Brus ONLINE - Srbiju očekuje preporod do 2025. kroz program vredan 14 milijardi evra\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić i predsednik Srbije Aleksandar Vučić predstavili su danas program "Srbija 2025", koji sadrži plan investicionih projekata za dalji razvoj zemlje u narednih pet godina.\nProgram "Srbija 2025" vredan približno 14 milijardi evra\nBrnabić je u Palati Srbija, u prisustvu članova Vlade i predstavnika međunarodnih finansijskih institucija, istakla da će ti projekti ubrzati rast privrede i učiniti našu zemlju mnogo boljim mestom za život.\nOna je precizirala da je pomenuti program vredan nešto manje od 14 milijardi evra, a finansiraće se iz budžeta, ali i iz kredita međunarodnih finansijskih institucija, sa kojima ćemo nastaviti saradnju.\nPrema njenim rečima, mere su potrebne kako bi se podstakao veći privredni rast i kako bi građani u kratkom roku mogli da osete konkretno poboljšanje kvaliteta života.\nSrbija se nalazi na korak od dobijanja investicionog rejtinga, dodala je premijerka, ocenivši da je naša zemlja danas fundamentalno drugačija u poređenju sa 2014. godinom.\nDanas smo finansijski i ekonomski stabilna država, u kojoj je nezaposlenost ispod 10 odsto i konstantno opada, dok je prosečna neto plata nešto viša od 500 evra, a plate i penzije se kontinuirano povećavaju, podvukla je Brnabić.\nTakođe, kako je dodala, Srbija je danas zemlja sa jednom od najvećih stopa rasta u ovom delu Evrope, što treba da bude na ponos svih građana, jer smo ovo uspeli zajedno da uradimo.\nPrema njenim rečima, prosečne stope rasta od 3,5 do 4 odsto godišnje bile se nezamislive za zemlju kakva je Srbija bila pre, ali nisu dovoljne da građani osete konkretno kroz novac kojim raspolažu i šta mogu da sebi priušte za to.\nZa to nam trebaju veće stope rasta, ali i da do 2025. stvorimo još bolje uslove za život, kao što su nove škole, bolnice, putevi, industrijske zone i industrijski parkovi, kanalizacija u svakom mestu širom Srbije, zamena stare i dotrajale vodovodne mreže, sistemi za prečišćavanje otpadnih voda, te ulaganja u sportsku infrastrukturu.\nOna je naglasila da, s druge strane, treba da se nastavi ulaganje u strateške projekte, koji će određivati kakva će zemlja biti, a to su oblasti nauke, obrazovanja, veštačke inteligecije i ekologije.\nPredsednica Vlade je prenela da je sa Svetskom bankom razmotreno koje su to oblasti koje treba da se reformišu kako bi doprinele bržem rastu i većim platama i penzijama.\nIstovremeno, ona je ukazala na značaj regionalnog povezivanja kako bi imali veće tržište, sa mnogo manje administracije, ocenivši da bi puna implementacija inicijative „mini Šengen“ mogla da utiče na povećanje rasta na godišnjem nivou između 0,5 i 0,7 odsto.\nPomenuta inicijativa, u zavisnosti od brzine implementacije i broja pridruženih zemalja, smanjiće troškove poslovanja, podići konkurentnost firmi, doprineti privlačenju stranih inevsticija, ali i povećanju izvoza, objasnila je premijerka.\nBrnabić je ukazala i na značaj reformisanja institucija koje se bave podrškom izvoznicima, pre svega Agencije za osiguranje izvoza.\nPrema njenim rečima, za našu zemlju bilo je važno da imamo strogo kontrolisano zatvoreno finansijsko tržište, u čemu je Narodna banka Srbije dala ključni doprinos reformama, stabilizaciji i ozdravljenju ekonomije.\nDanas ulazimo u novi projekat, zbog čega moramo malo da liberalizujemo pravni okvir kako bi u zemlju ušlo više novca, što je važno za mala, mikro preduzeća, startapove i inovacione kompanije, podvukla je ona.\nBrnabić je napomenula da je vreme da se donesu zakoni koji se tiču mikrofinansiranja, da se razmotri da li je vreme za uvođenje kripto valuta i slično, naglasivši da ova reforma može da donese dodatnih jedan odsto rasta.\nPremijerka je poručila da mora da se nastavi reforma obrazovanja, uz podsećanje na to da je uvedeno programiranje, digitalne učionice, dualno obrazovanje, preduzetništvo i finansijska pismenost.\nOna je najavila ulaganja od 100 miliona evra za nauku i obrazovanje, opremu, istraživanje, kako bi Srbija postala lider u naučno-tehnološkoj revoluciji.\nTakođe, u razvoj veštačke inteligencije biće uloženo 90 miliona evra jer želimo da budemo među vodećim zemljama u Evropi, naglasila je Brnabić i najavila dalje reforme javnih preduzeća sa ciljem podizanje njihove efikasnosti, konkurentnosti, jer to može da donese ozbiljan rast.\nSrbija ima i potencijal u izvorima obnovljive energije, navela je premijerka i ukazala na to da ako pametno radimo možemo biti svetski centar za proizvodnju baterija i električnih vozila jer imamo 10 odsto svetskih rezervi litijuma.\nIstovremeno, premijerka je podvukla da nijedan korak u okviru pomenutog plana neće ugroziti makroekonomsku stabilnost i javni dug, s tim što će Vlada formirati telo koje će pratiti realizaciju ovog plana.\nSrbija će 2025. biti zemlja vodećih plata i penzija, u kojoj je nezaposlenost kao u evrozoni, modernog obrazovanja, infrastrukture, zaključila je Brnabić.\nSrbiju do 2025. očekuje preporod\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić izjavio je prilikom predstavljanja programa "Srbija 2025", da je od 2014. godine promenjeno lice Srbije, koja je sada uspešna zemlja koja napreduje najbrže u jugoistočnoj Evropi.\nVučić je tom prilikom istakao da smo 2014. godine donosili teške mere za svakog našeg građanina, ali su one bile lekovite, navodeći da je danas trenutak da se izađe sa drugačijim merama pred građane.\nOn je poručio da će povećanje plata i penzija biti jedan od rezultata novog investicionog plana koji će, za razliku od teških reformi 2014, pogoditi pre svega Vladu, direktore javnih preduzeća, EPS, "Srbijagas", a ne građane.\nPredsednik je ponovio da je program "Srbija 2025" vredan ukupno 14 milijardi evra, što je otprilike još jedan dodatan budžet Srbije, uz ocenu da bi 2025. godine mogao da iznosi i 17 milijardi evra.\nNaš plan i naša projekcija jeste da će na kraju 2025. godine u Srbiji prosečna plata iznositi 900 evra, dok će prosečna penzija biti između 430 i 440 evra, poručio je Vučić.\nPrvi cilj ovog plana jeste borba za mlade i za život. To je borba za mlade bračne parove da lakše steknu krov nad glavom, da ranije počnu da rade, da dobijaju decu kako ne bismo gubili čitavu generaciju, poručio je predsednik.\nPrema njegovim rečima, u našoj zemlji prosečna starost iznosi 46 godina i gubimo čitavu jednu generaciju u odnosu na, recimo, Tursku.\nRadićemo posebne programe za mlade bračne parove i za to smo spremni da dodatno izdvojimo u ovom periodu, pored davanja iz budžeta, 500 miliona evra jer nam je mnogo važno da podstaknemo mlade ljude da ostanu ovde, poručio je Vučić.\nOn je objasnio da će se od mladih tražiti minimalno učešće samo da bi se pokazala zainteresovanost i da bi se obezbedilo da žive u Srbiji, a ne da odu u inostranstvo.\nPredsednik je rekao da će biti izdvojeno i 200 miliona evra za povećanje finansijskih davanja za novorođenu decu, povećanje subvencija za vrtiće, zatim za biomedicinski potpomognutu oplodnju, savetovališni rad kada je reč o reproduktivnom zdravlju mladih, zatim za zaštitu i prevenciju dece obolele od autizma, pomoć majkama u svakom pogledu prilikom trudnoće i rađanja dece i drugo.\nDakle, kako je podvukao, za mlade će biti izdvojeno ukupno 700 miliona evra.\nOn je, govoreći o ulaganjima u putnu infrastrukturu, rekao da će za ovu oblast biti opredeljeno ukupno 5,078 milijardi evra, pri čemu je na mapi iscrtao i povezao buduće deonice i objasnio gde će putevi prolaziti i koja mesta će povezivati.\nPrema njegovim rečima, gradiće se, između ostalog, brza saobraćajnica Sombor–Kula–Vrbas–Bečej –Novo Miloševo–Kikinda, čime će biti potpuno povezan severozapadni deo sa severoistokom zemlje.\nDodatno će se graditi auto-put Beograd–Zrenjanin, kao i put Novi Sad–Zrenjanin, najavio je Vučić i dodao da će za tri godine biti završen Moravski koridor, a jedan od važnijih projekata jeste i deonica "Vožd Karađorđe", za šta je već obezbeđeno 100 miliona evra.\nTakođe, kako je precizirao, u železničku infrastrukturu biće uloženo nešto više od 3,5 milijardi evra, a u tu cifru je uračunata i izgradnja metroa u Beogradu, u iznosu od približno 1,3 milijarde evra.\nPrema njegovim rečima, za deonicu rekonstrukcije pruge Novi Sad–Subotica već je izdvojeno 800 miliona evra, a za prugu Beograd–Niš obezbeđeno je 200 miliona evra.\nVučić je rekao da će za ulaganja u vodni saobraćaj biti ozbezbeđeno 274 miliona evra, od čega najviše za ulaganje u proširenje luke Prahovo, Bogojevo, Sremska Mitrovica, zatim za izgradnju nove luke u Beogradu, dodatna ulaganja u Luku Novi Sad, u luku u Smederevu i drugo.\nOn je, kada je reč o vazdušnom saobraćaju, objasnio da će sredstva za nastavak razvoja biti obezbeđena kroz budžet, navodeći da tu ne može država mnogo da izdvaja zbog restriktivne politike EU u vezi sa državnom pomoći.\nPredsednik je, govoreći o sektoru poljoprivrede, precizirao da će za infrastrukturu biti uloženo ukupno 300 dodatnih miliona evra mimo budžeta, a novac će, između ostalog, ići najviše za navodnjavanje 86 miliona evra, za komasaciju 70 miliona, dok će 50 miliona evra biti izdvojeno za traktore za poljoprivrednike.\nTakođe, kako je dodao, za ulaganje u infrastrukturu u oblasti turizma biće izdvojeno 200 miliona evra, a reč je o ulaganjima u banje, sportske centre, planinske ski centre, arheološke lokalitete i drugo.\nPredsednik je najavio i zasebnih 500 miliona evra za ulaganje u oblasti energetike, koji će biti upotrebljeni za dodatne kapacitete skladištenja gasa, za izgradnju novog bloka termoelektrane Kolubara B u Kaleniću, ali i brojne druge prioritetne projekte u izgradnji gasne mreže.\nSredstva iz programa "Srbija 2025" biće izdvojena i za Kancelariju za Kosovo i Metohiju u iznosu od 150 miliona evra, koja će biti namenjena infrastrukturnim projektima u južnoj srpskoj pokrajini, precizirao je Vučić.\nOn je najavio i dodatnih 100 miliona eva za saradnju sa Republikom Srpskom jer je naša obaveza da pomognemo povezivanje Republike Srpske sa maticom, ne ugrožavajući teritorijalni integritet BiH.\nPrema njegovim rečima, u okviru progama biće uloženo čak milijardu evra za izgradnju vodovoda i kanalizacije u svakom selu u Srbiji, jer je to od ogromnog značaja za život građana.\nNovac za tu namenu, kako je objasnio, biće realizovan preko Kancelarije za javna ulaganja, uz napomenu da je potrebna ozbiljna priprema projekata od strane lokalnih samouprava.\nTakođe, velika sredstva će biti opredeljena za razvoj sportske infrastruktue jer je to povezano sa turizmom, ukazao je on i to ilustrovao primerom izgradnje košarkaških i fudbalskih terena na Divčibarama, koji su pomogli značajnom povećanju broja turista na toj planini.\nSredstva će biti izdvojena i za dvoranu Sportskog društva Radnički sa Vračara, zatim izgradnju multifunkcionalne dvorane u Košutnjaku, Nacionalni odbojkaški centar, Atletski centar Ćuprija, kompleks bazena u Vrnjačkoj Banji, Košarkaški nacionalni trening centar, sportski centar Karataš, streljana u Boru i druge projekte.\nU narednom periodu, kako je podvukao, u srpsko zdravstvo biće uloženo dodatnih 600 miliona evra.\nOn je naveo da 950 miliona odlazi na plate zaposlenih u zdravstvu, a 2,3 – 2,4 milijarde se potroši na samo zdravstvo, kako bi se svim građanima omogućilo da imaju dobru negu i zaštitu, pri čemu u to ne spadaju KC Niš koji je izgrađen, kao ni gradnja KC Srbije koja napreduje.


SPS: I Gradski i Okružni odbor pozivaju na referendum - JUGPRESS\nGradski odbor Socijalističke partije Srbije Leskovac poziva građane da izađu na predstojeći referendum koji je zakazan za 16. januar 2022. godine i glasaju za potvrđivanje Akta o promeni Ustava i time pokažu državotvornost i društvenu odgovornost.\nDonošenje Akta o promeni Ustava ima za cilj bolju zaštitu prava građana i jačanje vladavine prava.\nAktom o promeni Ustava menjaju se ustavne odredbe o uređenju sudova i javnih tužilaštava koje imaju za cilj obezbeđivanje veće nezavisnosti, efikasnosti, odgovornosti sudova i javnog tužilaštva.\nUstavnim promenama predviđaju se dodatne ustavne garancije nezavisnosti sudstva i sudija, garantuje se stalnost sudijske funkcije, sudije sada bira Visoki savet sudstva, tako da predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti više ne učestvuju u izboru sudija.\nGradski odbor Socijalističke partije Srbije osuđuje sve pokušaje stvaranja zabune kod građana kada je reč o svrsi referenduma, Akt o promeni Ustava isključivo se odnosi na pravosuđe i njime se ne menjaju drugi delovi Ustava.\nOrgani za sprovođenje izbora preduzeće sve potrebne aktivnosti kako bi se na glasačkim mestima obezbedila potpuna primena epidemioloških mera.\nGlasanjem za ustavne promene, zaokruživanjem „DA“ na referendumu, građani će dati neposredan, lični doprinos pozitivnim promenama u našem društvu i stvaranju efikasnijeg pravosudnog sistema.\nPredsednik GO SPS Leskovac\nOkružni Socijalističke partije Srbije Jablaničkog okruga poziva građane da izađu na predstojeći referendum koji je zakazan za 16. januar 2022. godine i glasaju za potvrđivanje Akta o promeni Ustava i time pokažu državotvornost i društvenu odgovornost.\nOkružni Socijalističke partije Srbije Jablaničkog okruga osuđuje sve pokušaje stvaranja zabune kod građana kada je reč o svrsi referenduma, Akt o promeni Ustava isključivo se odnosi na pravosuđe i njime se ne menjaju drugi delovi Ustava.\nPredsednik OO SPS


Grupni rad i interdisciplinarnost sa primenom veb-alata - Onlajn seminari Crna Gora\nDanas su među mladima opšteprisutne pojave otuđenost i socijalna ekskluzija. Ovde čak i ne govorimo o individualnosti, nego o izolaciji koja je sveprisutna u celom svetu. Sigurno ste prepoznali u vašoj okolini da učenici sve manje sarađuju i da im je grupni, timski i saradnički rad nepoznanica. Svi koriste svoje pametne uređaje i žive u tom svetu na internetu…\nMi, nastavnici smo ti koji možemo da utičemo na učenike i da ih usmerimo ka dobrim stvarima. Mi treba da utičemo na razvijanje veština koje su im potrebne za dalji rad i život. Mi ih spajamo i jedan od načina kako to da uradimo jeste naša učionica. Grupni način rada uz korišćenje IKT-a je idealan za rešavanje ove problematike.\nOvaj seminar vam pomaže da lakše i kvalitetnije osmislite vaš čas radeći sa učenicima grupno. Na kraju seminara znaćete svrsishodno da koristite različite oblike rada i kako da implementirate grupni rad u vaš čas. Takođe, naučićete da koristite različite elektronske alate i servise. Najbijtnije, znaćete kako da te alate i servise metodički i didaktički primenite u svom radu, što je najbitnije. Dakle, bićete osposobljeni da na svojim časovima praktično prikažete učenicima postupak korišćenja digitalnih alata i uputite ih na saradnički rad putem tih alata.


LGBTQ+ zajednica u Srbiji - Sporo putovanje ka EU - Progovori o pregovorima\nLGBTQ+ zajednica u Srbiji - Sporo putovanje ka EU\nNije dovoljno maskirati pravu situaciju u Srbiji postavljanjem autovane LGBT premijerke na čelo Vlade, koja s partnerkom ima dete kome pravno nije ništa više od majčine cimerke. Nije dovoljno oformiti Ministarstvo za ljudska i manjinska prava s jasnom agendom i istovremeno bojkotovati tu agendu, jer ne odgovara biračkom telu vladajuće većine. Srbija mora sistemski da radi na promeni svojih institucija, senzibilizaciji za njihovo prepoznavanje problema LGBT+ osoba, te na širenju opšte svesti o postojanju i problemima LGBT+ osoba.\nPrva asocijacija na borbu za ravnopravnost LGBT+ osoba u našem društvu budi sećanja na teške početke koji nisu ulivali nadu da Srbija na ovom polju može da napreduje. Može se reći da se LGBT+ zajednica u Srbiji krvavo izborila da njena prava počnu da se uvažavaju. Nakon petooktobarskih promena naše društvo osetilo je dašak demokratije i nade da će Srbija vrlo brzo usvojiti evropske vrednosti, te principe jednakosti i tolerancije.\nMeđutim, ta demokratija nije važila za sve građane i građanke. U junu 2001. godine, LGBTQ+ aktivisti i aktivistkinje, tada okupljeni oko organizacija „Arkadije” i „Labrisa”, koje su nastale tokom antiratnih protesta devedesetih, odlučili su da 30. juna 2001. organizuju protesno stajanje na Trgu Republike u Beogradu. Svrha ovog protesta, tadašnjeg prvog Prajda, bila je stavljanje do znanja javnosti u Srbiji da LGBTQ+ osobe postoje, da moraju da postanu vidljive, da moraju da imaju jednaka prava i vode dostojanstven život. Ovaj protest, danas u javnosti poznat kao „Krvavi prajd” vrlo brzo su ugušile desničarske grupacije, organizacije i pojedinci. Povređeno je preko 40 osoba, u gradu je načinjena materijalna šteta, a policija je potpuno podbacila u zaštiti učesnika i učesnica skupa. Tek 2010. godine ponovo je dobijena dozvola za Prajd, na kojem je učestvovalo oko 500 učesnika, a oko 6.000 policajaca je pod teškom opremom štitilo povorku. Isto tako, oko 6.000 huligana, uključujući navijačke i religijske grupe, kao i ultradesničarske organizacije, pokušale su da probiju kordon. Povređeno je više od 100 policajaca i više od 20 građana, a u gradu je načinjena višemilionska šteta. Prajd je ponovo zabranjen sve do 2014. godine, od kada se svake godine odvija mirno, bez većih napada i kontraprotesta.\nPomaci koji to nisu\nAli šta se dešava van Prajda, van njegove medijske ispraćenosti i činjenice da smo u međunarodnoj zajednici prepoznati po tome da smo tolerantno društvo i država koja na čelu ima premijerku koja je autovana lezbejka?\nZakon o zabrani diskriminacije, usvojen 2009. godine, zabranjuje diskriminaciju u raznim sferama, te uvodi instituciju Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, kao nezavisno telo zaduženo za praćenje poštovanja ovog Zakona. Zakon u načelu zabranjuje različite oblike diskriminacije, u koje su uvršteni seksualna orijentacija i rodni identitet. Takođe, 2012. godine, izmenom i dopunom Krivičnog zakonika Republike Srbije, dodat je član 54a koji kao otežavajuću okolnost za odmeravanje kazne za krivično delo navodi zločin iz mržnje – počinjen zbog pripadnosti žrtve ličnom svojstvu, poput seksualne orijentacije i/ili rodnog identiteta. Iako je pohvalno što srpsko zakonodavstvo prepoznaje zločin iz mržnje, poražavajuća je činjenica da je ovaj član tokom donošenja presude za krivično delo iskorišćen svega nekoliko puta za devet godina od kada postoji.\nŠto se tiče pravne regulisanosti istopolnih zajednica u Srbiji, ona još uvek ne postoji. Pomak je stvoren nakon osnivanja Ministarstva za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog u najnovijem sazivu Vlade. Ministarka Gordana Čomić obećala je da će deo mandata posvetiti pravnoj regulaciji istopolnih zajednica. Nacrt Zakona o istopolnim partnerstvima je izrađen i prošao je kroz javnu raspravu, posebnu Radnu grupu, te dobio odobrenje od Saveta Evrope. Međutim, tu je ceo proces stao. Već nekoliko meseci Zakon se ne spominje u javnosti, ne dolazi na dnevni red Skupštine Srbije, a predsednik Srbije je izjavio da ga neće potpisati ukoliko bude izglasan. Ovim postupcima Srbija direktno krši obavezu koju ima kao država članica Saveta Evrope.\nNaime, u predmetu Oliari i drugi protiv Italije, Evropski sud za ljudska prava je 2015. godine postupao u situaciji kada država uopšte zakonski ne reguliše bilo koji oblik registrovanog partnerstva izuzev braka. Konkretno, podnosioci, istopolni par iz Italije, smatrali su da je njihovo pravo na privatni i porodični život, zagarantovano čl. 8 Evropske konvencije, povređeno usled činjenice da oni, kao istopolni partneri, nemaju nikakvu zakonom predviđenu mogućnost regulisanja svog odnosa. Sud je utvrdio da je italijanska Vlada propustila da ispuni svoju pozitivnu obavezu da obezbedi da podnosioci predstavki raspolažu posebnim pravnim okvirom koji predviđa priznavanje i zaštitu istopolnih zajednica. Shodno tome, utvrđeno je da je došlo do povrede čl. 8 Evropske konvencije. Na isti način, Srbija takođe krši ovaj Član Evropske konvencije, iako je mandat Vlade Republike Srbije upravo što brže pristupanje Srbije EU.\nTransrodne osobe takođe su u vrlo nezavidnoj poziciji. Prema istraživanju koje je objavila organizacija „Civil Rights Defenders”, nepostojanje zakona o rodnom identitetu, koji umnogome može da olakša sistemsku integraciju transrodnih osoba u društvo, dosta otežava život ove zajednice u našoj zemlji. Hormoni koji trans ženama omogućuju normalno funkcionisanje nabavljaju se ilegalno, broj psihijatara i endokrinologa koji rade s trans zajednicom u Srbiji svodi se na manje od deset ljudi, koji su stacionirani isključivo u Beogradu. Do termina kod ovih lekara čeka se i po dva meseca, a potvrda za promenu polne oznake, JMBG-a i imena u dokumentima dobija se tek nakon određenog perioda hormonske terapije, što je direktno kršenje presude Evropskog suda za ljudska prava, budući da hormonska terapija neretko izaziva sterilitet. Veliki broj trans osoba u Srbiji izbegava da se podvrgne hirurškim zahvatima koji se obično rade nakon određenog perioda pod hormonskom terapijom, budući da je sam zahvat skup, a da je poverenje u tim hirurga na niskom nivou.\nTolerancija – samo reč?\nIako, kao što je gore spomenuto, postoje zakoni i podzakonski akti koji štite LGBT+ zajednicu u Srbiji, stopa nasilja, diskriminacije i netrpeljivosti prema LGBT+ osobama u Srbiji je i dalje na zabrinjavajuće visokom nivou. Prema podacima istraživanja koje je objavilo udruženje „Da se zna!”, tokom 2019. godine učinjena su i dokumentovana 63 protivpravna akta motivisana seksualnom orijentacijom i/ili rodnim identitetom. Od ukupnog broja dokumentovanog protivpravnog postupanja, u 50 (79,4%) slučajeva su izvršena isključivo krivična dela ili prekršaji, u 11 (17,5%) isključivo diskriminacija, a u dva (3,2%) je pri izvršenju krivičnog dela ili prekršaja, žrtve su diskriminisane. Udruženje „Da se zna!” je 2019. godine zabeležilo 21 (50,0%) incident motivisan mržnjom više nego 2018. godine. Iako je ohrabrujuća veća spremnost prebrodilaca i svedoka incidenata motivisanih mržnjom da slučajeve prijave organizacijama civilnog društva, treba imati u vidu da dokumentovani slučajevi i dalje predstavljaju samo vrh ledenog brega nasilja i diskriminacije nad LGBT+ zajednicom u Srbiji.\nKrovna organizacija mladih Srbije je u julu 2021. objavila rezultate pet istraživanja o položaju mladih LGBT+ osoba u manjim gradovima u Srbiji. Istraživanja pokazuju nepovoljnu situaciju i veoma spor napredak položaja LGBT+ mladih u malim sredinama u odnosu na one u Beogradu i eventualno Novom Sadu. Primetno je i odsustvo podrške Paradi ponosa, usvajanju Zakona o istopolnim partnerstvima i usvajanju dece od strane istopolnih parova. Problematično je to što mladi nisu u celosti upoznati s pravnim okvirom koji štiti i garantuje prava LGBT+ osoba, te deo njih smatra da Zakon o istopolnim zajednicama predviđa i usvajanje dece. U Čačku, više od polovine mladih ispitanika ne bi prihvatilo držanje istopolnih parova za ruke „van četiri zida”, dok skoro 70% ispitanika apsolutno ne podržava održavanje Parade ponosa. U Vranju, skoro 70% nastavnika iz osnovnih i srednjih škola smatra da je homoseksualnost poremećaj, dok petina nastavnika smatra da se učenici kvalitetnim vaspitno-obrazovnim programom mogu sprečiti da postanu deo LGBT+ zajednice. Čak 35% mladih Kraljevčana i Kraljevčanki tvrdi da ne podržava LGBT+ zajednicu, dok skoro trećina mladih LGBT+ osoba iz Vrnjačke Banje koje su učestvovale u istraživanju tvrde da su doživele nasilje zbog njihove seksualne orijentacije i/ili rodnog identiteta.\nSa sigurnošću se može zaključiti da je Srbija daleko od tolerantne, evropske zemlje koja poštuje različitosti, zalaže se za inkluzivno društvo i radi na širenju svesti o marginalizovanim grupama. Nije dovoljno maskirati pravu situaciju u Srbiji postavljanjem autovane LGBT premijerke na čelo Vlade, koja s partnerkom ima dete kome pravno nije ništa više od majčine cimerke. Nije dovoljno oformiti Ministarstvo za ljudska i manjinska prava s jasnom agendom i istovremeno bojkotovati tu agendu, jer ne odgovara biračkom telu vladajuće većine. Srbija mora sistemski da radi na promeni svojih institucija, senzibilizaciji za njihovo prepoznavanje problema LGBT+ osoba, te na širenju opšte svesti o postojanju i problemima LGBT+ osoba.\nTekst je prvobitno objavljen u dvobroju 74/75 biltena Progovori o pregovorima


MMF: Vlada Srbije nije tražila pomoć od nas | Nova Ekonomija\nVlasti Srbije u krizi izazvanoj pandemijom COVID-19 nisu zahtevale finansiranje od MMF-a, ali MMF ostaje spreman za podršku, kazali su u ovoj međunarodnoj finansijskoj instituciji za Novu ekonomiju.\nU okviru aktulenog aranžmana sa Srbijom sklopljenog 2018.godine, Instrumenta za koordinaciju politika, podsećaju da pružaju samo savetovatnu pomoć.\nU slučaju da Vlada Srbije zatraži i finansijsku pomoć, na raspolaganju je nekoliko mehanizama, uključujući i instrument za brzo finansiranje (RFI) i stand-baj aranžman (SBA).\nPodsećamo, juče je objavljena vest da je Evropska komisija usvojila predlog paketa za makrofinansijsku pomoć od tri milijarde evra za države u procesu proširenja kako bi im se pomoglo da ograniče posledice krize zbog pandemije koronavirusa, a Srbija je jedina iz regiona koja time nije obuhvaćena jer to nije tražila. Reč je, kako je navedeno, o povoljnim kreditima MMF-a za potrebe brzog finansiranja u krizi nastaloj zbog korona virusa.\nReč je o kreditu koji dobiju zemlje koje imaju hitan problem platnog bilansa, ali ne moraju da uspostave ceo program aranžmana sa MMF-om, kazali su ranije u beogradskoj kancelariji MMF-a za Novu ekonomiju. Da je tražila tu pomoć, Srbija bi mogla da računa na oko 830 miliona eura.\nDužina SBA je fleksibilna i obično obuhvata period od 12–24 meseca, ali ne više od 36 meseci. SBA iz predostrožnosti dostupni su zemljama koje su suočene sa potencijalnim finansijskim potrebama i koje ne nameravaju da iskoriste odobrene iznose, ali zadržavaju mogućnost da to učine ako im zatreba, objašnjavaju u MMF.\nPrema podacima Narodne banke Srbije, od 2000. godine Srbija je imala sedam aranžmana sa MMF-om. Nisu se se svi završili do kraja zbog odstupanja od dogovorenih reformi sa MMF.\nPodsećamo, Vlada Srbije zbog novonastale krize izazvane pandemijom planira da se zaduži kako bi finansirala budžetski deficit, održala tekuću likvidnost i obezbedila novac za sprovođenje mera za ublažavanje ekonomskih efekata pandemije koronavirusa. Načelno to namerava da uradi uzimanjem kredita ili emitovanjem državnih hartija na finansijskim tržištima.\nKod kojih stranih vlada se Vlada Srbije zaduživala\nFiskalni savet je izračunao da će planirane mere pomoći privredi i građanima koštati poreske obveznike više od tri milijerde evra, što je trošak za koji država trenutno nema raspoloživih sredstava. Zato će Srbija morati u kratkom roku snažno da se zaduži, "a taj dug vraćaće s kamatom svi građani u godinama nakon završetka krize".\n"Zbog svega toga prioritet Ministarstva finansija morao bi biti da što pre ova sredstva obezbedi, a to praktično znači da se odmah započnu pregovori sa bankama, međunarodnim finansijskim institucijama i drugim kreditorima o uslovima pod kojim bi Srbija mogla dobiti potrebna sredstva", upozorio je Fiskalni savet uz ocenu da će to biti izazov budući da je veliki broj zemalja trenutno u sličnoj situaciji kao Srbija i već traži novac na medjunarodnom tržištu kapitala.\nBanke evrozone kreditiraju preduzeća više nego pre krize


Predsednica Osmani i ministarka Gërvalla sastale su se sa generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednica Osmani i ministarka Gërvalla sastale su se sa generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom\nNjujork, 21. septembar 2021. godine\nPredsednica Osmani i ministarka Gërvalla danas su se sastale sa generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom.\nPredsednica Osmani istakla je da je osnovna težnja Kosova i dalje što brže učlanjenje u NATO. Učlanjenje je bitno kako bi se obezbedio mir u regionu, ali i radi promovisanja i zaštite naših zajedničkih vrednosti.\nTokom sastanka predsednica Osmani je istakla i posvećenost Kosova da otvori novo poglavlje saradnje sa NATO-om, što podrazumeva i obuhvatanje Kosova u Partnerstvo za mir.\n„Naš cilj je da postanemo deo globalne sigurnosne infrastrukture, doprinoseći miru“, rekla je ona.\nPredsednica Osmani je rekla da su Kosovske bezbednosne snage profesionalne snage, pripremljene u skladu sa NATO-ovim standardima, koje će Kosovu omogućiti da postane aktivna snaga u okviru regionalne i globalne bezbednosti.\n„Mi smo ponosni na naše vojnike koji učestvuju zajedno sa vojnicima Oružanih snaga SAD-a u zajedničkoj vojnoj misiji u Kuvajtu. Ova misija, prva ove vrste za Kosovo, je dokaz naše spremnosti da doprinesemo globalnom miru i bezbednosti“, rekla je predsednica Osmani.\nPredsednica je obavestila sekretara Stoltenberga o poslednjim događanjima u dijalogu sa Srbijom. Ona je istakla da je Republika Kosovo sprovela Briselske sporazume o slobodi kretanja i osudila je pretnje i postupke Srbije i njenih ilegalnih struktura na Kosovu.\nSekretar NATO-a Jens Stoltenberg se zahvalio Kosovu što je privremeno pružalo utočište afganistanskim izbeglicama, saradnicima NATO-a i ocenio je taj njegov postupak kao primer saradnje i koordinacije sa saveznicima.\nPredsednica Osmani je istakla da je odluka Kosova u skladu sa geostrateškom orijentacijom i odrazom zajedničkih vrednosti ljudskih prava.\n„Kosovo je“, nastavila je ona, „spremno da i u buduće doprinosi sličnim humanitarnim misijama, ali i u onim bezbednosnim“.


Australija i Kina svađaju se oko - ječma i korone\nSvet Autor:Nova20. maj. 202016:20 > 16:22\nKina je uvela tarife od 80,5 odsto na australijski ječam na pet godina dok eskaliraju diplomatske tenzije u odnosima dva trgovinska partnera, ukazuje Blumberg, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nOdnosi Kine i Australije su pogoršani posle nedavnog poziva premijera Skota Morisona liderima Grupe 20 na istragu o načinu na koji je Kina postupala u pandemiji COVID-19, ali su, kako ističe Bluemberg, diplomatske veze dva trgovinska partnera već oštećene poslednjih godina, s navodima Kanbere da se Peking „meša“ u njenu vladu, medije i obrazovni sistem zbog čega je usvojen zakon protiv stranog mešanja, kao i zabranom Australije da kineski Huavej gradi njenu 5G mrežu.\nĐovani di Lieto, koji predaje međunarodni biznis i ekonomiju na Monaš univerzitetu u Melburnu, rekao je da je Kina „napunila i usmerila puške ka Australiji“ upozorenjem da bi mogla iskoristiti trgovinske veze za odgovor u političkom sporu, dodajući da bi se i drugi australijski sektori mogli suočiti sa sankcijama Pekinga.\nJečam, koji će biti meta kineskih tarifa pet godina, poslednja je poljoprivredna roba na koju su uticali pogoršanje odnosa Kanbere i Pekinga, ističe Rojters.\nDirektor za poljoprivrednu strategiju u Komonvelt banci Australije Tobin Gori rekao je da je problem s ječmom deo šireg žongliranja Australije između svog političkog mesta na zapadu i ekonomskog mesta na istoku.\nViše od ječma i koronavirusa\nAustralija je zapretila Kini žalbom na Svetskoj trgovinskoj organizaciji (STO), dok su dve zemlje u sukobu oko istrage o poreklu i širenju korona virusa, navodi agencija Frans pres, ukazujući da su tarife od skoro 81 odsto na ječam iz Australije, poslednja u niz kineskih kaznenih mera za koje mnoge veruju da su politički motivisane.\nAustralijski ministar poljoprivrede Dejvid Litlpraud je rekao da Kanbera odbacuje premisu da su njeni proizvođači ječma subvencionisani i dodao da će nastojati da reši pitanje s predstavnicima Kine, ali da zadržava pravo da se obrati STO-u za nezavisnu ocenu.\nAustralijski biznis je sve uznemireniji tenzijama s Kinom, piše Fajnenšl tajms, ukazujući da su u godini zaključno s junom 2019. dve zemlje imale uzajamnu trgovinu u vrednosti od oko 154 milijarde američkih dolara.\nHju Vajt, profesor strateških studija na Australijskom nacionalnom univerzitetu, rekao je da tajming tarifa na ječam ima za cilj da pošalje poruku da je Peking nezadovoljan postupcima i stavovima Kanbere s upozorenjem da bi veće mere mogle biti donete u budućnosti.\nMada se trgovinski spor dve zemlje poklopio sa zahtevom Kanbere za međunarodnu istragu o poreklu pandemije COVID-19, Peking je negirao da postoji veza, ipak kritikujući Australiju da imitira Sjedinjene Američke Američke Države, ukazuje Asošiejtid pres.\nMeđutim, kako piše Gardijan, i samo tumačenje odluke u SZO pokazuje nesuglasice Kine i Australije.\nAustralijadiplomatske tenzijeječamKinakoronavirusPekingSi Đinpingtaksetarife


Lideri arapskih zemalja o stavu prema Iranu i Izraelu - Izazov\nLideri arapskih zemalja o stavu prema Iranu i Izraelu\nNovi magazin 15. aprila 2018. 19:29\nSaudijska Arabija je danas pozvala lidere arapskih zemalja, na njihovom godišnjem samitu, na jedinstven stav prema Iranu, dok se regionalne sile bore za prevlast u ratovima u Siriji i Jemenu.\nNa samitu u saudijskom gradu Dahran, saudijski kralj Salman je liderima članica Arapske lige rekao da je Iran kriv za nestabilnost u regionu usled mešanja u pitanja drugih država.\nKazao je da su jemenski pobunjenici iz pokreta Huti, koje Iran podržava, ispalili 116 projektila na teritoriju Saudijske Arabije otkako je ona pre tri godine ušla u rat u Jemenu boreći se na strani vlade protiv pobunjenika.\nU uvodnim obraćanjima, šefovi arapskih država su istakli jedinstvo i čvrstu podršku Palestincima.\nKralj Salman je ponovio protivljenje Rijada američkoj odluci da premesti ambasadu u Izraelu iz Tel Aviva u Jerusalim i da prizna Jerusalim za glavni grad jevrejske države.\nAdministraciju američkog predsednika Donalda Trampa najoštrije je kritikovao palestinski predsednik Mahmud Abas, koji je osudio odluke u vezi s Jerusalimom i odluku SAD da uskrate milione dolara za Agenciju UN za pomoć palestinskim izbeglicama (UNRWA).\n„Te odluke znače da su SAD strana u sukobu, a ne neutralni posrednik“, naveo je Abas.\nSamit se održava u naftom bogatom Dahranu na istoku Saudijske Arabije, a ta lokacija je možda izabrana da bi se izbegli prekogranični raketni napadi Huta na čijoj su meti više puta bili glavni grad Rijad i gradovi na jugu zemlje, blizu granice s Jemenom.\nOsim što su zaglavljeni u sukobima u Jemenu i Siriji, Saudijska Arabija i Iran podržavaju suprotstavljene grupe i u Libanu, Bahreinu i Iraku.\nSamit arapskih lidera ove godine se održava dan pošto su SAD, Velika Britanija i Francuska izvele vazdušne udare na lokacije za koje tvrde da su povezane sa sirijskim programom razvoja hemijskog oružja. Sirijski predsednik Bašar el Asad i njegov najbliži saveznik Rusija negiraju da su vladine snage ikad koristile hemijsko oružje.\nGeneralni sekretar Arapske lige Ahmed Abul-Gejt rekao je danas da su Asadova vlada i „međunarodni igrači koji pokušavaju da ostvare sopstvene političke ciljeve“, odgovorni za kolaps Sirije.\n„Mešanje iz regiona u arapska pitanja dostiglo je nivo bez presedana. A prvo je mešanje Irana, čiji cilj nije dobrobit Arapa“, rekao je Abul-Gejt.\nAsad nije pozvan na samit Arapske lige, kojem prisustvuju šefovi većine država Severne Afrike i Bliskog istoka, uključujući predsednika Sudana Omara al-Bašira kog međunarodni krivični sud traži zbog navodnih ratnih zločina u Darfuru.


Britanska funta opet pala\n► Britanska funta opet pala\nBritanska funta pala je danas na najniži nivo od oktobra pošto je premijerka Tereza Mej naznačila da će se Velika Britanija potpuno odvojiti od Evropske unije.\nFunta je pala na 1,21 dolar pošto je Mej u intervjuu za Skaj njuz rekla da će Velika Britanija izaći iz zajedničkog tržišta roba i usluga Evropske unije. Mej je rekla da Britanija neće pokušavati da zadrži "deliće članstva" kada jednom izađe iz EU.\nZajedničko tržište EU garantuje slobodno kretanje ljudi, novca, roba i usluga, a britanska vlada je zainteresovana da ograniči imigraciju ali da zadrži pristup tržištu EU svojim kompanijama. Brisel s druge strane navodi da London ne može birati koje delove članstva EU želi da zadrži.\nReči britanske premijerke na tržištu su protumečena kao da se sprema za potpuno poblačenje Velike Britanije s tržišta EU posle čega bi s članicama Unije imala odnos kao i druge zemlje van Evrope.\nMej je danas negirala da priprema zemlju za "tvrd Bregzit".\n"Ne prihvatam termine tvrd i mek Bregzit", rekla je ona, dodajući da radi na "ambicioznom, dobrom, najboljem mogućem dogovoru za Veliku Britaniju".\nFunta je izgubila skoro petinu vrednosti u odnosu na dolar od referenduma 23. juna kada je izglasan izlazak iz EU.\nIkea povlači na popravku plinske grejne ploče\nKompanija Ikea danas je saopštila da povlači na popravku "eldsaga" plinske grejne ploče zbog emisije ugljen monoksida koje su iznad graničnih vrednosti propisanih u Evropskoj uniji (EU).


Milići : Vakcinisano 50 osoba starijih od 65 godina "sinovak" vakcinom\nOve sedmice 931\nOvaj mjesec 14788\nčetvrtak, 15 april 2021 08:44\nMilići - Vakcinacija straijih od 65 godina sinovak vakcinom, obavljena je ove sedmice i u Milićima. Prvu dozu kineske vakcine primilo je 50 osoba – potvrđuje sanitarno-ekološki tehničar u HES doma zdavlja "Sveti Nikola" Milići Ljiljana Živković.\n"Prvi put smo dobili kinesku vakcinu "sinovak". Svih 50 doza smo podijelili i vakcinacija je prošla u najboljem redu" - kaže Živkovićeva.\nVaso Dragić ima 67 godina. Kaže da je odlučio da se vakciniše jer želi da zaštiti porodicu. "Da bi zaštitio suprugu,kćerku i okolinu. Vakcinacija je dobro prošla, odlično se osjećam. Preporučio bi svima da se vakcinišu" - kaže Vaso.\nIstu poruku ima i Cvijan Petković. "Imam 71 godinu. Uradio sam pregled i primio vakcinu, nisam ništa osjetio. Hvala domu zdravlja i svima koji su ovo organizovali. Moja stara majka je rekla - prvo Bog pa doktor, nema trećeg - i zato svima koji imaju sumnju u vakcinu preporučujem da se vakcinišu" - kaže Petković.\nRevakcinacija građana koji su primili vakcinu "sinovak" biće obavljena za 28 dana. Prema podacima HES-a milićkog doma zdravlja, do sada se za vakcinaciju prijavilo oko 390 osoba starijih od 65 godina a od početka vakcinacije, prvu dozu vakcine ukupno su primila 173 lica.\nPoslednje ažurirano četvrtak, 15 april 2021 08:46\nRegionalni izbori u Francuskoj, stranke Macrona i Le Pen ispod očekivanja


Datum objave: 11.05.2017 13:33 | Autor: mod\nMinistar odbrane, mr Predrag Bošković, sastao se danas sa ministarkom odbrane Republike Slovenije, Andrejom Katič, koja boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nBošković je istakao da je saradnja Crne Gore i Slovenije na polju odbrane izuzetna, u skladu sa velikim međusobnim povjerenjem dvije države. On se zahvalio na podršci koju je Slovenija pružila Crnoj Gori na polju reformi u okviru procesa evroatlantskih integracija.\nBošković je apostrofirao značaj skorijeg članstva Crne Gore u NATO za dugoročnu stabilnost u regionu, istakavši da će Crna Gora nastaviti da afirmiše vrijednosti Alijanse, kao i da će kao kredibilan i pouzdan partner doprinijeti savezničkim naporima u cilju postizanja međunarodnog mira i sigurnosti. „Sada kada smo za istim stolom u Sjevernoatlantskoj alijansi, želimo da doprinosimo da region Zapadnog Balkana bude region saradnje, suživota i mira, a ne region problema i nestabilnosti.“\nMinistarka Katič naglasila je da je sveobuhvatan napredak Crne Gore na polju evroatlantskih integracija veoma zapažen od strane savezničkih i partnerskih zemalja, te čestitala ministru Boškoviću na uspjehu koji najbolje potvrđuje činjenica da će Crna Gora uskoro postati 29. NATO članica. Ona je izrazila spremnost Republike Slovenije za intenziviranjem odbrambene saradnje sa Crnom Gorom u svojstvu savezničkih zemalja u okviru Alijanse. Istakla je i značaj ekonomske saradnje na polju vojne industrije udruživanjem potencijala dvije vojske.\nSagovornici su bili saglasni da aktuelna bezbjednosna i politička situacija u regionu iziskuje tješnju saradnju kroz ramjenu ekspertskih iskustava, kao i u namjeri za nastavkom promocije NATO politike otvorenih vrata.\nIzjava ministra mr Boškovića\nIzjava ministarke Katič\nOdgovori na pitanje novinara\nCeremonija svečanog dočeka\nSusret ministra mr Boškovića i ministarke Katič


Rajola pronašao novog klijenta, sarađivaće sa Čelsijem? - Sportske.net\nPoznati fudbalski agent ne miruje.\nEnglezi pristali, francuska revolucija u Realu počinje u januaru?!Realov šoping na "Bridžu" - Kurtoa, Azar, ko je sledeći?Napravljen novi sporazum između Čelsija i Reala, zasluge idu i - Azaru!Lampard pronašao zamenu za Aspilikuetu?Alarm menadžerima, Čelsi se vraća na pijacu u januaru? Ovo je lista želja, deluje impresivno!\nPoznato je da je krilni fudbaler Kristal Palasa Vilfrid Zaha odlučio da se rastane sa kompanijom "USM" koja se starala o njegovoj karijeri, nakon nemogućnosti da mu pronađu novi klub u nedavno okončanom letnjem prelaznom roku.\nZaha je sam istakao želju da hoće u Arsenal, pominjali su se brojni klubovi poput Dortmunda, Totenhema i Evertona, ali je Zaha na kraju ostao na "Selhrst parku".\nZbog svega, reprezentativca Obale Slonovače trenutno niko ne zastupa, pa je tu svoju priliku video lukavi Mino Rajola.\nPoznati agent je ostao ranije ove godine bez Romelua Lukakua, pa mu je, kako stoje stvari pronašao zamenu.\nČovek koji vodi karijere zvezdama poput Zlatana Ibrahimovića, Pola Pogbe i Marka Veratija, sada bi da na listu svojih klijenata doda i Zahu, koji je nesrećan jer je ostao u Palasu, čak je poslednjih dana prelaznog roka zahtevao od kluba da ga proda Evertonu.\nIpak, izgleda da sve do narednog leta Zaha neće menjati sredinu, kako je još uvek pod ugovorom sa kompanijom "USM", pa bi im pripalo određeno obeštećenje u slučaju da druga agencija posreduje pri njegovom transferu pre isteka saradnje.\nTo bi moglo da odvrati Rajolu, ali bi iskusni agent mogao da ubedi Zahu da do kraja sezone ostane na "Selhrstu", kako bi mu narednog leta obezbedio transfer karijere.\nČelsi je pokazao interesovanje, mada se "Plavci" nadaju da bi zabrana transfera mogla da bude prekinuta u januaru, pa su imali ideju da hitronogo krilo iz komšiluka dovedu već početkom naredne godine.


"Laži i očigledne izmišljotine": Britanija kritikovala intervju s dvojicom Rusa\npetak, 14 septembar 2018 19:16\nBritanija je kritikovala intervju sa dvojicom Rusa, koje optužuje za pokušaj ubistva bivšeg ruskog agenta Sergeja Skripalja.\nBritanija je objavila da je to napad na javnu inteligenciju i duboko uvredljivo.\n"Laži i očigledne izmišljotine u ovom intervjuu datom ruskoj TV koju podržava država predstavljaju uvredu za inteligenciju javnosti", izjavio je portparol britanske premijerke Tereze Mej.\n"Što je još važnije, one su duboko neprijatne za žrtve tog strašnog napada i njihove voljene", dodao je on.\nPortparol Tereze Mej je rekao da je britanska policija pronašla veoma jasne dokaze protiv te dvojice muškaraca i da će oni biti izvedeni pred lice pravde ukoliko ikada ponovo odu iz Rusije.\nRuslan Boširov i Aleksandar Petrov, koje je Britanija označila kao odgovorne za trovanje Sergeja Skripalja i njegove ćerke, izjavili su na ruskoj televiziji da su se u Solzberiju, gdje se incident dogodio, u martu zatekli kao turisti i da ih London pogrešno optužuje za pokušaj ubistva, a istovremeno su istakli da očekuju izvinjenje i da su biznismeni u fitnes industriji te da nemaju nikakve veze s vojnim obavještavanjem.\nViše iz ove kategorije « Promjene u Vojsci Srbije: Vučić penzioniše načelnika Generalštaba, smjenjuje šefove vojnih službi Turska policija ispalila suzavce i vodene topove na radnike aerodroma u Istanbulu »


Manekenka o vezi sa 23 godine starijim glumcem: 'Budite sa kim želite da budete' FOTO\nIzvor: B92, 04.Dec.2019, 18:14\nManekenka o vezi sa 23 godine starijim glumcem: "Budite sa kim želite da budete" FOTO\nManekenka (22) Kamila Morone u vezi je sa holivudskim glumcem Leonardom Dikaprijem (45), a prvi put je progovorila o njihovom odnosu i razlici u godinama.\nNaime, lepa manekenka, koja je počela da se bavi i glumom, u vezi je sa poznatim glumcem već dve godine i do sada nije želela da komentariše njihov odnos, ali je promovišući svoj novi film "Mickey and the Bear", za Los Anđeles Tajms (The Los Angeles Times) progovorila na ovu temu.\nUpitana da li prepoznaje njih dvoje u Hemfriju Bogartu i Lorin Bekol, među kojima je bila 25-godišnja razlika, Kamila je odgovorila: "Toliko je veza u Holivudu i na svetu uopšte u kojima je velika razlika u godinama", rekla je Kamila i dodala: "Mislim da bi svi trebalo da budu sa onima sa kojima žele da budu".\nPriznala je da bi i ona verovatno bila radoznala oko svoje veze s poznatim glumcem da nije u njoj.\n"Mislim da što više ljudi vide ovaj moj film, to više dobijam neki identitet izvan ove veze. Što me frustrira jer mislim da sam oduvek imala svoj identitet, nezavisno od toga tome sa kim sam u vezi", istakla je ova lepotica.


Vreme - Portret savremenika – Roman Abramovič: Igračke za milijardera\nVREME 908, 29. maj 2008. / LIčNOSTI\nPortret savremenika – Roman Abramovič:\nRoman Abramovič jedan je od najpopularnijih bogataša sa Istoka, ili oligarha, kako ih u Rusiji zovu. Abramovič je relativno mlad, 42- godišnji milijarder koji je opstao u turbulentnoj tranziciji Istoka, u oba mandata sarađivao sa oba ruska predsednika, Jeljcinom i Putinom, a znatan deo kapitala stvorio je sa najuticajnijim ruskim tajkunima Berezovskim i Deripaskom.\nOno što je za našu priču interesantno jeste činjenica da javnost dugo nije znala za ime uticajnog biznismena, pa ni kako Roman Abramovič izgleda, da bi se priča o vlasniku Čelzija poslednjih godina pretvorila u "industriju" idiličnih, kompromitujućih i često kontradiktornih informacija o njegovom životu, računima i njegovim strastima za kolekcioniranjem jahti i vila.\nDETINJSTVO: Životna priča porodice Abramovič pre svega je potresna: do Drugog svetskog rata, deda i baka Romana Abramoviča – Nahim (Nahman) i Tojbe Abramovič – živeli su na Baltiku, u litvanskom gradu Taurage. Godine 1941. nasilno su ih deportovale sovjetske vlasti u Sibir, gde su se za vreme transportovanja razdvojili u različite vagone i nikad se više nisu sreli. Deda Nahim poginuo je u izgnanstvu, dok je baka Tojbe sama podigla tri sina – oca Romana Abramoviča i njegova dva strica.\nTragična sudbina snašla je i roditelje Romana Abramoviča koji su živeli u Saratovu (južni, evropski deo Rusije). Majka Irina, inače profesorka muzike, umrla je od iznenadne (nepoznate) bolesti kada je Romanu bilo samo godinu i po dana, dok je otac Arkadij (Aron), koji je bio šef lokalne građevinske firme, stradao u nesreći na gradilištu samo dve godine nakon majčine smrti.\nRoman Arkadijevič (Aronovič) Abramovič rođen je 24. oktobra 1966. godine, takođe u Saratovu. Nakon smrti oba roditelja, starateljstvo nad Romanom preuzimaju dva strica. Mali Roman najpre je živeo kod strica Lejbe Abramoviča u gradu Uhta (severni, evropski deo Rusije) koji je bio načelnik vodeće šumarske firme i u tadašnja sovjetska vremena važio za dobrog trgovca i predstavnika lokalne elite. Još jedna važna ličnost u odrastanju Romana Abramoviča bio je drugi stric, Abram, koji je živeo u Moskvi i kod koga je Roman završio osnovnu školu.\nPostoje različiti podaci o višem obrazovanju koje je navodno stekao Roman Abramovič, ali zvanično se u njegovoj biografiji navodi da je završio Moskovsku državnu pravnu akademiju 2001. godine, kada je već javnosti bio poznat kao milijarder.\nBIZNIS: Krajem osamdesetih godina, uoči raspada SSSR, Roman Abramovič je sa još dvojicom partnera (Švidler i Ojf, kasnije njegovi partneri u firmi Sibnjeft) osnovao firmu-kooperativu Ujut koja se zvanično bavila proizvodnjom plastičnih igračaka za decu. Nezvanično, Abramovič je pokušao da se isproba u raznim vrstama biznisa, zbog čega je osnovao niz firmi (Mekong, Supertehnologija – Šišmarev, Elita, Petroltrans, GID, NDP, itd.) gde je najviše koristi, a kasnije i problema imao zbog trgovine naftom.\nRoman Abramovič je u periodu 1991–1993. predsedavao malim preduzećem AVK koje se bavilo trgovinom i poslovnim posredništvom, između ostalog i prodajom naftnih proizvoda, što je i dovelo do sudske afere o kojoj će kasnije biti reč.\nBiznis vezan za naftu "cveta" od 1993. godine, kada je Abramovič preko svog preduzeća Mekong počeo da trguje sa vodećim firmama koje su se bavile prodajom energenata na ruskom tržištu, ali i šire. U to vreme Roman Abramovič se na Karipskim ostrvima sreće sa tada jednom od ključnih figura ruskog biznisa – kontroverznim biznismenom Borisom Berezovskim, koji je imao velik uticaj na Abramovičev poslovni uspon.\nBerezovski i Abramovič na Gibraltaru osnivaju ofšor firmu Runicom Ltd. i pet njenih firmi-ćerki u Evropi. U periodu od 1993. do 1996. godine Berezovski i Abramovič, sa uticajnim ruskim biznismenima, otvaraju niz firmi po Zapadnoj Evropi, a Abramovič postaje moskovski predstavnik firme Runicom S.A., koja je inače bila registrovana u Švajcarskoj.\nNOVA VEZA: Manekenka Darija sa Abramovičem na finalu Lige šampiona\nBerezovski i Abramovič 1995. godine razvijaju projekat stvaranja vertikale u trgovini naftom na ruskom tržištu, a činilo ju je nekoliko jakih firmi koje su se bavile trgovinom i preradom energenata (Nojabrsknjeftegas, Omska rafinerija tj. Rosnjeft). Ukazom tadašnjeg ruskog predsednika Borisa Jeljcina iz avgusta 1995. godine osnovana je Sibirska naftna kompanija ili Sibnjeft, u čijoj hijerarhiji je Roman Abramovič 1996. godine zauzeo ključne pozicije. Sibnjeft se ubrzo našao na šestom mestu u Rusiji i 20. u svetu po količini trgovine naftom.\nU maju 1998. firma Borisa Berezovskog i Romana Abramoviča Sibnjeft i firma Jukos poznatog ruskog tajkuna Mihaila Hodorkovskog, kasnije osuđenog zbog utaje poreza, pokušavaju da na ruskom tržištu stvore naftnog giganta Juksi. Projekat nije ostvaren ni nakon dva pokušaja, 1998. i 2003. godine, zbog navodne prevelike ambicije ulagača, ali i zbog sukoba Hodorkovskog sa Kremljom što se završilo njegovim hapšenjem. Upravo u vreme stvaranja projekta Juksi došlo je do prvih sukoba interesa i između Berezovskog i Abramoviča, što će se prvih godina novog milenijuma završiti potpunim raskidom poslovnih odnosa i sudskim procesom u Londonu.\nHRONOLOGIJA USPEHA: Prve informacije u ruskim medijima o Romanu Abramoviču pojavile su se tek 1998. godine, ali još dugo nakon toga niko nije znao kako zapravo Abramovič izgleda, jer nigde nisu bile objavljene njegove fotografije.\nAbramovičev društveni angažman počinje u decembru 1999. godine, kada je izabran za poslanika ruske Dume iz izbornog okruga u najudaljenijem istočnom ruskom kraju – na Čukotki, osvojivši više od 90 odsto glasova. Godine 2000. Abramoviča biraju za gubernatora Čukotke, u koju ulaže ogroman kapital. Abramovič je takođe izabran za predsednika dve vodeće jevrejske organizacije u Rusiji.\nPribliživši se preko firme Sibnjeft porodici Jeljcin, poslovni uspon Romana Abramoviča proširio se i na druge sfere. U proleće 2000. godine firma Berezovskog i Abramoviča Sibnjeft, zajedno sa ruskim aluminijumskim magnatom Olegom Deripaskom i firmom Sibirski aluminijum, stvorila je holding kompaniju Rusal. Abramovič je postao suvlasnik firme Irkutskenergo, Krasnojarskog hidro-elektro zavoda, automobilskog holdinga RusPromAuto.\nKrajem 2000. godine Abramovič kupuje od Borisa Berezovskog paket od preko 42 odsto akcija medijske kuće ORT (danas televizijski Prvi kanal), a u proleće 2001. godine Abramovičeva firma Sibnjeft kupuje 26 odsto akcija ruske avio-kompanije Aeroflot.\nU leto 2001. godine Roman Abramovič je prvi put dospeo na listu najbogatijih ljudi koju objavljuje američki časopis "Forbs", koji je tada pisao da on raspolaže bogatstvom od 1,4 milijarde dolara.\nOd 2002. do 2005. godine Abramovič je prodao pakete akcija u uticajnijim ruskim firmama kao što su Aeroflot, Ruski aluminijum, Irkutskenergo, Krasnojarsk hidro-elektro zavod, automobilski holding RusPromAuto, ORT, a gotovo 73 odsto akcija Sibnjefta prodao je Gaspromu po ceni od 13 milijardi dolara.\nAbramovič je 2006. godine kupio najveću rusku fabriku čelika Evraz Group, a početkom 2008. i deo akcija Hajlend gold, rudarskog britanskog preduzeća koje posluje i u Rusiji.\nKupovinom i prodajom firmi, firmi-ćerki, ofšor kompanija, raznim oblicima finansijskih premošćavanja stečen je ogroman kapital Romana Abramoviča o kome postoje razne spekulacije (vidi okvir). Sam Roman Abramovič je 2003. godine kupio engleski fudbalski klub Čelzi za 60 miliona funti, što je najveća investicija u engleski fudbal, a klub se tada nalazio na rubu propasti. Zbog te investicije i daljih ulaganja, ruski i britanski mediji uglavnom su kritikovali Abramoviča da "rasipa ruski kapital u strani sport".\nTAMNA STRANA: Rukovodilac Jeljcinove Službe bezbednosti Aleksandar Koržakov nazvao je Abramoviča "računovođom" predsednika Borisa Jeljcina i njegove "porodice" (kako u Rusiji nazivaju elitu vezanu za Kremlj), nakon čega je bio smenjen. U javnosti su se tada pojavile informacije o tome da je Abramovič, nakon stvaranja i privatizacije Sibnjefta, uspešno finansirao izbornu kampanju predsednika Jeljcina 1996. godine, koji je pre toga imao izuzetno nizak rejting, kao i da je finansirao odmore i "šoping-ture" po inostranstvu Jeljcinove ćerke Tatjane Dačenko. Mediji su pisali i da je Abramovič imao veliki uticaj u kreiranju ruske vlade 1999. godine na čijem je čelu tada bio premijer Vladimir Putin.\nPočetkom dvehiljaditih, odlaskom porodice Jeljcin i dolaskom Vladimira Putina na čelo Rusije, Roman Abramovič se prilagodio novim okolnostima, za razliku od tajkuna kao što su Boris Berezovski koji je dobio politički azil u Velikoj Britaniji i protiv koga je u Ruskoj Federaciji pokrenuto niz krivičnih postupaka, ili Mihail Hodorkovski koji se trenutno nalazi u ruskom zatvoru.\nRusko tužilaštvo 2003. godine iniciralo je poresku proveru i Sibnjefta za unazad gotovo deceniju, do 1995. godine, kada je ta firma kupila većinske pakete akcija ruskih vodećih energetskih firmi, a nađene su i nepravilnosti u plaćanju poreza za 2000–2001. godinu. Sibnjeft je trebalo da plati kaznu oko milijardu dolara. Kasnije je ta suma korigovana u korist Sibnjefta, što se tumačilo kao uspostavljanje dobrih odnosa biznis-ekipe okupljene oko Abramoviča sa beskompromisnom vladajućom elitom Vladimira Putina.\nOno što u biografiji Abramoviča ostaje kao najveća afera jeste optužba za krađu, preko gore pomenute firme – AVK, oko 4000 tona dizel goriva. U tom procesu je Abramovič na kraju završio kao svedok. Reč je o nestanku 55 cisterni nafte koja je bila u vlasništvu ruske države i koja je trebalo da bude transportovana u Kalinjingrad, ali je nestala u tranzitu, negde u Letoniji.\nTakođe, nezvanično se saznaje da u pozadini stvaranja i privatizacije firme Sibnjeft postoji tragična smrt i krivični proces protiv potencijalnih konkurenata. Privatizacija Sibnjefta takođe se, kako pišu ruski mediji, odigravala "u magli", u zatvorenom krugu ruskih banaka i firmi, i uz pomoć veza iz struktura vlasti. Ruski izvori navode da je u privatizaciji Sibnjefta država oštećena za oko 2,7 milijardi dolara.\nU aprilu 2008. godine u Londonu počeo je sudski proces koji je Boris Berezovski pokrenuo protiv svog bivšeg partnera Romana Abramoviča. Berezovski optužuje Abramoviča da ga je 2000. godine, pre bekstva iz Rusije, pod prinudom naterao da ispod tržišne cene proda paket akcija Sibnjefta, Ruskog aluminijuma i medijske kompanije ORT. Berezovski od Abramoviča traži odštetu od dve milijarde funti.\nRoman Abramovič bio je dva puta oženjen: sa prvom ženom Olgom nije imao dece, ali zato sa drugom, Irinom, koja je po profesiji stjuardesa, ima petoro dece. Roman i Irina Abramovič razveli su se u martu 2007. godine pred Okružnim sudom na Čukotki. Ruska štampa piše da, osim fudbala, Abramovič voli avanture sa prestižnim modelima iz sveta mode, te da je čuvena lepotica Darja Žukova bila navodni uzrok razvoda njegovog drugog braka.\nU oktobru 2001. godine zvanično je obelodanjeno da su akcionari Sibnjefta u Londonu registrovali firmu pod imenom Milhaus kapital, koja je dobila pravo na upravljanje svim njihovim kapitalom. Američki časopis "Forbs" u svojim rejtinzima firmu Milhaus kapital u Velikoj Britaniji navodi kao Abramovičevu.\nPrema pisanju "Dejli telegrafa", Roman Abramovič je u avgustu 2007. godine svu svoju nepokretnu imovinu u Britaniji preregistrovao sa ofšor kompanija sa Kariba na svoje ime. Kako tvrde finansijski stručnjaci a prenose mediji na ruskom jeziku, Roman Abramovič na kapital kojim raspolaže u Velikoj Britaniji ne plaća poreze kao britanski obveznici, već ima poseban non-domesticle status.\nU dinamici njegovog uspona i transformaciji kapitala, trenutno možemo konstatovati da je Abramovič prvi čovek Čukotke i drugi bogataš Londona. Roman Abramovič je istovremeno ruski i engleski oligarh. On je više od predstavnika nacionalnog kapitala, on je transnacionalni tajkun koji je u stanju da u različitim državama sveta stvara vlastite "mini države".\nKapital i garda\nU godišnjem rejtingu najbogatijih ljudi sveta američkog časopisa "Forbs", objavljenom na početku 2008. godine, Roman Abramovič se nalazi na 15. mestu, a njegov kapital se procenjuje na oko 23,5 milijardi dolara. Abramovič je do prošle godine, prema izvorima istog časopisa, bio najbogatiji ruski biznismen, ali je njegovo mesto ove godine zauzeo Oleg Deripaska, vlasnik firmi Rusal i Bazični element. Deripaska je na devetom mestu među svetskim biznismenima i raspolaže sa 28 milijardi dolara.\nKako piše "News of the World" razvod sa drugom ženom Irinom navodno je prilično smanjio Abramovičevo bogatstvo, jer je prema nekim izvorima bivša supruga od njegovog kapitala dobila oko šest milijardi funti (11 milijardi dolara).\nMeđu britanskim biznismenima kako je prošle godine objavio "Sandej tajms", Abramovič se nalazio na drugom mestu sa 10,8 milijardi funti.\nKako prenose ruski izvori, Roman Abramovič vlasnik je kolekcija jahti, vila i automobila širom sveta. U Zapadnom Saseksu u Britaniji vlasnik je vile koja vredi 18 miliona funti, a u Kensingtonu vile vredne 29 miliona funti, šestospratnice u Najtsbridžu od 18 miliona funti, u Francuskoj vile od 15 miliona funti i vile u Sen Tropeu od 10 miliona funti, zatim vile petospratnice u Španiji koja vredi 11 miliona funti i vikendice nedaleko od Moskve koja se procenjuje na osam miliona funti. U njegovom vlasništvu je nekoliko supermodernih jahti, sa mini podmornicama, koje staju više desetina miliona funti.\nU Rusiji na Čukotki, gde je Abramovič gubernator, on ima svoj aerodrom sa boingom 767 u vrednosti od 56 miliona funti i boeing biznis klase od 28 miliona funti, kao i dva helikoptera od kojih svaki vredi po 35 miliona funti.\nKako piše "Tajms onlajn", lično obezbeđenje Romana Abramoviča pretvoreno je 2007. godine u njegovu malu ličnu gardu, koja broji 40 profesionalnih stručnjaka i operativaca iz oblasti bezbednosti. U Velikoj Britaniji nalazi se 20 specijalaca i isto toliko njih čuva njegova imanja po svetu, uglavnom na jahtama gde Abramovič provodi vreme. Na njegovoj najmodernijoj jahti Pelorus nalazi se i mini sistem vazdušne protivodbrane, helikopter i mini podmornica za slučaj brze evakuacije, a Abramovičevo obezbeđenje vodi bivši oficir Specijalnih snaga Britanske armije (SAS) Mark Skip. Obezbeđenje Abramoviča, prema procenama stručnjaka za bezbednost, osam puta je veće od realnih potreba, godišnje košta 1,2 miliona funti i namenjeno je specijalno za čuvanje bogataša od otmica.


Coca-Cola najavila nove predsjednike Grupe za regije u Evropi, Bliskom Istoku i Africi – Biznis.ba\nobjavljeno 22. okt 2018. u 10:34\nThe Coca-Cola Company je objavila da je Nikos Koumettis imenovan za predsjednika Grupe koja upravlja Evropom, Bliskim Istokom i Afrikom (EMEA). On će zamijeniti Briana Smitha, koji će sad predsjednika i glavnog operativnog direktora (COO).\nEMEA je najveća i najraznolikija grupa u Kompaniji, sa šest poslovnih jedinica, 120 zemalja i trećinom svjetske populacije: 2,4 milijarde ljudi. Koumettis je trenutno na poziciji predsjednika poslovne jedinice za Centralnu i Istočnu Evropu (CEE).\nKoumettisa će na poziciji šefa za CEE koja uključuje odgovornost za 26 zemalja, od Italije do Rusije, naslijediti Lana Popović, koja je trenutno na poziciji generalnog direktora franšize za Sjeveroistočnu Evropu.\nPopović je prethodno vršila dužnost generalne direktorice za područje Baltika i Poljske. Coca-Coli se pridružila 2001. godine, te obavljala različite funkcije u istočnoj i jugoistočnoj Evropi. Popović će direktno odgovarati Koumettisu.


Grci prekinuli mrežu koja krijumčari migrante u Italiju\n► Grci prekinuli mrežu koja krijumčari migrante u Italiju\nGrčke vlasti saopštile su danas da su prekinule kriminalnu organizaciju koja je jahtama krijumčarila migrante iz Grčke u Italiju, i da je uhapšeno osam osoba osumnjičenih da su članovi te organizacije.\nGrčka obalska straža saopštila je da se ta mreža spremala da prokrijumčari 119 ljudi do Italije na jahti i da su uhapšeni juče u oblasti južnog Peloponeza.\nOsumnjičeni su obezbedili dva autobusa da prevezu migrante do zapadne plaže Kuruta. Vozila su zaplenjena kao i jahta i jedna puška.\nU saopštenju se ne navodi državljanstvo migranata a uhapšeni osumnjičeni krijumčari opisani su kao četvoro Grka i četvoro stranih državljana.\nDesetine hiljada migranata živi u Grčkoj i zbog zatvorenih granica ne mogu da nastave put ka bogatijim evropskim zemljama gde žele da idu.\nPredsednici Rusije i Francuske, Vladimir Putin i Emanuel Makron su danas pokazali dobru volju da bi poboljšali odnose Rusije i Evrope, posebno u vezi s Ukrajinom, ali nisu izbegli da konstatuju spor oko Sirije ili ljudskih prava.\nBomba čija meta su bili policajci eksplodirala je jutros u severnoirskom mestu Njutnbatler, nedaleko od granice s Irskom, ali nije bilo žrtava, saopštila je lokalna policija i za eksploziju okrivila Irsku republikansku armiju (IRA).\nNemačka kancelarka Angela Merkel i mađarski premijer Viktor Orban obeležili su danas u Mađarskoj 30. godišnjicu "Sve-evropskog piknika", jednog od događaja znamenitih za "pad Gvozdene zavese" između Istoka i Zapada.


Na samitu Džoa Bajdena i Vladimira Putina u Ženevi 16. juna, jedna od glavnih tema američkog predsednika bila je sajber bezbednost\nNizom novih sajber napada grupa iz Rusije na američke kompanije, Vladimir Putin stavio je na test odlučnost Džoa Bajdena (Joe Biden), nakon što je predsednik SAD oštro upozorio Moskvu da će se suočiti sa srazmernim odgovorom ako se nastave hakerski napadi, pišu svetski mediji, ukazujući na rizik od dalje eskalacije.\nBajden pod pritiskom\nPosle sastanka s najvišim savetnicima za sajber bezbednost u sredu, 7. jula, Bajden je rekao da će "isporučiti" odgovor Putinu za talas napada ucenjivačkim softverom (ransomware) na američke kompanije. Međutim, Bajdenova neodređena izjava ostavila je nejasnim da li planira još jedno usmeno upozorenje Putinu kao tokom njihovog samita u Ženevi ili će krenuti s agresivnijim opcijama za demontiranje infrastrukture koju koriste ruske kriminalne grupe, piše Njujork tajms (The New York Times).\nArgument Bele kuće je da napadi potiču s ruske teritorije, pa je na Putinu odgovornost da ih spreči, i da će same SAD to uraditi ako to ne učini ruski predsednik. Putin negira da napadi dolaze iz Rusije i tvrdi da su SAD sa svojim sajber operacijama širom sveta najaktivnija remetilačka sila na internetu, ali je, ukazuje Njujork tajms, očigledno da veliki broj ransomver napada dolazi iz Rusije i da je taj softver često napravljen tako da izbegava mete na ruskom govornom području.\nBajden je na samitu u Ženevi pre tri nedelje izneo spisak 16 oblasti "kritične infrastrukture" za koje SAD smatraju da su nedodirljive i da zaslužuju odgovor u slučaju napada. Poslednji napad, tokom američkog praznika Dana nezavisnosti 4. jula, izvela je grupa REvil (skraćenica od ransomware evil) koja koristi ruski jezik. Neposredna žrtva bila je kompanija Kaseja (Kaseya), koja obezbeđuje softver za hiljade manjih firmi.\nUpadom u Kasejin softver, REvil je mogao da uzme za taoce 1.500 kompanija. Preliminarna procena ustanovila je da ransomver napad tokom vikenda nije pogodio kritičnu infrastrukturu, poput električne mreže, vodovoda ili samog interneta, za šta je Bajden upozorio Putina da je crvena linija.\nSalvom sajber napada Putin testira Bajdenovu odlučnost, ocenjuje Tajms (The Times) uz konstataciju da je američki predsednik pod sve većim pritiskom da deluje nakon što se saznalo da je IT kompanija Sineks (Synnex) koja radi za Republikanski nacionalni komitet (RNC) bila meta napada hakera za koje se sumnja da imaju podršku Kremlja,.\nVeruje se da se napad dogodio u petak prošle nedelje, otprilike kada je bio i ransomver napad na Kaseju posle kojeg je, kako navodi britanski list, ruska kriminalna grupa REvil tražila 70 miliona dolara da oslobodi IT sisteme.\nZa napad na RNC američke bezbednosne agencije uprle su prst u rusku spoljnu obaveštajnu službu SVR, koja je hakovala i Demokratsku nacionalnu konvenciju tokom predsedničkih izbora 2016. Napad na drugu stranu je, ukazuje londonski list u analizi, zaplet kojem možda Moskva nije mogla da odoli, što podvlači njenu nameru da seje zbunjenost i nepoverenje.\nNapad na RNC povećava ulog, ocenjuje Tajms, pošto je Bajden u Ženevi upozorio Putina da će biti posledica ako Moskva nastavi da dopušta hakerima iz Rusije da napadaju kompanije u 16 oblasti "ključne infrastrukture". Bajdenovi protivnici kažu da je time dao Kremlju kart blanš za napade na mete izvan tih kategorija.\nKada se Bajden susreo s Putinom u Ženevi, glavna tema američkog predsednika bili su sajber bezbednost i ransomver napadi na zapadna preduzeća i vlade. Moskva vidi sajber prostor kao nov front asimetričnog sukoba sa Zapadom i mnogi posmatrači su doveli u pitanje mudrost Bajdenovog susreta s Putinom, bez promene u ponašanju ruskog predsednika, ukazuje londonski list i zaključuje da je teško videti kakvu je razliku napravio samit u Ženevi.\nBela kuća radi na strategiji za ransomver napade koja bi trebalo da uključi odvraćanje od plaćanja ucena, regulisanje kripto valuta i sprečavanje pranja novca, uz postavljanje minimalnih sigurnosnih standarda, zajedno s ostalim najboljim praksama za pojačavanje odbrane. Međutim, kako navode urednici lista, napad na Kaseju je uznemirujući podsetnik da se kompanije nikada ne mogu potpuno zaštititi.\nDrugim rečima, odbrana nije dovoljna – neophodne su i ofanzivne mere, ocenjuje liberalni američki list, navodeći da bi najefikasnije mere mogle doći od Putina ako ima ikakvog interesa da spreči napade, pošto je Kremlj vrlo efikasan u sprovođenju zakona ili svoje verzije zakona kada to želi. Mnogi sajber kriminalci nalaze se u Rusiji gde direktno sarađuju s režimom i njegovim bezbednosnim službama, dok drugi rade u skladu s onim što smatraju da vlasti žele.\nPosledice takođe moraju da uključe agresivno razbijanje tih bandi – u Rusiji, na njenom internetu i celom sajber prostoru nad kojim tvrdi svoj suverenitet i gde Putin verovatno ne želi da zalaze američke vlasti, podvlači list, ističući da je najmanje prihvatljiv odgovor da se dalje čeka da se vidi da li će Putin nešto uraditi po pitanju hakerskih napada s ruske teritorije.\nEskalacija ili prazna upozorenja predsednika SAD\nPutin je tokom svoje vlasti napadao susedne zemlje, mešao se u izbore na Zapadu, izvrdavao sporazume o kontroli naoružanja i dozvoljavao sajber napade na SAD, uprkos, kako ističe američki list, najboljim naporima predsednika Džordža Buša mlađeg (George W. Bush), Baraka Obame (Barack) i Donalda Trampa (Trump) za unapređenje odnosa.\nBajdenov tim je tvrdio da samit prošlog meseca u Ženevi neće rešiti problem, ali da bi mogao da ograniči štetu, ukazuje Volstrit džurnal, ali i ocenjuje da novi sajber napadi sugerišu da je to bilo pogrešno.\nBajden je naznačio da će SAD reagovati ako utvrde da je Kremlj kriv za nedavne napade. Srazmeran odgovor rizikuje dalju eskalaciju, ali nakon što je javno povukao crvenu liniju, Bajden nema drugog izbora jer će inače, kako piše konzervativni list u uredničkom komentaru, pokazati Putinu i drugim siledžijama širom sveta da su reči američkog predsednika prazne.


Naznake promene odnosa Saudijske Arabije prema Izraelu\nMinistar spoljnih poslova Bahreina Abdulatif al-Zajani, izraelski premijer Benjamin Netanjahu, predsednik SAD Donald Tramp i ministar spoljnih poslova UAE Zajed Al-Nahjan na potpisivanju sporazuma.\nPosle normalizacije odnosa Izraela s Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Bahreinom, Saudijska Arabija je poručila da neće slediti njihov primer sve dok jevrejska država ne potpiše mirovni sporazum s Palestincima, ali je sve više naznaka da uticajna kraljevina ublažava ton prema Izraelu, dok slabi njena podrška palestinskom rukovodstvu, pišu svetski mediji.\nDva meseca pošto su UAE objavili sporazum o diplomatskim odnosima s Izraelom, strogo kontrolisani mediji u Saudijskoj Arabiji su smekšali ton o normalizaciji, s naznakama da li bi uticajna kraljevina mogla da uradi isto, piše Vašington post (The Washington Post).\nSaudijska Arabija zvanično još nije iznela komentare o planovima za normalizaciju odnosa s Izraelom, ali je prošlog meseca, kako navodi američki list, najveći saudijski dnevnik na engleskom Arab njuz (Arab News) objavio komentar glavnog urednika koji je pozdravio nove veze UAE s Izraelom, s neobično oštrom kritikom palestinskog rukovodstva, mada je naveo da nije samo jedna strana kriva i da i Izrael otežava rešenje bliskoistočnog sukoba.\nSlabljenje podrške Palestincima\nPrinc Bandar u iznenađujućem monologu na televiziji prošle nedelje je optužio palestinske lidere da su izdali svoj narod, signalizirajući da je došlo do erozije saudijske podrške pitanju koje se dugo smatralo svetim, ukazuje Njujork tajms (The New York Times) uz ocenu da je emitovanje intervjua izgleda bio način da Saudijska Arabija promeni narativ o izraelsko-palestinskom sukobu, a da to ne dođe iz usta aktuelnog zvaničnika.\nPrinc Bandar (71) trenutno nema funkciju u vladi. On je bio saudijski ambasador u Vašingtonu od 1983. do 2005. kada se toliko zbližio s porodicom Buš (Bush) da su ga u šali zvali "Bandar Buš". Kasnije je bio na čelu saudijske obaveštajne agencije, a jedna upućena osoba je rekla da je nadgledao tajne odnose Saudijske Arabije s Izraelom.\nPrinc Bandar je rekao da reaguje na osudu palestinskog rukovodstva sporazuma o normalizaciji odnosa Izraela i dva bliska saudijska saveznika, UAE i Bahreina. Rekao je da se Palestinci "uvek klade na gubitničku stranu", spominjući i kontakte velikog muftije jerusalimskog i palestinskog nacionalističkog vođe Hadža Amina al-Huseinija s nacistima 30-ih. Takođe je kritikovao pokojnog palestinskog lidera Jasera Arafata zbog podrške iračkom diktatoru Sadamu Huseinu posle napada na Kuvajt 1990.\nRegionalni analitičari kažu da je sporazum, mada je privremeno zaustavio izraelske aneksije palestinskih teritorija, poslao poruku da Izrael može postići veliki napredak u odnosima s arapskim zemljama, a da se ne mora odreći teritorija na okupiranim palestinskim teritorijama.\nTa kontinuirana napetost predstavlja prepreku ostalim arapskim zemljama da slede UAE, ali to, kako ukazuje američka televizija, možda neće potrajati, pošto je nekoliko nedelja posle Emirata i Bahrein normalizovao odnose s Izraelom. Zamenica gradonačelnika Jerusalima Fleur Hasan-Nahum i suosnivačica poslovnog saveta UAE-Izrael, rekla je CNBC da je bilo glasina i o Omanu, Sudanu i Saudijskoj Arabiji, što bi, prema njenim rečima bila glavna stvar u toj priči.\nIako malo verovatno da će saudijski kralj Salman priznati Izrael, regionalni posmatrači veruju da je njegov sin Mohamed bin Salman, možda manje nesklon tom potezu, posebno s obzirom na njegovo prijateljstvo sa zetom i višim savetnikom predsednika SAD Donalda Trampa (Trump), koji je radio na dogovoru sa UAE Džaredom Kušnerom (Jaredom Kushnerom), kao i njegovoj želji da ojača jedinstveni front protiv Irana.\nIako reči princa Bandara i tiho odobravanje normalizacije odnosa UAE i Bahreina s Izraelom, naznačuju približavanje i Saudijske Arabije, za to će biti potrebno dosta vremena, ocenjuje BBC, ukazujući da su arapski mediji u prošlosti često Izrael prezrivo zvali "cionističkim entitetom", dok je stanovništvo, posebno ruralno, naviklo da ne samo tu državu, već i sve Jevreje posmatra kao neprijatelje.\nSaudijska Arabija je već ranije pružila maslinovu granu Izraelu 2002. u okviru plana koji je nudio Izraelu punu normalizaciju s arapskim svetom u zamenu za povlačenje s okupiranih teritorija. Plan je dobio podršku Arapske lige i međunarodne zajednice sa šansom da okonča arapsko-izraelski sukob. Međutim, neposredno pre objavljivanja plana, Hamas je bombardovao hotel u izraelskom gradu Netanija, ubivši 30 ljudi, posle čega mir više nije bio opcija na stolu.\nZa 18 godina na Bliskom istoku se dogodilo mnogo toga, ali Palestinci još nisu dobili nezavisnu državu, dok je Izrael nastavio da zadire u palestinsku teritoriju, ističe BBC. Ipak, pored Jordana i Egipta koji su dugo imali napeti "hladni mir" s Izraelom, sada i Bahrein i UAE imaju potpune diplomatske odnose s tom zemljom.\nS druge strane, Saudijska Arabija tradicionalno ide polako i s velikim oprezom kada je u pitanju promena politika, ispitujući svaki potez, ukazuje britanski javni servis, ali i ističe da je stupanje na scenu prestolonaslednika Mohameda Bin Salmana sve promenilo.


BTC $ 47,192 ETH $ 1,492 XRP $ 0.45 BCH $ 494 EOS $ 3.81 DOGE $ 0.0501\nJedna od vodećih kripto berzi Huobi postaje član Blockchain Turkey platforme za saradnju sa lokalnim igračima na zajedničkim naporima u blokčein prostoru.\nPet meseci nakon što je zvanično ušao na tursko tržište, Huobi se pridružio Blockchain Turkey platformi kao "Platinuma" član, objavila je kripto berza 15. januara, navodi se u saopštenju za štampu podeljenom sa Cointelegraph Turska. Osnovana od strane Turske fondacije za informatiku 2018. godine, Blockchain Turkey platforma (BCTR) je nezavisna i neprofitna organizacija koja za cilj ima stvaranje zdravog blokčein ekosistema u Turskoj. Platforma ima članove iz bankarstva i finansija, preduzetnog kapitala, tehnologije i kripto industrije.\nHuobi je postala prva globalna berza koja je postala član BCTR-a, navodi se u saopštenju za javnost. Generalni direktor Huobi Turska, Alfan Gogus, napomenuo je da veruju u važnost zajedničkog održavanja blokčein razvoja. "Podržavamo viziju BCTR-a za osiguranje regionalnog liderstva Turske u decentralizovanom sistemu", dodao je.\nGlobalne inicijative su na putu ka Turskoj\nNapori Huobi-a u Turskoj počeli su kad je kompanija prošlog oktobra najavila osnivanje lokalne kancelarije na Evroazijskom blokčein samitu. Kripto berza je na samit dovela mnoge svetske stručnjake za blokčein, što je signal da žele da podrže turske blokčein napore.\nGogus je rekao Cointelegraph Turske da se takođe raduju saradnji sa Blockchain Turkey platformom putem Univerziteta Huobi, Huobi Research i Huobi Capital:\n"Huobi podržava rast kripto i blokčein ekosistema širom sveta. Turska ima potencijal da postane pionir u blokčein tehnologiji, kako na regionalnom tako i na globalnom nivou. Pridruživanjem Blockchain Turkey platformi koja pokreće lokalne napore u međuindustrijskom pristupu, cilj nam je da razmenjuju našu globalnu ekspertizu i znanje sa ključnim lokalnim igračima kako bi se ojačao blokčein ekosistem."\nBCTR stvara multidisciplinarno okruženje kako bi se omogućilo ključnim igračima iz različitih industrija da ubrzaju usvajanje blokčeina u Turskoj, rekao je direktor kompanije BKM i osnivač platforme Soner Canko u intervjuu za Cointelegraph Turska.\nNa pitanje za komentar, Canko je objasnio:\n"BCTR je pojačao saradnju na usvajanju blokčeina između javnih institucija, uključujući tursko Ministarstvo trgovine, akademike i nevladine organizacije. Sa 70+ članova iz različitih industrija, Blockchain Turkey platforma ima za cilj da proizvede priče o uspehu blokčeina u Turskoj. [...] BCTR takođe planira da podrži startape, male i srednje kompanije sa više poslovnih prilika na blokčeinu."\nHuobi pokreće australijsku berzu na čelu sa blokčein investicionim planovima\nGibraltar: Huobi dobija DLT licencu i planira pokretanje globalne berze u 2019.


Selta šokirala Barselonu, Real ponovo prvi Fudbal Vest Srbija Sport\nPočetna Strana Fudbal\nU utakmicama 10. kola Primere Real je pobedom u Granadi sa 0:4 izbio na vrh tabele, pošto je Barselona poražena na svom terenu od Selte - 0:1. Valensija je treća posle trijumfa na gostovanju Viljarealu 1:3, dok je Kordoba trenera Đukića izgubila od Atetika u Madridu sa 4:2.\nFudbaleri Reala ne znaju za poraz skoro dva meseca, a pobedom nad Granadom u gostima sa 0:4 u 10. kolu Primere došli su do 11. trijumfa zaredom.\nMadriđani su poslednji put izgubili 13. septembra kod kuće u gradskom derbiju od Atletika sa 1:2 i od tada gaze sve pred sobom, a Karlo Anćeloti nikada ranije nije vezao 11 pobeda u svim takmičenjima u trenerskoj karijeri dok nije seo na klupu Reala.\nU centru pažnje bio je i Kristijano Ronaldo koji je odigrao 700. meč u karijeri, a nepuna dva minuta, tačnije 101 sekunda od početka bila mu je potrebna da dođe do 448. gola, da bi onda odlučio da asistencijama lomi odbranu Granade. Pitanje pobednika bilo je rešeno, a za ubedljiv trijumf pobrinuo se Rodrigez tri minuta pre kraja drugim pogotkom na drugu asistenciju Ronalda. Najpre je Benzema u 31. minutu podigao loptu na volej Hamesu Rodrigezu, a on ju je fantastično iz prve poslao u gornji levi ugao, da bi u 54. Ronaldo petom sjajno proigrao francuskog napadača koji je povisio na 3:0.\nKordoba našeg trenera Miroslava Đukića odolevala je na gostovanju šampionu Atletiko Madridu, ali je popustila u samom finišu prvog poluvremena i pretrpela poraz uz dva autogola - 4:2.\nPoraz je doživela Barselona koja je izgubila kao domaćin od ekipe Selte sa 0:1, a jedini gol postigao je Larivej u 55. minutu meča.\nValensija je nastavila poteru za vodećim Realom i bacila Barselonu na četvrtom mesto pobedom nad Viljarealom sa 1:3 u gostima, iako je dva gola postigao igrač "žute podmornice" Triheros. Vezista domaćina je u šestom minutu nesrećno zatresao svoju mrežu i raširio krila "slepim miševima" ka trijumfu. Pitanje pobednika rešio je Škodran Mustafi pogocima u 64. i 73. minuta posle centaršuteva sa desne strane, da bi Triheros u samom finišu ublažio poraz Viljareala.\nAtletik Bilbao - Sevilja 1:0 (1:0)\nViljareal - Valensija 1:3 (0:1)\n(Triheros 88 - Triheros 6 a.g, Mustafi 64,73)\nLevante - Almerija 2:1 (1:0)\n(Baral 26, Kasadesus 75 - Zongo 70)\nElče - Espanjol 2:1 (1:0)\n(Žonatas 19, 52 - Stuani 86pen)\nGranada - Real Madrid 0:4 (0:2)\n(Ronaldo 2, Rodrigez 31, 87, Benzema 54)\nAtletiko Madrid - Kordoba 4:2 (1:0)\n(Luso 43 a.g, Grizman 58, Mandžukić 62, Piniljos 80 a.g. - Gilas 53,87)\nBarselona - Selta 0:1 (0:0)\nReal Sosijedad - Malaga 0:1 (0:0)\nDeportivo La Kornja - Hetafe 1:2 (0:1)\n(Poštiga 80 - Fabri 35ag, Lafita 46)\nRajo Valjekano - Eibar 20,45\nSrbija Sport - 03:47 03/11/2014\nJSL: Partizan pao u Jagodini, Vojvodina prva


Prvi indoor 3x3 turnir u Srbiji: Nova titula za Armageddon - Basket 3x3 Srbija\nPočetna Vesti Izveštaji Prvi indoor 3×3 turnir u Srbiji: Nova titula za Armageddon\nArmageddon foto: 3x3 Serbiao\nPosle sjajne sezone koja je za nama, na redu je veliko iznenađenje u režiji tima 3x3Serbia. Naime, ovog vikenda su ljubitelja basketa u Srbiji imali priliku da prvi put gledaju basket u jednom šoping-molu, a u kragujevačkoj “Plazi” najbolje su se snašli basketaši Armagedonna.\nU Kragujevcu smo imali priliku da gledamo sjajne mečeve, potrudili su se svi basketaši da nam prirede pravi spektakl, a do finala stigli su Armageddon i beogradski Olimp. Upravo ova dva tima sastala su se i u grupnoj fazi, kada su slavili Beograđani, ali se Armageddon bolje snašao u meču za titulu i slavio sa 22:16.\nDodatno uzbuđenje doneli su i mladi basketaši, a u kategoriji omladinaca trijumfovali su igrači tima Foka 06, koji su u velikom finalu pobedili ekipu Otpisani sa sigurnih 15:10.\nIndoor turnir bio je pravo osveženje na srpskoj basketaškoj sceni, nema sumnje da su uživali i igrači, kao i brojna publika. Kragujevčani su se ponovo pokazali kao sjajni domaćini, te nema sumnje da nas i u budućnosti čekaju velika iznenađenja.


Tehnološki gigant otvara kancelarije tek sledeće godine: Moraće da prođe kroz ovih šest faza - BIGportal.ba\n3 Avgusta, 2020 3 Avgusta, 2020 07\nKancelarije kompanije Majkrosoft u SAD otvoriće se najranije u januaru naredne godine, a možda i kasnije, zbog pandemije koronavirusa, piše Verge.\nOve informacije prenele su osobe upućene u celu situaciju.\nKompanija iz Redmonda navodno je odabrala 19. januar 2021. godine kao najraniji mogući datum otvaranja svojih kancelarija u SAD za zaposlene.\nKod otvaranja kancelarije primenio bi se takozvani koncept hibridnog rada sa ukupno šest faza do potpunog povratka u normalu.\nPovratak u normalno poslovanje dogodio bi se tek kada sve aktuelne restrikcije u vezi sa koronavirusom budu ukinute i kada nadležne zdravstvene institucije povratak ocene sigurnim.\nPomenutih šest faza obuhvata: zatvoreno, obavezni rad od kuće, zatim preporuka rada od kuće, lagani i oprezni proces otvaranja, otvorenu kancelariju sa određenim ograničenjima i na kraju šesta faza koja obuhvata potpuno normalizovano poslovanje, odnosno potpuno otvorene kancelarije bez restrikcija.\nŠesta faza bi trebalo da bude primenjena najranije pomenutog 19. januara, ali se taj vremenski okvir može menjati u odnosu na epidemiološku situaciju, prenosi SEEbiz.\nŠto se tiče ostalih kompanija, Gugl je odlučio da će njegovi zaposleni raditi od kuće sve do leta sledeće godine, dok bi Eplovi zaposleni u kancelarije trebalo da se vrate isto kad i Majkrosoftovi, početkom 2021. godine. Fejsbuk svojim zaposlenima dopušta rad od kuće do kraja godine, a Amazon svojim zaposlenima dopušta rad od kuće takođe do januara 2021. godine.\n“KAJE SE, OSRAMOTILA SEBE I PORODICU” Evo u kakvom je stanju Romana poslije zatvora\nArsenal izbacio Lester, zablistalo Čelsijevo pojačanje\nŠarl Mišel je u karantinu\nM. 20 Septembra, 2020 21 Septembra, 2020\n20 Septembra, 2020 21 Septembra, 2020 0\nPoginula žena, usmrtila je hitna pomoć


Republika / SASTANAK U MUP: Biljana Popović Ivković razgovarala sa ambasadorom Kube\nPopović Ivković je iznela političke, pravne i policijske argumente protiv zahteva takozvanog Kosova, istakavši da bi eventualni prijem pre svega predstavljao grubo kršenje međunarodnog prava, naročito Rezolucije 1244 Ujedinjenih nacija.\nOna je naglasila da bi takođe bila prekršena i pravila ove međunarodne policijske organizacije, koja jasno definišu da samo države članice Ujedinjenih nacija i posmatrači u UN mogu biti članice Interpola. Eventualni prijem takozvanog Kosova, kako je navela, predstavljao bi ozbiljan presedan sa nesagledivim štetnim posledicama i po Interpol i po sve njegove članice.\nPopović Ivković je podsetila da je i na prošlogodišnjoj Generalnoj skupštini Interpola odbijen zahtev takozvanog Kosova za članstvo i da ponovni zahtev predstavlja politički pritisak na Interpol.\nDržavni sekretar se zahvalila Kubi na principijelnoj podršci koju ta zemlja pruža teritorijalnom integritetu i suverenitetu Republike Srbije.\nAmbasador Del Todo istakao je da Kuba poštuje Rezoluciju 1244 Ujedinjenih nacija i da će nastaviti da se pridržava svog principijelnog stava po pitanju poštovanja međunarodnog prava.\nMUP Državni sekretar Biljana Popović Ivković MUP Srbije Državni sekretar MUP\nPOPOVIĆ IVKOVIĆ SAVETUJE: Deco, ne igrajte se petardama


DNR - Sputnjik Srbija\n00:16 10 Jul 2020\nDonjeck optužio Ukrajinu da priprema provokacije sa hemijskim supstancama\nUkrajinske bezbednosne snage pripremaju provokaciju uz upotrebu hemijskih supstanci radi opstrukcije izbora u samoproglašenoj Donjeckoj Narodnoj Republici, izjavio je načelnik pres-službe uprave Narodne milicije DNR Danil Bezsonov.\nTelevizija „Rusija 1“ objavila je video-snimak poslednjih sekundi života lidera Donjecke Narodne Republike (DNR) Aleksandra Zaharčenka.\nDve osobe povređene u eksploziji u Donjecku\nU eksploziji koja je odjeknula u prodavnici u Donjecku povređene su dve osobe, izjavio je predstavnik administracije Kirovskog okruga Donjecka.\nFederalna služba bezbednosti Rusije (FSB) privela je u Smolenskoj oblasti pripadnika terorističke organizacije DAEŠ koji je po zadatku Službe bezbednosti Ukrajine i Desnog sektora planirao ubistvo jednog od lidera ustanika samoproglašene Donjecke Narodne Republike.\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov je za televiziju „Prvi kanal“ izjavio da je svetogrđe okupljati ’normandijski pregovarački format‘ posle smrti lidera samoproglašene Donjecke Narodne Republike, Aleksandra Zaharčenka, jer Berlin i Pariz nisu osudili ovo ubistvo.\nUkrajinske bezbednosne snage formirale su udranu grupu u Donbasu koju čini više od 12 hiljada ljudi, za napad na položaje snaga Donjecke Narodne Republike u pravcu Marijupolja, izjavio je zamenik komandanta operativne komande samoproglašene DNR Eduard Basurin.\nRuske vlasti nikada nisu razgovarale o mogućnosti pridruživanja Donbasa Rusiji, rečeno je u administraciji predsednika Rusije.


Potpukovnik Roganović: Prva brigada VS i 11. pešadijski bataljon u Pančevu sproveli sve aktivnosti u cilju zaštite svih građana - Radio televizija Pančevo\n28. decembra 2020. 29. decembra 2020. 0427\nKasarna „Stevica Jovanović“ u Pančevu uspešno je realizovala sve planirane aktivnosti koje su u opisu posla Vojske Srbije. Takođe, obavljala je i nesvakidašnje zadatke koje je nametnula epidemiološka situacija, sve u cilju zaštite svih građana Srbije.\nPrva brigada kopnene vojske i 11. pešadijski bataljon su tokom godine izvršavali zadatke iz sve tri misije Vojske Srbije. Odbranu Srbije od ugrožavanja bezbednosti spolja, izgradnju i očuvanje mira u svetu, kao i pomoć civilnim vlastima u suprotstavljanju pretnjama bezbednosti, rekao je potpukovnik Goran Roganović.\nU okviru prve misije spada i obuka profesionalnog sastava jedinice kao i danonoćno angažovanje na obezbeđivanju administrativne linije prema AP Kosovo i Metohija. Pored redovnih zadataka Vojska je i ove godine obeležavala vojne praznike. Potpukovnik Goran Roganović iskoristio je priliku da svima poželi srećne praznike.\nTakođe, Prva brigada kopnene vojske je u završnoj fazi priprema pešadijske čete u multinacionalnu operaciju u Republiku Liban. A pripadnici 11. pešadijskog bataljona angažovani su na zadacima na teritoriji Banata.\nZa vikend u Hitnoj pomoći povećan broj pacijenata sa simptomima sličnim Kovidu 19


Havarija na magistralnom cjevovodu: Bez vode od ponoći 113.000 stanovnika | BL Portal\nHavarija na magistralnom cjevovodu: Bez vode od ponoći 113.000 stanovnika\n13. Septembra 2021. 8:59\nZbog havarije koja se, nešto iza ponoći, dogodila na magistralnom cjevovodu u Lipovcu bez vode će danas biti 113.000 korisnika u Kruševcu i 66 okolnih sela, kao i u Ćićevcu, Aleksandrovcu i dijelu Trstenika.\nDirektor kruševačkog “Vodovoda” Vladimir Milosavljević rekao je da su ekipe kruševačkog vodovoda odmah zatvorile vodosistem “Ćelije” i započele pražnjenje, a na sanaciji kvara se ubrzano radi, javio je RTS.\nGrađani će se do daljeg snabdijevati cisternama, prema rasporedu za vanredne situacije, a za Opštu bolnicu u Kruševcu voda se obezbjeđuje sa rezervoara na Bagdali.\nTags: cjevovod, havarija, isključenja, voda\nPolicija sumnja na “ciljani napad” i “bračni motiv”: Troje ljudi povrijeđeno hladnim oružjem\nStrašna tragedija na gradilištu! Pumpa za izlivanje betona pala na radnika i na mjestu ga usmrtili\n22. Septembra 2021. 19:23\nRusija sve prati: Zabrinutost zbog zaoštravanja situacije na Kosmetu\n22. Septembra 2021. 18:49\n“Ako si invalid, plati taksi”: Putnici prijavili vozača autobusa da je vrijeđao osobu s invaliditetom\n22. Septembra 2021. 18:32


Više od 80 Turaka uhapšeno zbog zavere protiv vlade\nJavno tužilaštvo Istanbula saopštilo je da će goniti 86 osoba za pokušaj obaranja turske vlade. Kako iz tog turskog grada izveštava dopisnik Glasa Amerike Dorien Džouns, vladajuća Islamska AK partija je istovremeno suočena sa optužnicom da podriva sekularne temelje države.\nGlavni tužilac u Istanbulu, Ajkut Čengiz Engin saopštio je na konferenciji za novinare da je protiv 86 osoba podignuta optuženica za delo terorizma.\nČengiz kaže da se u optužnici pored ostalog navodi krivično delo osnivanja naoružane terorističke organizacije i pokušaj nasilnog obaranja vlasti.\nOptužnica duga skoro dve ipo hiljade stranica, rezultat je 13-mesečne istrage pokrenute nakon pronalaska skrovišta sa velikom količinom oružja i eksploziva u jednoj istanbulskoj četvrti. Istraga koja je sprovođena tajno, na osnovu strogog zakona o suzbijanju terorizma, dovela je do hapšenja više desetina osoba, uključujući pripadnike mafije, poslovnih ljudi i oficire u penziji.\nTužilaštvo tvrdi da su zaverenici pokušali da izazovu haos u zemlji.\nTužilac Čengiz kaže da su osumnjičeni optuženi za pokušaj podsticanja neposlušnosti u redovima vojske i posedovanje eksploziva. Sud treba u narednih 15 dana da donese odluku o tome da li da prihvati slučaj na razmatranje.\nOd 1960. do danas, turske oružane snage su četiri puta izdejstvovale smenu vlade. Zamenik urednika turskog dnevnika Taraf, Jasmin Čongar, kaže da je ovaj slučaj od ključne važnosti za demokratiju zemlje.\n«Ukoliko se dođe do korena te bande i ukoliko ona bude odstranjena iz državnih struktura, moći ćemo da ostvarimo demokratiju u zemlji. Ako se to ne dogodi dolaziće do novih državnih udara, novog mešanja u politiku od strane snaga o kojima ne znamo ništa.»\nMeđutim, neki kritikuju način istrage i motiv koji stoji iza nje. Veliki broj uhapšenih se već mesecima nalaze u pritvoru. Skeptici takođe ističu da su poslednja hapšenja sprovedena istog dana kada je vrhovni tužilac Turske podneo ustavnom sudu i zahtev za zabranu vladajuće AK partije, pod optužbom da podriva sekularne temelje države.\nTurska javnost je podeljena u vezi ta dva slučaja. Suprotstavljene strane se uzajamno optužuju da koriste pravosuđe u političke svrhe. Analitičari, pak, kažu da se trenutno sudi ne samo optuženima već i čitavom pravosudnom sistemu Turske.


Bosancu 'Forbesovo' priznanje za Muzej ratnog djetinjstva\nnovac astrological Ljubavna bajalice razdvojiti magic tilsum zapis poludi ljubavni arabic hours daljinu magija drvo nevjera vlaska sihir kalendar Tarot Hodza sihirbaz bacanje cini sunca Grah\nSubject: Bosancu 'Forbesovo' priznanje za Muzej ratnog djetinjstva Sat Jan 27, 2018 4:45 pm\nMladog Sarajliju Jasminka Halilovića ugledni magazin je uvrstio na listu 30 najutjecajnijih ličnosti Evrope ispod 30 godina.\nPosljednje priznanje za Muzej i ljude koji rade na njemu stiglo je početkom sedmice, kada je prestižni magazin Forbes uvrstio Halilovića na listu "30 under 30", odnosno 30 najutjecajnijih ličnosti Evrope ispod 30 godina u kategoriji "Pravo i politika".\n"Prije nekoliko mjeseci javili su mi iz Forbesa da sam nominiran, a prije nekoliko sedmica i da sam finalist. Ipak, tek kada je lista objavljena javili su mi da sam uvršten na nju", govori on na početku razgovora za Al Jazeeru.\nKako osnivač Muzeja kaže, ovo priznanje ima više dimenzija...\n"Mislim da je ovo priznanje, iako je individualno, ispravnije posmatrati kao priznanje Muzeju ratnog djetinjstva. Tim ljudi koji je od prvog dana radio sa mnom na razvoju ove ideje jednako je zaslužan za dosadašnje uspjehe Muzeja. Ovo priznanje je još jedna potvrda našeg posvećenog rada i naše beskompromisnosti kada je u pitanju kvalitet", govori i dodaje: "Drago mi je da je, sudeći po postovima na društvenim mrežama, ovo priznanje također ohrabrilo mlade ljude u BiH i najiskrenije se nadam da će narednih godina na listi biti još Bosanki i Bosanaca."\n"Radi se o zaista velikom priznanju, koje su ove godine zajedno dodijelili žiri Evropskog muzejskog foruma i Komitet za kulturu i obrazovanje Vijeća Evrope. U žiriju je bilo 13 muzejskih eksperata iz 13 evropskih država. Oni su od 40 nominiranih muzeja odabrali tri finalista, a zatim je Komitet Vijeća Evrope odabrao Muzej ratnog djetinjstva kao dobitnika nagrade", objašnjava osnivač ove ustanove.\nKnjiga 'Djetinjstvo u ratu'\n"Ponosan sam da je Muzej ratnog djetinjstva, kao mali muzej iz male zemlje, uspio biti ravnopravan sa nekim od najvećih i najutjecajnijih evropskih muzeja i dokazati izvrsnost. Zaista smo naporno radili za to", ističe Halilović.\n"Uočio sam da ljudi vežu svoja sjećanja uz određene predmete ili dokumente i odlučio sam napraviti instituciju koja će ta sjećanja i predmete trajno sačuvati i prezentirati. Nakon međunarodnog uspjeha knjige, 2015. godine smo krenuli u razvoj kolekcije, 2016. giodine smo imali prve izložbe, a u januaru 2017. godine otvorili smo prvu stalnu postavku u Sarajevu", objašnjava Halilović.\n"Na ovom putu smo imali veliku podršku javnosti. Muzej ratnog djetinjstva je i na svjetskoj muzejskoj sceni rijedak primjer nezavisne inicijative koja je realizirana ovako uspješno u relativno kratkom roku."\n"Dok nam se približava prvi rođendan, sumiramo rezultate prve godine rada Muzeja ratnog djetinjstva. Zaista moramo biti prezadovoljni, ne samo zbog uspjeha o kojima smo razgovarali, već i zbog realizacije naših aktivnosti."\n"Naše istraživačke aktivnosti proširene su van Bosne i Hercegovine i već smo dobili prve priče i predmete djece izbjeglica iz Sirije. Otvaranje stalne postavke je omogućilo da našu izložbu vidi više od 10.000 posjetilaca. Naše edukativne aktivnosti realizirali smo širom zemlje i u njima je učestvovalo preko 7.000 djece", kaže Halilović.\n"Muzej ratnog djetinjstva postaje internacionalno utjecajna i priznata platforma za istraživanje, prezentaciju i edukaciju o iskustvu odrastanja obilježenog ratom. U planu su novi istraživački i izlagački projekti i saradnje van Bosne i Hercegovine, dok ćemo u Bosni i Hercegovini biti posvećeni radu s novom generacijom", govori Halilović i dodaje kako ostaje posvećen Muzeju ratnog djetinjstva i njegovom rastu i razvoju.


Đurđević: "Pokazali smo da možemo svuda protiv svakoga" - Sportske.net\nĐurđević: "Pokazali smo da možemo svuda protiv svakoga"\nFudbaler Partizana Uroš Đurđević rekao je danas da je njegova ekipa pobedom protiv Radničkog u Nišu pokazala da može da igra "svuda protiv svakoga".\nLeonardo: "Još samo bod, Bog je pravedan"Đurđević u mrežu, Partizanova loža u trans!Vazurin apel 'Grobarima': "Ne vređajte..."Ranković: "Zasluženo, još korak do titule""Grobari" slave, pozivaju na oprez i traže "duplu krunu"! (TVITOVI)\nPartizan je pobedio Radnički sa 3:1 i nalazi se na bod od osvajanja titule šampiona Srbije.\n"Osećala se tenzija cele nedelje, ali smo bili koncentrisani samo na teren i na to da budemo kompaktni. Pokazali smo da možemo da igramo svuda protiv svakoga", rekao je Đurđević novinarima posle utakmice.\nPoslednji rival Partizanu u prvenstvu biće Mladost, a Đurđević je istakao da crno-beli idu na pobedu.\n"Najbitnije je da smo osvojili nova tri boda i sada idemo na pobedu, naravno, kao i u svakoj utakmici. Imamo malo vremena da se oporavimo i spremni dočekamo taj duel", kazao je Đurđević.\nOn je bio dvostruki strelac u Nišu, ali je ponovio da mu je nebitno da li će biti najbolji strelac prvenstva.\n"Imamo dva cilja, da osvojimo prvenstvo i Kup jer nam je 'dupla kruna' najbitnija. Odlično funkcionišemo kao tim, ekipa igra zajedno cele sezone", kazao je Đurđević.\nNjegov saigrač Marko Janković rekao je da je ekipa Partizana koncentrisana samo na fudbalske stvari.\n"Došli smo na korak od cilja. Godinu dana igramo pod pritiskom, a u zavidnoj smo seriji i imaćemo priliku da sve to krunišemo titulom. Koncentrisali smo se samo na fudbalske stvari", rekao je Janković.\nOn je naveo da Partizan u svakom trenutku mora da igra na tri boda, bez obzira na to što mu treba jedan da bi obezbedio titulu. Janković je dodao da je očekivao tešku utakmicu u Nišu.\n"Nije bilo lako, kao što nije bilo u većini utakmica u prvenstvu. Znali smo da nas je čekala veoma teška utakmica. Jedini cilj je bio da pobedimo", kazao je on.\nMarko Janković je zahvalio navijačima što su u velikom broju došli na "Čair" i istakao da se njegova ekipa osećala kao da je igrala na svom stadionu.\nEkipu Partizana u Nišu zbog kazne nije vodio trener Marko Nikolić, već njegov pomoćnik Radoje Smiljanić.\n"Plašio sam se posle medijske pompe prethodnih dana, raznih saopštenja, tužbi... Ono što je bitno jeste što smo od prvog trenutka kontrolisali utakmicu, veoma bitnu koja odlučuje o tituli. Ušli smo bojažljivo, ali smo promenili taktiku u drugom poluvremenu i potpuno zasluženo pobedili", rekao je Smiljanić.\nPartizan će u poslednjem kolu dočekati Mladost iz Lučana i potreban mu je bod iz tog duela da bi osvojio titulu šampiona Srbije.