podržalo akciju „Vozi odmoran“ / Vesti / Početna - Wiener Städtische osiguranje\nPočetna / Vesti / Udruženje osiguravača Srbije podržalo akciju „Vozi odmoran“\nUdruženje osiguravača Srbije podržalo akciju „Vozi odmoran“\nUdruženje osiguravača Srbije podržalo je akciju „Vozi odmoran“ koju su pokrenule Agencija za bezbednost saobraćaja i druge institucije. Ova akcija ima za cilj prevenciju saobraćajnih nezgoda čiji se broj uvećava tokom letnjih meseci, kada je povećan i broj putovanja.\nUzrok najvećeg broja nezgoda je umor i zato je važno praviti redovne pauze u toku vožnje. Vozačima se savetuje da na put kreću odmorni, da prave pauze na svaka dva sata, da izbegavaju vožnju noću i tokom toplijih delova dana. Pored toga, savetuje im se i da klima uređaj koriste tako da razlika između spoljne i temperature u vozilu ne prelazi 7 stepeni.\nOva preventivna kampanja je pokrenuta prošle godine i biće nastavljena tokom leta nizom zajedničkih aktivnosti. U okviru nje, Udruženje će preko svojih članica deliti edukativne flajere prilikom prodaje zelenih kartona.


Postupak savladjivanja ne regulisane raskrsnice sa kruznim tokom saobracaja\nCrveno vozilo se nalazi u ne regulisanoj raskrsnici sa kruznim tokom saobracaja, to zakljucujemo po tome sto ne postoje saobracajni znaci koji regulisu saobracaj u raskrsnici.\nCrveno vozilo je u obavezi da zaustavi svoje vozilo i propusti sivo vozilo koje stupa na raskrsnicu i dolazi sa desne strane (pravilo desne strane).\nSada su dva vozila u kruznom toku i dolazi im trece vozilo sa njihove desne strane, ta dva vozila ce morati da ustupe prednost ili cak da se zaustave i propuste to trece vozilo jer vazi - pravilo desne strane.\nPrimecujete da vozilo koje stupa na raskrsnicu sa kruznim tokom saobracaja koja nije regulisana uvek ima prvenstvo prolaza u odnosu na vozila koja su u kruznom toku, pa se postavlja pitanje kada ce crveno vozilo da izadje iz raskrsnice i zar nece doci do zakrcenja te raskrsnice ?\nOdgovor na ovo pitanje jeste da se ne regulisane raskrsnice sa kruznim tokom saobracaja nalaze na mestima gde je mali intenzitet saobracaja, dok tamo gde je veci, moraju se regulisati.


U ZAJEČARU OTVOREN INTERNET MARKETING CENTAR ISTOČNE SRBIJE | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / U ZAJEČARU OTVOREN INTERNET MARKETING CENTAR ISTOČNE SRBIJE\nDanas je gotovo nemoguće zamisliti uspešno poslovanje bez nastupa i prisustva na internetu. Internet je stvorio nove mogućnosti u marketingu i to pre svega na polju kombinacija i medija i načina kreiranja poruka i oblikovanja ponuda. Iako je tradicionalni marketing i dalje veoma moćna industrija, jedno je sigurno – iz godine u godinu on se povlači pred drugim digitalnim marketingom. Svesni sve većeg značaja digitalnog marketinga u poslovanju, RARIS je, uz podršku Razvojne agencije Srbije – RAS, pokrenuo inicijativu za formiranje Internet marketing centra istočne Srbije, koji će od danas biti u prostorijama RARIS-a, a koji će pružiti podršku malim i srednjim preduzećima.\n„Raris pruža set usluga malim i srednjim preduzećima i u cilju proširenja tog seta usluga, početkom godine rađeno je jedno istraživanje koje nije davalo zadovoljavajuće rezultate u kontekstu upotrebe internet marketinga firmi i biznisa. S tim u vezi pokrenuta je inicijativa za uspostavljanje internet marketing centra koji pruža set usluga malim i srednjim preduzećima u okviru implementacije internet marketinga u njihovom poslovanju. Da bi došli do otvaranja svega ovoga imali smo set usluga i set prezentacija i obuka. Na početku je urađen trening trenera gde su se obučavali treneri iz regiona za implementaciju internet marketinga. Osim trenera u okviru RARIS-a, obučavani su i pripadnici lokalnih samouprava, biznis inkubatora, poslovnih udruženja, i oni mogu u okviru svojih područja delovanja da se bave internet marketingom“, istakla je Anita Lazarević iz RARIS-a.\nPuno govori podatak da društvene mreže svakodnevno koristi preko 2,8 milijardi ljudi širom sveta i one tako predstavljaju odličan marketinški kanal za promociju proizvoda ili usluga na otvorenom tržištu i direktnu komunikaciju sa potencijalnim kupcima. Broj korisnika interneta iz dana u dan raste i sve je evidentnije da „ako vas nema na internetu, kao da ne postojite“.\n„Osnovna ideja centra je da ljudi iz ovog dela Srbije počnu da se bave marketingom, koji je prosto najpopularniji, najefektniji i najeftiniji. Kažu da ukoliko se bavite biznisom a ne koristite društvene mreže je isto kao da namigujete devojci u mraku, vi znate šta radite ali niko drugi to ne zna. Sajt je i dalje baza svakog biznisa na internetu ali je sve veći broj ljudi koji na sajt dolazi baš preko društvenih mreža. To i jeste ono što je najveći problem i ono što smo učili na svim prezentacijama pre otvaranja Centra i ono čime će se ljudi u centru baviti, a to je pomoć svima koji se bave biznisom, da preko društvenih mreža, na najbolji mogući način predstave svoj posao“, rekao je Uroš Staničić, direktor Marketing agencije „Gde i kad“ iz Beograda.\nProjekat Internet marketing centar istočne Srbije realizuje Regionalna agencija za razvoj istočne Srbije – RARIS u okviru Programa podrške projektima za unapređenje ekonomskog razvoja Razvojne agencije Srbije – RAS. Projekat je implementiran u 2017. godini i obuhvata 8 opština iz Borskog i Zaječarskog okruga.


Ruske kompanije najaktivnije u usvajanju AI – Jesi cuo.ba\nRuske kompanije najaktivnije u usvajanju AI\nOko 30% ruskih kompanija zapošljava tehnologiju vještačke inteligencije (AI), ostavljajući evropske i američke kompanije iza sebe, prema rezultatima Microsoft istraživanja poslovnih lidera.\nRuski rukovodioci su barem 7,7% ispred kada je u pitanju usvajanje tehnologije, što tvrdi Microsoft, dodajući da u Francuskoj, na primjer, nivo korišćenja AI iznosi 10 procenata.\nKorporacija je predstavila istraživanje pod nazivom “Poslovni lideri u doba AI”. Oko 800 rukovodilaca iz osam zemalja – Francuske, Njemačke, Italije, Holandije, Rusije, Švajcarske, Velike Britanije i SAD je učestvovalo u anketi, koja je sprovedena još u januaru među kompanijama sa više od 250 zaposlenih.\nRuski rukovodioci su među onima koji najviše cijene AI u svojim poslovnim aktivnostima, ističući da im to pomaže u upravljanju kompanijom. Privrednici su pokazali i veliko interesovanje za efikasniju saradnju sa tehnologijom, navodi se u Microsoftovoj anketi. Da bi se to postiglo, 90% ruskih ispitanika je bilo voljno da se konsultuje sa stručnjacima po tom pitanju, dok je prosječna cifra širom svijeta oko 67%.\nMeđutim, istraživanje nije uključilo jednog od potencijalnih lidera AI, Kine, koja ulaže novac u mnoga inovativna polja, posebno AI. Prošle godine, kineski predsjednik Xi Jinping pozvao je na veći razvoj i korištenje tehnologije kako bi se osigurala budućnost zemlje u “novoj rundi tehnološke revolucije i industrijske transformacije”.


Beta 12. aprila 2018. 18:15\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić izjavio je danas da insistiranje portparolke Evropske komisije Maje Kocijančić na otvaranju mosta na Ibru u Kosovskoj Mitrovici nije zasnovano ni na onome što je dogovoreno u Briselu niti na valjanoj proceni situacije na terenu.\nRakić je kazao da srpska strana radi na implementaciji dogovorenog, ali da pune primene sporazuma o mostu ne može biti bez primene dela sporazuma o razgraničenju u naselju Suvi Do.\n„Podsećam gospodju Kocijančić da je poslednji put kada je u Briselu bilo reči o mostu predstavnik EU, kao posrednik u dijalogu, eksplicitno rekao da će pitanje mosta i pitanje razgraničenja severne i južne Kosovske Mitrovice biti rešavani zajedno. Takodje, posrednik je bio saglasan i sa time da most bude otvoren kada se dve strane saglase, a ne kada to zatraži neko sa strane“, kazao je Rakić, koji je gradonačelnik severne Mitrovice.\nRakić je kazao da je veoma važan bezbednosni aspekt zbog kojeg je pitanje mosta u Kosovskoj Mitrovici i postalo tema u briselskom dijalogu.\n„Presudnu reč u proceni bezbednosnih prilika u vezi sa mostom ima gradonačelnik severne Kosovske Mitrovice. Ja u ovome trenutku ne vidim da su se stekle ni bezbednosne niti bilo koje druge pretposavke da most bude otvoren“, kazao je Rakić, a prenela Srpska lista.


Otvoren novi pogon kompanije "Knott Autoflex Yug" u Bečeju - FormatŽabalj\nHome Novosti Otvoren novi pogon kompanije “Knott Autoflex Yug” u Bečeju\nOtvoren novi pogon kompanije “Knott Autoflex Yug” u Bečeju\nOtvaranje novog pogona kompanije “Knott Autoflex Yug” u Bečeju pokazuje da oni koji su investirali u našu zemlju nastavljaju to da rade, da su zadovoljni uslovima i da je napravljen dobar poslovni ambijent, poručio je danas predsednik Aleksandar Vučić.\nOn je, na svečanom otvaranju danas istakao da je srećan zbog otvaranja pogona, jer je mnogo truda, rada i novca, 7,5 miliona evra, kompanija uložila u širenje kapaciteta, u želji da unapredi poslovanje i zaposli 82 novih radnika.\nVučić je rekao da je otvoren prvi pogon za toplo cinkovanje u Srbiji i istakao da je to veoma značajno za srpsku privredu, pošto smo to do sada radili u okolnim zemljama.\n“Mi smo ovde, jer smo malo, koliko smo mogli, pomogli u ovome i ponosan sam na ulogu države Srbije. Trudimo se da ne kasnimo sa davanjima, kao i da u izdavanju dozvola, i ostalim vidovima podrške, ne zaostajemo za najrazvijenijim zemljama sveta”, rekao je Vučić.\nPodsetio je da je ovo drugi put da je u kompaniji “Knott Autoflex Yug” u Bečeju, a da je svaki put bilo sa razlogom – zbog otvaranja pogona.\n“Drago mi je da ljudi koji su investirali, nastavljaju sa investiranjem, i to pokazuje da su zadovoljni uslovima i da smo napravili dobar ambijent u kojem oni mogu dalje da rade i zarađuju, a radnici da imaju bolja primanja i bolju budućnost za svoju decu”, poručio je Vučić.\nOn je najavio da će se raditi i obilaznica oko Temerina, što će žiteljima Bečeja i okoline olakšati put do Novog Sada, kao i brza saobraćajnica od Sombora do Kikinde.\nPodsetio je da će se graditi u auto-put od Novog Sada do Zrenjanina i od Zrenjanina do Beograda što će sve zajedno dobro povezati Vojvodinu.\n“Svuda ćete nailaziti na brze saobraćajnice”, istakao je Vučić i dodao da će to dodatno privući nove investitore u Vojvodinu.\nPredsednik kaže da je upoznao u toj fabrici divne mlade ljude i izrazio uverenje da će njihova energija doprineti boljoj budućnosti Srbije.\n“Tu žive zajedno Srbi i Mađari, u miru i slozi, još mnogo toga ćemo zajednički da napravimo”, poručio je Vučić.\nPodsetio je da je Bečej bio jedno od najboljih industrijskih mesta u zemlji, koje je u prošlosti nestalo sa industrijske mape.\nKompanija “Knott Autoflex Yug” otvorila je u Bečeju novi pogon u koji je investirano 7,5 miliona evra, a u kojem će biti zaposleno ukupno 82 radnika.\nPrisustvovali su i predsednik pokrajinske vlade Igor Mirović, predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor, ambasador Nemačke u Srbiji Tomas Šib, direktor i suvlasnik Knott Autoflex Mađarska Šandor Has Sabo, direktor Knott grupacije Nemačka Valentin Knott, predsednik opštine Bečej Dragan Tošić.\nPreduzeće Knott Autoflex Yug postoji od 2003. godine, a osnovale su ga kompanija Autoflex Knott iz Kečkemeta u Mađarskoj i Knežev grupa iz Srbije u odnosu 51:49 odsto vlasništva.\nKompanija je 2011. godine kupila pogon Livnice u Čoki od firme ATB Sever iz Subotice.\nFabrika u Bečeju svoje proizvode plasira izvozeći na tržište EU, Izraela, Rusije, Turske i SAD.\nprevious DECA U BOLNICI ZBOG ZAGAĐENJA VAZDUHA: Magla i smog kobni spoj\nnext Danas je Sveti Jovan


Изложба народних рукотворина и „василица“ - Градска општина Гроцка\nYou are at:Home»Novosti»Kultura»Izložba narodnih rukotvorina i „vasilica“\nBy Info Služba on\t 15. januara 2020. Kultura\nOpština Grocka, u saradnji sa Udruženjima građana i Unijama žena, je priredila kulturno-umetnički program i prigodnu izložbu u čast Srpske nove godine i Sv. Vasilija Velikog. Manifestaciji je prisustvovala i predsednica Gradske opštine Grocka Živadinka Avramović sa saradnicima.\nOpština Grocka tokom čitave godine podržava i organizuje brojna kulturna događanja i manifestacije, u skladu sa lepotom i blagom ovdašnjeg okruženja. Programi koji se organizuju imaju za cilj da posetiocima i sugrađanima, a posebno deci i mladima, približe raznovrsno i vredno kulturno i tradicionalno nasleđe sa kojim svakodnevno živimo.\nManifestacija je počela bogatim kulturno-umetničkim programom, gde su se predstavili članovi Udruženja gerontološkog centra Kaluđerica sa recitacijom i pesmama iz „Čabar Šou-a“. Program je nastavljen sa nastupom Gordane Grujić, koja je recitovala dve pesme, zatim autorskim pesmama se predstavila i Radojka Obućanin. Za sam kraj mnogobrojne posetioce je zabavio Živadin Pantelić koji je otpevao nekoliko narodnih pesama.\nMnogobrojnim učesnicima i sugrađanima se obratila predsednica opštine Grocka, Živadinka Avramović, i tom prilikom poželela srećne praznike i što više sličnih manifestacija.\nNakon ovog svojevrsnog kulturno-umetničkog kolaža u izvođenju članova i članica udruženja sa teritorije opštine Grocka. U svečanoj sali opštine Grocka upriličena je izložba Udruženja građana i Unija žena sa teritorije opštine, sa temom narodne radinosti i tradicionalnih vasilica.\nIzlagači su imali priliku da se takmiče za najlepšu i najukusniju tradicionalnu vasilicu, tako je prvo mesto osvojilo Udruženje žena „Gročanka Bojana“ iz Grocke. Drugo mesto su podelili Udruženje žena i Udruženje penzionera iz Dražnja. Treće mesto su podelili Udruženje žena i Udruženje penzionera iz Zaklopače.\nPosetioci su pored uživanja u bogatstvu narodne radinosti imali priliku da degustiraju kulinarske proizvode domaće zimske trpeze.\n24. decembra 2019. 0\n16. decembra 2019. 0\nKUD „Stevan Štrbac“ igrom i pesmom čuva tradiciju