Beogradska filharmonija se koncertom oprostila od Ivana Tasovca - Politički.rs\nBeogradska filharmonija oprostila se sinoć koncertom na Kolarcu od nedavno preminulog direktora Ivana Tasovca.\nKako se navodi u saopštenju filharmonije, šef dirigent Gabrijel Felc je na početku rekao publici da će umesto minuta ćutanja, Beogradska filharmonija Tasovcu pokloniti “ono za šta je živeo – muziku”.\nOrkestar je tim povodom izveo Valcer broj dva Šostakoviča, a uz prve taktove produkcijski tim Beogradske filharmonije je u salu Kolarca uneo veliki transparent na kome je pisalo “Beogradska filharmonija voli Tasu”.\n“Filharmoničari su u suzama odsvirali kompoziciju, a ganuta publika pozdravila je ovacijama ovaj gest”, piše u saopštenju.\nOstatak koncerta je bio u znaku muzike Dmitirja Šostakoviča, uz nastup violončeliste Johanesa Mozera.\n“Legendarnom vizionaru, prijatelju svih muzičara i filharmonijske publike, orkestar ne posvećuje samo večerašnji koncert već i svaki naredni koji bude odsvirao kako na Kolarcu tako i u budućoj dvorani Beogradske filharmonije za koju je Tasovac živeo”, navodi se u saopštenju.\nKoncertu su prisustvovali premijerka Srbije Ana Brnabić, ministarka kulture i informisanja Maja Gojković, prijatelji Filharmonije Dan Tana, Jelisaveta Karadjordjević i mnogi drugi.\nTagged: BEOGRADSKA FILHARMONIJA, IN MEMORIAM, IVAN TASOVAC, KONCERT, MUZIKA, OPROŠTAJ


I tvorac spomenika Stefanu Nemanji nagrađen za Dan Rusije - 12.06.2021, Sputnik Srbija\nI tvorac spomenika Stefanu Nemanji nagrađen za Dan Rusije\nRuski vajar Aleksandar Rukavišnjikov, autor spomenika Stefanu Nemanji u Beogradu, dobitnik je zlatne medalje „Heroj rada“. 12.06.2021, Sputnik Srbija\nDržavnu nagradu mu je, povodom nacionalnog praznika Dana Rusije, u Kremlju uručio predsednik Vladimir Putin.Podsetimo, Rukavišnjikova je 15. februara povodom Dana državnosti Srbije odlikovao i srpski predsednik Aleksandar Vučić.Među onima kojima je Putin danas uručio priznanja su i predsedavajući Odeljenja za spoljne crkvene odnose Moskovske patrijaršije, mitropolit Ilarion, kao i direktor Istraživačkog centra za epidemiologiju i mikrobiologiju „Gamaleja“ ruskog Ministarstva zdravlja Aleksandar Gincburg i mnogi drugi.Pročitajte još:\nnagrada, dan rusije, aleksandar rukavišnjikov, vesti\n20:27 12.06.2021 (Osveženo: 21:35 12.06.2021)\n© Sputnik / Mihail Klimentьev / Uđi u foto-galerijuI tvorac spomenika Stefanu Nemanji nagrađen za Dan Rusije\nRuski vajar Aleksandar Rukavišnjikov, autor spomenika Stefanu Nemanji u Beogradu, dobitnik je zlatne medalje „Heroj rada“.\nDržavnu nagradu mu je, povodom nacionalnog praznika Dana Rusije, u Kremlju uručio predsednik Vladimir Putin.\nPodsetimo, Rukavišnjikova je 15. februara povodom Dana državnosti Srbije odlikovao i srpski predsednik Aleksandar Vučić.\nMeđu onima kojima je Putin danas uručio priznanja su i predsedavajući Odeljenja za spoljne crkvene odnose Moskovske patrijaršije, mitropolit Ilarion, kao i direktor Istraživačkog centra za epidemiologiju i mikrobiologiju „Gamaleja“ ruskog Ministarstva zdravlja Aleksandar Gincburg i mnogi drugi.\nAleksandar će gledati na Nikolaja: Ruski vajar pravi novi spomenik u Beogradu?


Odgoditi naplatu sudskih troškova od bivših logoraša\nNaslovnica Krajina Banja Luka Odgoditi naplatu sudskih troškova od bivših logoraša\nBanja Luka – Potrebno je naći način da se odgodi naplata sudskih troškova od bivših logoraša koji su tužili Republiku Srpsku, čije su tužbe odbijene, a koji sad treba da po presudama plate sudske troškove, izjavio je danas Ramiz Salkić, potpredsjednik Republike Srpske.\nOn se danas sastao sa predstavnicima Saveza logoraša u BiH, a na sastanku je zaključeno da je neophodno odgoditi prinudnu naplatu troškova suda i pravobranioca do konačne odluke Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu.\nBivši logoraši tužili su RS i tražili odštetu za vrijeme provedeno u logorima, a prema riječima Salkića i Jasmina Meškovića, predsjednika Saveza logoraša u BiH, bivšim logorašima sada se potpisuje imovina radi pljenidbe. Prema presudama svaki od logoraša treba da plati od dvije do deset hiljada KM.\n“To je obeshrabrujuće imajući u vidu da se radi o ljudima pripradnicima kategorije koja je prošla kroz torture i logore. Smatramo da je to još jedna nepravda koja se čini tim ljudima”, kazao je Salkić.\nNaglasio je da su pravni mehanizmi i procedure u BiH iskorišteni i da sada zaštitu treba tražiti pred sudom u Strazburu.\n“Postoje validne rezolucije koje daju za pravo da se očekuje da će sud u Strazburu pozitivno rješiti ovaj problem, ali ostaje gorčina i problem šta dok se to ne desi kroz šta će proći logoraši”, rekao je Salkić i dodao da će sa nadležnim institucijama pokušati doći do dogovora.\nMešković je istakao da je u pitanju još jedna vrsta torture, atak na bivše logoraše, i naglasio da se ova organizacija bori za logoraše bez obzira na vjersku, nacionalnu ili polnu pripadnost.\n“Danas je u Banjaluci bio jedan popis imovine jednom logorašu koji treba da plati 7.000 KM”, kazao je Mešković i objasnio da se uglavnom radi o ljudima koji nemaju stalno zaposlenje i koji su povratnici na područje RS.\nPrema njegovim riječima u BiH je podneseno oko 30.000 tužbi bivših logoraša, a svi koji su tužili RS danas se masovno susreću sa problemom plaćanja troškova suda i pravobranioca.\nOn je naglasio da je rješenje ovog problema formiranje fonda za reparaciju i zakon o žrtvama torture na nivou BiH.


U Srbiji 1.547 novozaraženih korona virusom, u albanskim sredinama na KiM osmoro GracanicaOnline.Info\nU Srbiji 1.547 novozaraženih korona virusom, u albanskim sredinama na KiM osmoro\nJoš 32 osobe su preminule u Srbiji od COVIDA-19 u poslednja 24 sata, a od 15.635 testiranih uzoraka je registrovano 1.547 novih slučajeva zaraze korona virusom, saopšteno je na sajtu Ministarstva zdravlja Srbije, covid19.rs.\nTrenutno se u bolnicama širom Srbije nalazi 2.930, a na respiratorima 146 pacijenata. Od početka epidemije, u Srbiji je testirano 7.003.767 uzoraka, registrovan je 1.276.761 slučaj infekcije, od kojih je preminula 12.241 osoba.\nJedna osoba je preminula u albanskim sredinama na Kosovu u poslednja 24 sata od posledica korona virusa, od 1.742 testirana uzorka je zabeleženo osam novih slučajeva zaraze, dok je 16 pacijenata izlečeno, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja Kosova. Od početka epidemije, u albanskim sredinama na Kosovu su testirana 1.339.523 uzorka, registrovano je 161.216 slučajeva zaraze, od kojih je 2.988 osoba preminulo, dok je trenutno 314 aktivnih slučajeva zaraze.\nTags: COVID-19 albanske sredine na KiM korona virus Ministarstvo zdravlja Kosova Ministarstvo zdravlja Republike Srbije U Srbiji 1.547 novozaraženih\nPrevious Novinari Radio Goraždevca maltretirani tokom snimanja u Rugovskoj klisuri\nNext Tablet računari za đake u opštini Gračanica od Kancelarije za vezu Vlade Rumunije\n19. januara 2022., 15:02


Airbnb omogućio nove opcije rezervisanja za kompanije\nKako prenosi The Next Web, od trenutka kada se kompanije prijave putem posebnog odeljka na Airbnb-u, zaposleni će biti u mogućnosti da rezervišu smeštaj, a ukupni troškovi rezervacije biće poslati direktno na račun njihove kompanije.\nKorporacijama će tako biti na raspolaganju tri osnovne opcije kao što je odeljak za predstojeća putovanja zaposlenih, uključujući datume, lokaciju, broj ljudi i slično. Zatim tu je i izveštaj u vidu grafike koji pomaže pri upravljanju troškovima za čitavu organizaciju, te pruža uvid u finansijske podatke. Poslednja opcija omogućava administratorima da odlučuju kojim zaposlenima i kada će omogućiti da rezervišu poslovno putovanje preko Airbnb-a.\nFunkcija dostupna već danas\nTakođe, pomenuti servis je obezbedio promociju od 50 dolara kredita koja važi do 1. septembra za sve poslovne korisnike koji su se prvi put registrovali kako bi rezervisali smeštaj. Podsećanja radi, Business Traveler program predstavljen je još prošle godine, međutim bio je ograničen samo na nekoliko firmi.\nOva funkcija dostupna je već sada, a ukoliko vam umesto odmora predstoji poslovno putovanje, vašu kompaniju možete registrovati na sajtu Airbnb-a.


RT: Velika Britanija počela sa uklanjanjem opreme kineskog „Huaveja“ iz sistema 5G mreže\nBritanske telekomunikacione kompanije neće smeti da instaliraju novu "Huavej" 5G opremu nakon septembra 2021. godine, saopštila je britanska vlada. Ovaj potez deo je plana uklanjanja opreme kineske firme iz brzih mobilnih mreža.\nSaopštenje dolazi uoči rasprave o novom zakonodavstvu o telekomunikacijama u parlamentu.\n„Postavljam jasan put za potpuno uklanjanje visoko rizičnih dobavljača za naše 5G mreže“, rekao je ministar za telekomunikacije Oliver Dovden.\n„To će biti učinjeno putem novih i bez presedana ovlašćenja da se identifikuje i zabrani telekomunikaciona oprema koja predstavlja pretnju za našu nacionalnu bezbednost.“\nLondon je takođe najavio novu strategiju za diverzifikaciju lanca snabdevanja opreme za 5G mrežu, koja se sastoji od početnih investicija u visini od 250 miliona funti, u saradnji sa japanskom firmom NEC i uspostavljanja novih istraživačkih pogona.\nVelika Britanija je već zabranila kupovinu nove "Huavej" 5G opreme nakon kraja godine. Prvobitno je dozvolila, a zatim zabranila upotrebu opreme koju je napravio kineski tehnološki gigant u mrežama mobilne telefonije 5G od kraja 2027. godine, navodeći zabrinutost da sankcije Sjedinjenih Američkih Država znače da kineska kompanija neće biti pouzdan dobavljač.\nPeking je kritikovao te odluke, dok je "Huavej" prošle sedmice saopštio da je razočaran činjenicom da ga Velika Britanija želi isključiti iz uvođenja 5G mreže nakon objavljivanja novih zakona kojim bi kompanije mogle biti kažnjene sa 100.000 funti ako prekrše zabranu.


Kompozitori: Koncertna dvorana za sve, ne samo Filharmoniji - MediaSfera\nFotografije: Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda\nKuća muzike u parku, park na njenom krovu – ukratko bi se moglo opisati buduće zdanje filharmonije na temeljima nikad sagrađenog muzeja revolucije.\nTaj park na vrhu objekta je zeleni krov i vidikovac troetažne zgrade, novo mesto okupljanja i rekreacije, koje su osmislile arhitekte Dragan Marčetić i Milan Maksimović, autori pobedničkog rešenja konkursa za dizajn dela Bloka 13 u Novom Beogradu.\nPrema njihovom projektu, kako piše „Politika”, fontana, biciklistička staza i mini-trg krasiće 47,2 hektara između Palate „Srbija” i poslovne zgrade „Ušće”. Mondenska prestonička publika u zdanje filharmonije (oko 27.000 kvadrata) ulaziće iz Bulevara Mihajla Pupina, a pored glavnog ulaza biće letnja scena. Stepeništem će se uspinjati na prvu etažu, na kojoj je predviđen ulazni hol i foaje velike koncertne sale od 1.500 mesta i bina od 500 kvadrata, gde će slušati dela klasične muzike.\nTaj prostor moći će da primi dvaput više ljubitelja lepih tonova nego Kolarac, čiju salu jedan od vodećih evropskih orkestara – Beogradska filharmonija iznajmljuje za koncerte. Jer, njeno sedište na Studentskom trgu 11 je neuslovno. Osim posetilaca, na dobitku će biti i muzičari jer će imati neuporedivo više prostora nego što im je sada dostupno u zdanju od 1.200 kvadrata rekonstruisanom 2004.\nU kompleksu filharmonije biće i deo sa ekskluzivnim radnjama, restoranima i kafićima, oko 19.000 kvadrata, koji će raditi i kada ne bude koncerata.\nTagoviBeogradska dvorana filharmonija kompozitori koncertna\nBelinijeva „Norma“ otvara Metropoliten sezonu 2017/18


Na Kosmetu prave terorističke baze – BiGportal.ba\nNa Kosmetu prave terorističke baze\nKomentarišući to što su srpske službe otkrile da je teroristicka grupa Albanaca sa KiM pod kontrolom ISIS-a planirala prošle godine da izvrši napade u Gračanici i Kosovskoj Mitrovici, Petković kaže da je od 1999. godine albanski narod na KiM verski radikalizovan i da tome svjedoči činjenica da se na KiM južno od Ibra od 1999. do danas izgradilo više od 900 džamija.\n“Dakle, reč je o jednom scenariju koji je trebalo da podseća na onaj iz 17. marta 2004. godine”, rekao je Petković gostujući na Pinku.\nKazao je da Albanci na KiM planiraju naredne nedjelje da uvrste u dnevni red kosovske skupštine u Prištini set zakona koji se odnosi na formiranje tzv. vojska Kosova, ali ne pod tim nazivom.\nOni bi zadržali stari termin Bezbjednosne snage Kosova, kako bi izbjegli ustavne amandmane za koje im je prilikom glasavanja potrebna i podrška Srpske liste, objasnio je Petković.\n“Šta će tamo vojska Kosova, kada tamo već postoji Kfor, osim da upada na sever i da se ponaša neprijateljski prema srpskom narodu. Ta vrsta provokacije (u kosovskoj skupštini) očekuje se sledeće nedelje i pokazuje da su Albanci nevrozni i da pokusavaju na sve nacicne da izazovu neku rekaciju Srbije, kao što je bio nedavni upad na Gazivode”, rekao je Petković.\nOn je naglasio da predsjednik Srbije Aleksandar Vučić na odgovoran način vodi Srbiju, ali i da pokazuje koje su crvene linije države Srbije i poručuje da neće dozvoliti da se desti nova Oluja ili 17. mart 2004.\nIstiče, takođe, da radikalizacija Albanaca na KiM samo pokazuje koliko je bila pogubna odluka mnogih zapadnih mnogih zemalja da priznaju Kosovo.\nPetković kaže da je do 1999. albanska društvo na KiM bilo sekularno i da je svoj nacionalni identitet zasnivalo na jeziku a ne religiji, dok je sada radikalizovano u mnogim aspektima.\n“Kačanik je od strane New York Times-a bio proglašen za prestonicu vehabizma, dok je u izveštaju Stejt departmenta navedeno da je 400 Albanca sa KiM otišlo da ratuje na strani ISIS-a u Siriji”.\nAlbanci već duže vrijeme pokušavaju da formiraju vojsku Kosova koja bi bila multietnička odnosno u kojoj bi bili i Srbi, kako bi imali, navodi Petković, opravdanje prilikom napada na srpske sredine da to nije etnički motivisano.\nPetković ističe da kosovski predsjednik Hašim Tači često daje izjave oko KiM zbog unutrašnjih političkih poena, ali i zbog provokacije Srbije, kao i da si poziva na predsjednika Francuske Emanuela Makrona, ”jer zna da mu je upavo Makron u smislu podrške slaba tačka”.\nKomentarišući Vučićevu ideju o razgraničenju na KiM, Petković kaže da je Vučić sam rekao da tako njegovo rješenje ne nailazi na podršku građana Srbije i da on kao predsjednik zemlje poštuje volju građana.\n“Zbog toga se sada priprema posebna sednica Vlade Srbije na kojoj će biti usvojeni značajni programi za oporavak sprskih sredina na KiM, za izgradnju novih fabrika, bolnica, jačanje privrede, pre svega poljoprivrede. Sve to pokazuje da vodimo proaktivnu politiku”, naveo je Petković.\nPolitički analitičar Radun Branko je, takođe, rekao da na KiM ima dosta pripadnika ISIS-a koji su se borili u Siriji, možda i najviše srazmjerno broju stanovnika, ali i iz Makedonije i Raške.\n“Tu se stvorio novi talas reislamizacije Albanaca. Tako, na primer, 1999. Albanci nisu napadali samo Srbe već i nealbansko stanovništvo i muslimane koji nisu Albanci. Sada se to menja, sada imaju apsiracije da preko islama asimiliuju i bošnjačko stanovništvo u Crnoj Gori i Raškoj, kroz neku novu islamizaciju svog stanoništva”, kaže Radun.\nDodaje da na KiM ima puno ljudi koji se vratili sa ratišta u Siriji, gdje su primili najradikalniju vrstu islama – vehabizam, prošli obuke i učestvovali u ratu.


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave - Blic Online\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave najavilo je da će danas početi javna rasprava o Nacrtu o izmenama i dopunama Zakona o političkim strankama koja će trajati do kraja meseca.\nRužić: Prvo treba sprovesti reformu mentaliteta\nKod sprovođenja reformi prvo treba sprovesti reformu mentaliteta, kaže ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić i dodaje da je to važno jer ljudi sprovode reforme.\nMinistarstvo državne uprave: DJB nije u Registru zbog nedostataka u dokumentaciji\nPokret Dosta je bilo podneo je tužbu protiv nadležnog Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave zbog toga što im je odbacilo prijavu za upis u Registar političkih stranaka. Ministarstvo je odgovorilo da je prijava za upis političke stranke "Dosta je bilo" ( DJB) u Registar političkih stranaka, odbačena zbog nedostataka u podnetoj dokumentaciji koji ni po pozivu nisu ispravljeni.\nDržava odvaja milion i po evra da građane nauči IT veštinama\nPotrebe privrede prati i program prekvalifikacije u IT sektoru za koji je iz budžeta odvojeno milion i po evra.\nOžegović: Nagradnom igrom do suzbijanja sive ekonomije\nSuzbijanje sive ekonomije utiče na uravnoteženje budžeta i dugoročno na ekonomski razvoj, istakao je Žejko Ožegović, državni sekretar u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave, uz napomenu da je to cilj predstojeće nagradne igre za koju će biti potrebni fiskalni računi.\nMinistarstvo: Naknade zaposlenih se ne obračunavaju na minimalnu platu\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave Srbije navelo je danas, reagujući na "različite tekstove u dnevnoj štampi" o Nacrtu zakona o platama u javnom sektoru, da ni u jednom trenutku nije bilo reči da se naknade zaposlenog obračunavaju na minimalnu platu.\nMinistarstvo preduzelo mere protiv Jobika\nUpravni inspektorat Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave sproveo je vanredni inspekcijski nadzor i utvrdio da se u opštini Senta vrši delovanje u ime političke stranke "Jobbik Magyarorszagert Mozgalom", odnosno u prevodu, "Pokreta Jobik za Madjarsku".\nKori Udovički sa novim direktorom EBRD u Srbiji\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički razgovarala je danas sa novim direktorom Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u Srbiji Danijelom Bergom, saopšteno je iz njenog kabineta.\nUdovički i Golićeva o borbi protiv sive ekonomije\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički, razgovarala je danas sa Srebrenkom Golić, potpredsednicom Vlade Republike Srpske i ministarkom prostornog uređenja, građevinarstva i ekologije o iskustvima u borbi protiv sive ekonomije i radu inspekcijskih službi, saopštilo je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave.\nUdovički: Imamo plan za privlačenje investitora\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički izjavila je da je Srbija spremna da se suoči sa ozbiljnim izazovima i da u vladi postoji konsenzus o teškim merama koje bi trebalo sprovesti.


Počela izgradnja igrališta u Tvrdimićima - Trebevic.net\nPočela izgradnja igrališta u Tvrdimićima\nNačelnik opštine Istočno Novo Sarajevo LJubiša Ćosić danas je u Tvrdimićima ozvaničio početak izgradnje mini-fudbalskog terena vrijednog 130.000 KM.\nĆosić je rekao da je izgradnju terena sa vještačkom travom, dimenzija 40 puta 20 metara, te pripadajućim tribinama, podržala Investiciono razvojna banka Republike Srpske (IRB) sa 85.000 KM.\n– Zbog tenderskih procedura i odobravanja projekta, sa gradnjom terena krećemo tek na kraju građevinske sezone. Ali, imajući u vidu kapacitet izvođača radova – firme AIZ iz Istočnog Sarajeva, ne sumnjamo da će ovo biti okončano do kraja novembra – istakao je Ćosić.\nĆosić je dodao da će izgradnjom ovog terena biti realizovani svi planovi koje je opštinska uprava zacrtala za ovu kalendarsku godinu, a koji se tiču izgradnje budućeg vikend-naselja u Tvrdimićima.\nOn je podsjetio da su do sada u Tvrdimićima izgrađeni amfiteatar “Beli vuk”, dva lovačka doma, te mjesta za odmor sa zabavnim sadržajem za djecu.\n– Do kraja godine očekuje nas izbor strateškog partnera koji će graditi vikend-naselje, kako bi u januaru mogli raspisati javni poziv za prodaju lokacija na kojima će biti građene vikend-kuće, dok bi u martu ili aprilu trebalo da počne izgradnja naselja i prateće infrastrukture – naveo je Ćosić.\nPrema njegovim riječima, obaveza opštinske uprave je da iz sredstava, koja budu ostvarena naplatom rente, izgradi saobraćajnicu i pješačke staze kroz vikend-naselje, vjerovatno zip-lajn, kao i da bude započeta izgradnja centralnog spomen-obilježja.\n– Naše želja i planovi su da ovdje razvijemo turističku destinaciju koja će za sebe vezati i razvoj poljoprivrede i otvoriti ovu lokaciju prema Jahorini, jer prema toj planini već postoji makadamski put – poručio je Ćosić.\nDirektor firme “AIZ” Siniša Vitković uvjeren je da će radovi biti završeni za 60 dana, te da će građani Istočnog Sarajeva dobiti jedan moderan sportski teren koji će zadovoljiti savremene trendove.


08.01.2019 u 13:02\nAnkara - U Turskoj je počelo suđenje za 28 osoba zbog umešanosti u ubistvo ruskog ambasadora Andreja Karlova u toj zemlji 2016. godine, među kojima i muslimanskom imamu Fetulahu Gulenu kojeg Turska krivi za organizovanje neuspelog puča iste godine. Policajac van dužnosti usmrtio je Karlova na izložbi slika u Ankari 19. decembra 2016. godine, a njega je potom ubila policija na licu mesta. Tursko tužilaštvo saopštilo je da se mreža Fetulaha Gulena nalazi iza tog ubistva, za koje tvde da je imalo za cilj da ugrozi odnose između Turske i Rusije, prenosi AP. Uhapšeno je devet osoba, a ostalima, među kojima je i Gulen, sudi se u odsustvu. Tužilaštvo zahteva doživotne kazne za neke od optuženih i minimum 15 godina za ostale, navodi agencija i podseća da Gulen negira umešanost i u organizovanje\n07.01.2019 u 12:27\nPotonuo brod nadomak turske obale, najmanje dve žrtve\nANKARA – Najmanje dva člana posade izgubila su život u potonuću broda u Crnom moru, nadomak turskog grada Samsuna, javlja AP. Iz potonulog broda koji je plovio pod panamskom zastavo spaseno je sedmoro članova posade, a traga se za još četiri, prenosi Tanjug. Na brodu koji je prevozio ugalj iz ruske luke Azov bilo je ukupno 13 članova posade. U spasilačkoj operaciji koja je pokrenuta nakon što je brod poslao signal za pomoć učestvuju tri helikoptera, dva čamca i avion. Uzrok potapanja i dalje nije poznat, a turski mediji javljaju da se brod prepolovio.\n01.01.2019 u 10:00\nTurska unapređuje verski turizam\nTurska je već počela propagandnu kampanju koja bi u novoj godini trebalo da privuče rekordan broj gostiju sa svih meridijana. Pored nesumnjivih prirodnih lepota i drugih pogodnosti u tome značajno mesto treba da odigra i „verski turizam”, to jest mnogobrojni kulturno-istorijski spomenici koji izazivaju znatiželju pripadnika raznih veroispovesti. Ministarstvo za kulturu i turizam u 2019. očekuje rekordan broj stranih gostiju: pedeset miliona. „Mi ćemo ostvariti taj cilj ukoliko se ne desi neki poremećaj. U novom budžetu predviđena su dodatna sredstva za promociju turizma pre svega u Velikoj Britaniji, Nemačkoj, Rusiji i arapskim zemljama, kaže ministar Mehmed Nuri Ersoj. Pažnja će se istovremeno posvetiti i turistima koji u poslednje vreme sve češće stižu iz Japana i Kine čiji građani\n29.12.2018 u 14:18\nDogovor Rusije i Turske o Siriji posle odlaska Amerikanaca\nMOSKVA-ANKARA - Ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov izjavio je danas da su Rusija i Turska postigle razumevanje o saradnji posle američkog povlačenja iz Sirije, a njegov turski kolega Mevlut Čavušoglu kaže da dve zemlje imaju zajednički cilj da „očište Siriju od svih terorističkih organizacija”. Kako je Lavrov naveo, mnogo pažnje u razgovorima s turskom stranom bilo je posvećeno novim okolnostima nastalim posle odluke SAD da povuče svoju vojsku iz Sirije. Rusija i Turska potvrdile su tokom razgovora u Moskvi da će biti sačuvan sirijski teritorijalni integritet. „Postignuta je saglasnost o načinu na koji će predstavnici Rusije i Turske nastaviti da koordinišu svoje korake na terenu pod novim uslovima, s ciljem da se potpuno eliminiše teroristička pretnja u Siriji”, naglasio je\n25.12.2018 u 09:50\nErdogan uputio poziv, Tramp u Turskoj u 2019\nVAŠINGTON – Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan uputio je poziv američkom predsedniku Donaldu Trampu da poseti Tursku u 2019. godini, izjavio je portparol Bele kuće Hogan Gidli, prenosi Tanjug. „Iako ništa još konačno nije planirano, predsednik je otvoren prema ideji potencijalnog sastanka u budućnosti”, naveo je u saopštenju Gidli.\nŠef diplomatije Turske: Netanijahu je ubica beba\nJERUSALIM - Ministar spoljnih poslova Turske Mevlut Čavašoglu danas je ponovo kritikovao premijera Izraela Benjamina Netanijahua, označivši ga „ubicom beba” u nastavku verbalnog sukoba između turskih zvaničnika i izraelskog lidera započetog proteklog vikenda. Čavušoglu je na konferenciji za novinare sa šefom diplomatije Tunisa Kemaisom Ženaujiem, tokom posete toj zemlji, napade Netanjahua pripisao neuspešnim pokušajima da podeli Siriju koristeći naoružanu Radničku partiju Kurdistana (PKK). „Netanjahu se brine jer je suviše kasno otkrio da ne može da podeli Siriju. Netanjahu i PKK imaju zajedničko nešto drugo „oboje su ubice beba”, rekao je turski ministar, prenose izraelski mediji. Radnička partija Kurdistana, koja je proglašena nezakonitom, vodi pobunu u Turskoj od 1984.\nMANBIDž - Turska je poslala vojno pojačanje u blizinu sirijskog grada Manbidža koji je pod kontrolom snaga koje predvode Kurdi, a koje podržavaju SAD, objavila je Sirijska opservatorija za ljudska prava. Turska novinska agencija IHA je, takođe, javila da je konvoj turskih vojnika poslat u Siriju tokom noći. Tuska je poslala pojačanje iako je nedavno saopštila da će odložiti ofanzivu koju je obećala na istoku Sirije, nakon odluke američkog predsednika Donalda Trampa da povuče američke snage iz te zemlje, primećuje AP. Međutim, Sirijska opservatorija za ljudska prava, sa sedištem u Velikoj Britaniji, navodi da je pojačanje poslato na liniju fronta s Manbidžom, gradom u kojem su stacionirani američki vojnici. Opservatorija navodi da je 50 vozila s vojnicima i opremom prešlo u


Vesti online / Vesti / Svet / Sestra izlečena od ebole izašla iz krantina\nTereza Romero dok je bila u karantinu i još uvek zaražena ebolom\nTereza Romero 6. oktobra je pozitivno tesirana na virus ebole, ali je posle 15 dana objavljeno da je izlečena. Ona je prvi poznati slučaj zaraze ebolom izvan zapadne Afrike u poslednjoj epidemiji te bolesti.\nBolnica Karlos Treći saopštila je da Romero (44) sada obilazi medicinsko osoblje bez zaštitne opreme. Tereza Romero opet može da se vidi sa svojim suprugom i drugim osobljem bolnice.\nU saopštenju se navodi da su testovi potvrdili da nema tragova virusa ebole u telesnim tečnostima Tereze Romero.\nOna je lečila dvojicu španskih misionara koji su preminuli od ebole u avgustu i septembru pošto su se vratili u Španiju iz zapadne Afrike.\nSVET "Ebola je najveći izazov posle side"\nSVET Španska bolničarka se izlečila od ebole


04. 11. 2015. b92.netKomentari (0)\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je da će dokazati da te tvrdnje, koje je izneo portal "Krik", nisu tačne.\nMali je izjavio da njegov pravni tim u Bugarskoj radi na preduzimanju pravnih koraka u vezi sa tvrdnjama da je on, kao direktor of-šor kompanije, vlasnik više stanova u toj zemlji.\n"Što pre se završi to bolje, samo da se što pre završi cela priča u vezi sa tvrdnjama tog portala", kazao je Mali novinarima tokom posete "Beokom servisu".\n"Nisam meta svih ovih napada ja, već predsednik Vlade, a ja preuzimam odgovornost na sebe da sve tvrdnje koje su izašle u medijima nisu tačne", objasnio je Mali.\nNa provokativno pitanje novinara "Krika", budući da tvrdi da je premijer meta napada, da li to znači da Vučić stoji iza of-šor kompanija u čije je ime Mali kupovao stanove, gradonačelnik Beograda je rekao: "Apsolutno ne".\n"Ne znam odake Vam sada to. To apsolutno nije tačno, a ja ne želim sa vama da polemišem ovde na takav način. Idemo kroz institucije sistema. Ja ću reći šta imam da kažem institucijama. Vi ste rekli šta ste imali da kažete", poručio je on.\nAgencija proverava optužbe protiv Siniše Malog\nAgencija za borbu protiv korupcije i dalje proverava navode o tome da li je gradonačelnik Beograda Siniša Mali bio u sukobu interesa i da je na čelu of-šor kompanije na Devičanskim ostrvima, a o rezultatima tog postupka neće se oglašavati dok procedura ne bude okončana, rečeno je agenciji Beta u toj instituciji.


Upozorenje banaka : Ne šaljite lične podatke SMS porukama - www.lobi-info.rs\nSlobodan T. 26. marta 2020., 20:48 3.2k Views\nUdruženje banaka Srbije (UBS) upozorilo je građane da se u trenutnoj zdravstvenoj krizi pojavljuju i oni koji ovo vanredno stanje pokušavaju da iskoriste za prevaru, kao i da budu pažljivi sa zaštitom svojih ličnih podataka.\n„Naime, jedan broj građana dobio je SMS poruku u kojoj se od njih, kao klijenata banke, traže lični podaci: jedinstveni matični broj građanina, broj računa, PIN i slično.\nSkrećemo pažnju da je reč o prevari, odnosno takozvanoj fišing kampanji“, navodi se u saopštenju UBS-a.\nIsta organizacija navodi da će banke u kontekstu isplate penzija kontaktirati klijente, što može da podrazumeva i komunikaciju putem SMS poruka, ali da u toj komunikaciji banke nikada neće tražiti pomenute lične podatke, kao što su JMBG ili PIN kod.\n„Molimo građane da obrate pažnju, da pre svega provere ko je pošiljalac poruke, a da u svakom slučaju čuvaju pažljivo svoje lične podatke, kao što je i do sada bila praksa u poslovanju sa bankama“, dodaje se u saopštenju.\nZa više informacija o bezbednosti u poslovanju sa bankama možete pogledati veb-sajt Udruženja banaka Srbije.\nPrethodna objava Besplatni filmski festival online za sve beograđane\nSledeća objava MUP upozorava na SMS prevaru vezanu za isplatu penzija, obavezno prijaviti


Mišković tuži državu u kojoj je sve dobio\nMiroslav Mišković, vlasnik kompanije Delta holding, 26. januara ove godine podneo je tužbu protiv države Srbije međunarodnom centru za arbitražu u Vašingtonu (Internationl Centre for Settlement of Investment Disputes - ICSID).\nOn je još 2015. godine najavio da će tužiti Srbiju zbog gubitka posla sa firmom Najki čiji je zastupnik bila Delta punih 20 godina. Mišković je tada izjavio da je zbog ovog sudskog procesa raskinut ugovor između Delte i Najkija, te da to predstavlja veliki gubitak za njegovu kompaniju.\nDetalji tužbe se ne znaju, ali je na sajtu ICSID-a naveden tim države Srbije u ovom sporu. To su bečka firma Schönherr Rechtsanwälte GmbH, uz domaći tim od četiri advokata.\nAdvokat koji se bavi arbitražom, ne i ovim slučajem, Miroslav Paunović, za Radio Slobodna Evropa kaže da je Srbija potpisnica Konvencije o rešavanju investicionih sporova između države i stranih firmi, odnosno državljana. Mišković, iako je državljanin Srbije, može biti strana u sporu jer je reč o njegovoj firmi na Kipru.\nNa osnovu te Konvencije je u Vašingtonu osnovan Centar za rešavanje investicinih sporova. U slučaju Mišković se postavlja pitanje kakva je šansa države Srbije, odnosno vlasnika Delta holdinga.\nPaunović objašnjava kojih pravila se pridržava vašingtonska arbitraža:\n“Postoji standard ‘jednakog i fer postupanja’ koji se u arbitražnoj praksi jako široko tumači, tako da se pod povredom Sporazuma o zaštiti investicija podvode i mnogi postupci ili nečinjenje državnih organa koji na prvi pogled ne bi mogli da znače povredu investicija”, kaže Paunović.\nTri do šest meseci za poravnanje: Sud, ilustrativna fotografija\nDržava Srbija je imala nekoliko sporova pred vašingtonskom arbitražom i kako kaže naš sagovornik koji je u nekim od njih bio uključen, ni jedan nije izgubila. Inače, pre početka arbitraže, nudi se poravnanje. Postoji rok, koji je obično šest meseci, u nekim slučajevima je samo tri, u kome treba da pokušaju da nađu poravnanje.\nPodsetimo, Miroslav Mišković je u junu 2016. godine osuđen na pet godina zatvora i osam miliona dinara novčane kazne za pomaganje sinu Marku u izbegavanju plaćanja poreza. Istom presudom, Mišković je, usled nedostatka dokaza, oslobođen optužbe za zloupotrebu položaja, tačnije da je oštetio niška i beogradska putarska preduzeća, izvlačeći novac iz njih.\nU januaru ove godine, Mišković je podneo žalbu sudu o kojoj treba da odluku donese Apelacioni sud. Na presudu se žalilo i Tužilaštvo za organizovani kriminal.\nTako se, za sad, neslavno završio slučaj Mišković, najavljivan kao obračun države sa korupcijom, što je u predizbornoj kampanji Srpske napredne stranke 2012. godine bio jedan od ključnih faktora kampanje Aleksandra Vučića. Time i izborne pobede koja je usledila.\nDobrim delom zahvaljujući ovom slučaju, uprkos praktično gotovo nikakvih rezultata, i danas Vučića njegovi birači po istraživanjima doživljavaju, pre svega, kao borca protiv korupcije.\nOptužnica bez ključnih imena\nNemanja Nenadić iz Transparentnosti Srbije za RSE podseća na bombastično najavljivan sudski proces protiv Miškovića:\n“Od momenta kada je objavljena informacija da je Mišković uhapšen to je pominjano, ne samo u Srbiji, već u izjavama nekih evropskih zvaničnika, kao pokazatelj odlučne borbe protiv korupcije u kojoj neće biti zaštićenih. Međutim, ubrzo se ispostavilo da se optužnica uopšte ne odnosi na korupciju, već na neke druge oblike kriminala - malverzacije, možda i utaju poreza. Ali, u optužnici nije obuhvaćen niko iz državnog aparata ko je počinio zloupotrebu, primio mito, trgovao uticajem koji je pogodovao na neki način Miškoviću u njegovim poslovnim aktivnostima”, primećuje Nenadić.\nMišković bio primer borbe protiv korupcije: Nemanja Nenadić\nNa pitanje da li je razlog što se tako okončava sudski proces “država protiv jednog od najbogatijih građana Srbije” nedostatak dokaza, pa je proces doživeo krah ili se radi o nekom drugom interesu, Nenadić kaže da je to nepoznanica i dan danas.\nOn podseća na izjave premijera Vučića od pre nekoliko godina da je Mišković plaćao mesečno desetinama hiljada evra pojedine ministre u prethodnim vladama.\n“Ono što me zanima je”, kaže Nenadić, ”da li su takve izjave uopšte bile predmet ispitivanja od strane javnog tužioca. Javnost Srbije nije dobila apsolutno nikakvu informaciju o tome. Da li je to bio predmet ispitivanja, pa nije bilo dokaza, ili to uopšte nije bilo istraživano.”\nPodsetimo, Miroslav Mišković je svoju imperiju izgradio u 90-im godinama kada se događala velika pljačka u Srbiji i kada su sitni biznismeni i sitni kriminalci prerastali preko noći u moćne tajkune, najčešće uz pomoć države kojoj su bili na usluzi u ratnim godinama. Sud nije nikada ispitivao poreklo Miškovićevog “prvog miliona”.\nMišković kao ikona korupcije u Srbiji (na fotografiji Verica Barać)\nVerica Barać, svojevremeno čelnica Saveta za borbu protiv korupcije, još 2007. godine navela ga je kao jednu od „ikona korupcije“. Iste godine je, svedoči Vikiliks, američki ambasador u Srbiji, o Miškoviću poslao depešu da se obogatio u vreme hiperinflacije na grbači srpskog naroda i da postoje solidni dokazi da je učestvovao u nečuvenoj političkoj korupciji.\nInače, prema tvrdnji ekonomiste Mahmuta Bušatlije iznete svojevremeno našem Radiju, Mišković je svoje bogatstvo najviše uvećao od 2002-2007. godine, jer je u tom period izostala kontrola tajkuna i njihova obaveza prema državi koju je svojevremeno uveo Milošević.\nMišković je smatran do te mere moćnim čovekom, da mu se pripisivala moć da odlučuje o sastavu vlada, a smatrao je da je njegovo hapšenje nakon dolaska naprednjaka na vlast, zapravo politički obračun sa njim.\nPredstava zvana "Hapšenje Miškovića"\nSrbija i porezi: Velikima se prašta, mali trpe\nMišković osuđen na pet godina zatvora


Sberbanka Srbije nastavlja da širi svoju mrežu ekspozitura - nova ekspozitura u Užicu\nUžice, 08. 07. 2014 – Nova ekspozitura Sberbanke Srbije je otvorena danas u Užicu. Presecanjem svečane vrpce od strane Marijane Vasilesku, članice Izvršnog odbora Sberbanke Srbije zajedno sa Dragoslavom Nikolićem, predsednikom Regionalne Privredne komore i zvanično je obeleženo otvaranje nove ekspoziture Sberbanke u Srbiji.\n"Sberbanka Srbije nastavlja širenje svoje mreže ekspozitura u Srbiji sa trećom novom ekspoziturom, ovaj put u Užicu, od ukupno 15 novih ekspozitura koje su planirane da budu otvorene ove godine. Želimo da budemo što pristupačniji i bliži novim klijentima kako fizičkim tako i pravnim licima i ponudimo im široku lepezu bankarskih usluga sa akcentom na unikatnim proizvodima dizajniranim da odgovaraju njihovim sadašnjim potrebama i trendovima na tržištu u Srbiji," rekla je Marijana Vasilesku.\nNa svečanom otvaranju užičke ekspoziture Sberbanke Srbije je potpisan i Okvirni ugovor sa jednom od najvećih kompanija u regionu, Jedinstvom AD iz Sevojna, čija je vrednost 10 miliona evra. Ugovor su potpisali g. Marko Bataković, generalni direktor Jedinstva AD Sevojno i Dušan Radičević, član Izvršnog odbora Sberbanke Srbije nadležan za resor poslovanja sa privredom i globalna tržišta.\nRadičević je nakon potpisivanja ugovora rekao da je Užice regionalni centar u kome se odvija značajna privredna aktivnost i to pre svega u sektorima prerađivacke industrije, građevinarstva i trgovine.\n„U periodu krize uzička privreda je pokazala zavidan nivo fleksibilnosti i adaptacije novim uslovima i pokazala da je i u takvim tržišnim uslovima moguće ostvariti dobre rezultate, a potpisivanjem ugovora sa kompanijom Jedinstvo, Sberbanka Srbije daje jasan primer na koji način će od sada pružati punu podršku privrednom razvoju ovog regiona“, naglasio je Radičević.


Zarada izvršnog direktora naftne kompanije “Shell” je prošle godine više nego udvostručena, budući da je premašila 20 miliona evra.\nUkupna plata Bena van Berdena je u 2017. godini iznosila oko 9 miliona evra, što je tada naišlo na ozbiljno negodovanje akcionara, prenosi BBC.\nPovišica direktoru dolazi u uslovima kada je kompanija povećala godišnji profit za skoro 10 milijardi dolara. Njegova zarada je trenutno 143 puta veća od prosečne plate “Shell”-ovog radnika u Velikoj Britaniji.\nPlata Van Berdena je već duže vreme sporna, a naročito se susretala sa kritikama tokom 2017. godine kada je došlo do eksplozije cisterne sa naftom u Pakistanu, u vlasništvu “Shell”-ovog podugovarača. U eksploziji je život izgubilo više od 200 ljudi, prenosi Tanjug.


15.Radna sjednica Skupštine Kantona Sarajevo, 30.05.2016:10:00\n8 Prijedlog odluke o imenovanju zamjenika pravobranioca Pravobranilaštva Kantona Sarajevo;\n9 a Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća "Park" d.o.o. Sarajevo;\n9 b Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Pokop“ d.o.o. Sarajevo;\n9 c Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Rad“ d.o.o. Sarajevo\n9 d Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Sarajevogas“ d.o.o. Sarajevo\n9 e Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „ Toplane - Sarajevo“ d.o.o. Sarajevo\n9 f Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Tržnice - pijace“ d.o.o. Sarajevo\n9 g Prijedlog odluke o potvrđivanju razrješenja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Vodovod i kanalizacija“ d.o.o. Sarajevo\n10 a Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Park“ d.o.o. Sarajevo\n10 b Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Pokop“ d.o.o. Sarajevo\n10 c Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Rad“ d.o.o. Sarajevo\n10 d Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Sarajevogas“ d.o.o. Sarajevo\n10 e Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Toplane - Sarajevo“ d.o.o. Sarajevo\n10 f Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Tržnice - pijace“ d.o.o. Sarajevo\n10 g Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog komunalnog preduzeća „Vodovod i kanalizacija“ d.o.o. Sarajevo\n11 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku Vlade Kantona Sarajevo broj: 02-05-15003-9.2/16 od 11.05.2016.godine o kategoriji lica, uslovima i kriterijima za rješavanje stambenog pitanja putem kupovine stana pod povoljnijim uslovima;\n12 Prijedlog odluke o zaštiti i poboljšanju kvaliteta zraka u Kantonu Sarajevo;\n13 Prijedlog odluke o izmjenama i dopuni Odluke o obaveznoj preventivnoj sistematskoj deratizaciji na području Kantona Sarajevo;\n14 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti na Poslovnik o radu Nezavisnog odbora;\n15 Izvještaj o radu Nezavisnog odbora za izbor i reviziju policijskog komesara za 2015. godinu;\n16 Izvještaj o radu Vlade Kantona Sarajevo za period od 01.01. do 31.12.2015. godine;\n17 Izvještaj o radu Pravobranilaštva Kantona Sarajevo za 2015.godinu sa Mišljenjem Ministarstva pravde i uprave na Izvještaj o radu Pravobranilaštva Kantona Sarajevo za 2015. godinu;\n18 Izvještaj o radu Fonda Kantona Sarajevo za stipendiranje i školovanje djece boraca, poginulih boraca i poginulih civila - žrtava rata „IKRE“ sa izvještajem o finansijskom poslovanju za 2015. godinu\n19 Izvještaj o radu sa finansijskim izvještajem, na koje je prethodno dato mišljenje ovlaštenog revizora, Fonda Kantona Sarajevo za izgradnju stanova za članove porodica šehida i poginulih boraca, ratne vojne invalide, demobilizirane borce i prognane osobe za 2015. godinu;\n20 Izvještaj o radu i finansijskom poslovanju, na koje je prethodno dato mišljenje ovlaštenog revizora, Kantonalnog stambenog fonda Sarajevo za 2015. godinu;\n21 Izvještaj o radu i finansijskom poslovanju Kantonalne javne ustanove za zaštićena prirodna područja za 2015. godinu sa prilozima, te Odlukom Upravnog odbora o usvajanju Izvještaja;\n22 a Izvještaj o poslovanju KJU\t„Gerontološki centar“ za 2015. godinu (Izvještaj o radu sa Izvještajem o finansijskom poslovanju za 2015. godinu) sa prilozima i prijedlogom Zaključka;\n22 b Izvještaj o poslovanju JU Terapijska zajednica - Kampus Kantona Sarajevo za 2015. godinu (Izvještaj o radu sa Izvještajem o finansijskom poslovanju za 2015. godinu) sa prilozima;\n22 c Izvještaj o poslovanju KJU Dom za djecu bez roditeljskog staranja za 2015. godinu (Izvještaj o radu sa Izvještajem o finansijskom poslovanju za 2015. godinu) sa prilozima;\n22 d Izvještaj o poslovanju KJU „Dom za socijalno zdravstveno zbrinjavanje osoba sa invaliditetom i drugih osoba“ za 2015. godinu (Izvještaj o radu sa Izvještajem o finansijskom poslovanju za 2015. godinu) sa prilozima\n22 e Izvještaj o poslovanju KJU „Porodično savjetovalište“ za 2015. godinu (Izvještaj o radu sa Izvještajem o finansijskom poslovanju za 2015. godinu) sa prilozima;\n22 f Izvještaj o poslovanju JU"Kantonalni centar za socijalni rad" za 2015. godinu (Izvještaj o radu sa Izvještajem o finansijskom poslovanju za 2015. godinu) sa prilozima;\n22 g Izvještaj o poslovanju KJU „Disciplinski centar za maloljetnike“ za 2015. godinu (Izvještaj o radu sa Izvještajem o finansijskom poslovanju za 2015. godinu) sa prilozima;\n- - Informacija o stanju kriminaliteta, javnog reda i mira i sigurnosti saobraćaja na području Kantona Sarajevo za mjesec mart 2016. godine.\n- - Informacija o stanju kriminaliteta, javnog reda i mira i sigurnosti saobraćaja na području Kantona Sarajevo za period januar-mart 2016. godine;\n- - Izvještaj o provođenju Zakona o novčanim podsticajima u poljoprivredi na području Kantona Sarajevo u 2015. godini;


Zorana Mihajlović: Ubiramo rezultate uspešno sprovedenih reformi\nProf. Dr Zorana Mihajlović, Potpredsednik Vlade Srbije i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nNema ničeg važnijeg za razvoj jedne zemlje od ulaganja u infrastrukturu, a Srbija je u prethodne četiri godine izgradila oko 300 kilometara auto-puteva i obnovila oko 500 kilometara pruga. Reforme sprovedene u prethodnom periodu daju rezultat, što najbolje vidimo u građevinarstvu\nDanas možemo da kažemo da je oblast građevinarstva u potpunosti uređena, čime su stvoreni svi uslovi da se ono razvija. Uvedena je elektronska građevinska dozvola i doneti su novi zakoni ili izmene Zakona o planiranju i izgradnji, o ozakonjenju, o konverziji, o upisima u katastar, o građevinskim proizvodima. Srbija ima jedan od najboljih sistema za izdavanje građevinskih dozvola na svetu, i to ne kažemo mi, nego „Duing biznis lista“ Svetske banke, kaže prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade Srbije i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, s kojom smo razgovarali o širem kontekstu reformi i aktuelnim pitanjima u njenom delokrugu rada.\nU promenama u ovoj oblasti Savet stranih investitora je doprineo svojom ekspertizom u pronalaženju odgovarajućih rešenja. Kakva je danas vaša saradnja sa Savetom i na koje oblasti je ona usmerena?\n– Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i Vlada Srbije veliku pažnju posvećuju saradnji sa Savetom stranih investitora, imajući u vidu da Savet zastupa interese više od 120 kompanija koje zapošljavaju više od 97.000 ljudi i koje su do danas investirale više od 34 milijarde evra u Srbiju.\nFokus ove saradnje svakako je realizacija mera prepoznatih u okviru „Bele knjige“ Saveta stranih investitora, a za šta je formirana i zajednička radna grupa Saveta i Vlade Srbije.\n– U poslednjih pola godine Ministarstvo intenzivno radi sa predstavnicima Saveta i nadležnih ministarstava i institucija na usaglašavanju Plana rada Radne grupe za sprovođenje preporuka iz „Bele knjige“. Očekujemo da ćemo do kraja septembra usaglasiti stavove Saveta i nadležnih organa i organizacija kako bi u najkraćem mogućem roku započeli s njihovom realizacijom.\nU odnosu na konkretne oblasti iz „Bele knjige“, najbolje rezultati su postignuti u oblastima „Nekretnine i izgradnja“ i „Elektronsko poslovanje, E-trgovina i E-uprava“, dok određene napretke beležimo i u oblastima „Inspekcija i bezbednost hrane“ i „Stečaj i devizno poslovanje“. S druge strane, najviše preporuka oko kojih postoji nesaglasnost između Saveta i nadležnih ministarstava odnosi se na pitanja iz oblasti „Porezi“ i „Rad“, tako da će u narednom periodu fokus svakako biti na stvaranju uslova da se ostvari izvestan napredak i u ovim oblastima.\nU odnosu na konkretne oblasti iz „Bele knjige“, najbolji rezultati su postignuti u oblastima „Nekretnine i izgradnja“ i „Elektronsko poslovanje, E-trgovina i E-uprava“, dok određene napretke beležimo i u oblastima „Inspekcija i bezbednost hrane“ i „Stečaj i devizno poslovanje“\nReforma katastra nepokretnosti beleži konstantan, ali umeren napredak. Zašto različite službe katastra nepokretnosti i dalje u praksi nedosledno primenjuju Zakon?\n– Katastar nepokretnosti je jedan od najvažnijih registara, a sama reforma katastra jedna od najvažnijih i najkompleksnijih. Ministarstvo se unapređenjem rada katastra pre svega bavilo na zakonodavnom nivou, donošenjem Zakona o postupku upisa u katastar nepokretnosti i vodova. Pozitivni efekti ovog Zakona se već mogu videti jer se upis imovine sada završava na jednom mestu, kod notara, umesto na pet šaltera. Prosečan broj dana za elektronski upis nepokretnosti u II kvartalu 2019. godine je oko osam dana, dok je u 2017. prosek bio 191 dan. Takođe, Ministarstvo i kroz sprovođenje upravnog nadzora kontroliše rad RGZ-a i njegovih službi, a takva kontrola sprovedena je u 2018.\nU okviru projekta „Unapređenje zemljišne administracije u Republici Srbiji“, koji se realuzuje uz podršku Svetske banke, uspostavlja se nov centralni informacioni sistem katastra nepokretnosti, ali se takođe radi na unapređenju kvaliteta podataka, kao i digitalizacije poslovnih procesa. Planirano je da se sve aktivnosti koje se realizuju u okviru Projekta završe do 2021. u skladu sa dinamičkim planom, čija se realizacija prati u saradnji sa Svetskom bankom.\nSa stanovišta privlačenja stranih ulaganja i ravnomernog razvoja Srbije, koje biste projekte iz oblasti putne infrastrukture izdvojili kao najvažnije?\n– Nema ničeg važnijeg za razvoj jedne zemlje od ulaganja u infrastrukturu, a Srbija je u prethodne četiri godine izgradila oko 300 kilometara auto-puteva i obnovila oko 500 kilometara pruga. U ovoj godini završavamo Koridor 10, južni krak je već pušten u saobraćaj, a istočni krak će biti završen na jesen.\nTakođe, u 2019. imaćemo i ukupno 120 kilometara auto-puta u saobraćaju na Koridoru 11, od Surčina do Čačka.\nUporedo sa završetkom tekućih projekata pripremali smo se za nove, i zahvaljujući tome, ove i naredne godine kreće izgradnja čak pet novih auto-puteva. Počeli smo radove na deonici Preljina– Požega, na Koridoru 11 ka Crnoj Gori, a na leto nas očekuje početak radova na auto-putu Sremska Rača – Kuzmin, deonici auto-puta Beograd–Sarajevo, kao i na Moravskom koridoru, od Pojata do Preljine, koji će povezati Koridor 10 i Koridor 11.\nPored toga, trebalo bi da ove godine počnu radovi i na auto-putu i brzoj saobraćajnici Ruma–Šabac–Loznica, a naredne godine i na prvoj deonici auto-puta Niš–Merdare, od Niša do Pločnika. Sa tim projektima stvaramo uslove za brži razvoj zapadne Srbije, Srema, Mačve, Topličkog okruga, kao i centralne Srbije, koja će izgradnjom Moravskog koridora prvi put biti povezana iznutra.\nKoliko je gradilišta danas otvoreno u Srbiji?\n– U Srbiji danas ima više od 40.000 aktivnih gradilišta, tri puta više nego, na primer, 2015. godine, kad je bilo manje od 13.000 gradilišta. Vrednost izvedenih građevinskih radova u 2018. na teritoriji Srbije povećana je za 13,9 odsto u odnosu na godinu ranije, odnosno za više od 40 milijardi dinara. Ukupno je za proteklih pet godina godišnja vrednost izvednih radova povećana za više od 140 milijardi dinara, ili skoro 1,2 milijarde evra, s obzirom na to da je u 2013. iznosila 189,5 milijardi dinara.\nGrađevinarstvo je u 2018. bilo nosilac rasta BDP-a, uz povećanje učešća građevinarstva u BDP-u sa 4,1 odsto u 2017. na 4,7 odsto u 2018. godini i dalji trend rasta ukupnog broja izdatih građevinskih dozvola, koji je povećan sa 18.477 u 2017. na 19.635 u 2018.\nOstvarena ekonomska stabilnost i kontinuiran privredni rast bitno doprinose da je situacija u građevinarstvu najbolja upravo u poslednjih nekoliko godina\nKako u ovom trenutku napreduje reforma u oblasti železnica?\n– Reforma železnice do sada je sprovođena uspešno, o čemu govore i ocene međunarodnih finansijskih institucija, koje govore o Srbiji kao o primeru za druge zemlje.\nPrvi značajan korak u reformi železničkog sektora bilo je izdvajanje iz „Železnice Srbije“ a.d. sa osnivanjem novih železničkih preduzeća: „Infrastruktura železnice Srbije“ a.d., „Srbija Voz“ a.d. i „Srbija Kargo“ a.d., što je i završeno 2015. godine. Zatim je uspostavljen zakonodavni okvir koji je omogućio otvaranje železničkog tržišta u 2016. U ovom trenutku došli smo do toga da na srpskim železnicama, pored dva državna železnička prevoznika, saobraća i osam privatnih. Pritom „Srbija Kargo“ od izdvajanja posluje bez subvencija.\nGubitak železničkih preduzeća je od 2015. smanjen za oko šest milijardi dinara, uz vraćanje istorijskih dugova i ulaganja u razvoj kapaciteta iz sopstvenih sredstava.\nKroz reorganizaciju i povećanje efikasnosti zaposlenih stvoren je osnov za optimizaciju broja i strukture zaposlenih. Tokom trogodišnjeg programa novoformirane kompanije je napustilo oko 5.000 radnika, a u istom periodu je zaposleno oko 300 radnika specifičnih izvršnih službi i u manjem broju i inženjerskog kadra različitih struka.\nPored toga, sprovedena je i racionalizacija mreže, i to usvajanjem dve odluke o obustavi javnog prevoza putnika i robe, u septembru 2016. i u aprilu 2017. godine, koje su se odnosile na ukupno 1.091 km pruga na kojima se saobraćaj nije odvijao decenijama unazad. Na ovaj način „Infrastruktura železnice Srbije“ a.d. imaće na godišnjem nivou uštedu od oko 30 miliona dinara, imajući u vidu da ne postoji ekonomski interes za održavanjem i organizacijom saobraćaja na pomenutim prugama.\nU delokrugu rada Ministarstva je šest pregovaračkih poglavlja u okviru procesa pristupanja Srbije Evropskoj uniji. Kako ocenjujete usaglašenost propisa u Srbiji u skladu sa EU legislativom kada je u pitanju bezbednost saobraćaja i železnica?\n– Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture rukovodi radom Pregovaračke grupe 14 – Transportna politika i 21 – Transevropske mreže i učestvuje u radu još sedam pregovaračkih grupa. Kada su u pitanju Pregovaračke grupe kojima rukovodimo, može se reći da smo i mi, a i Evropska komisija zadovoljni stepenom napretka. Procese skrininga završili smo bez dopunskih zahteva i pregovaračke pozicije predali. Sad je na EK da nas pozove da pregovore formalno i počnemo.\nU oblasti bezbednosti saobraćaja na putevima, izmenjen je Zakon o bezbednosti saobraćaja, kroz koji je ugrađen veliki broj odredbi EU propisa. Podzakonski akti omogućavaju dodatni napredak u ovoj oblasti i na njima se radi kontinuirano.\nTakođe, kroz Berlinski proces koji se kontinuirano vodi nekoliko godina između Zapadno-balkanske šestorke i EK, može se videti da smo u regionu daleko ispred drugih kada je ova oblast u pitanju.\nZakonodavstvo o bezbednosti na železnici je usvojeno, sprovedeno i primenjeno. Usvajanjem novog Zakona o bezbednosti u železničkom saobraćaju, Zakona o istraživanju nesreća u vazdušnom, železničkom i vodnom saobraćaju, kao i više pravilnika ostvarena je potpuna usaglašenost sa Direktivom 2004/49 o bezbednosti na železnicama Zajednice.\nOčekujete li da bi neko poglavlje iz vašeg domena moglo biti otvoreno u doglednom periodu?\n– Pregovaračke pozicije za Poglavlje 14 – Transportna politika i Poglavlje 21 – Transevropske mreže nakon usvajanja na Vladi u oktobru 2018. upućene su Evropskoj komisiji preko Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Srbije EU. U narednom periodu očekujemo donošenje odluke o otvaranju ova dva poglavlja na Međuvladinoj konferenciji između RS i EU.\nZa nas je reforma katastra podjednako važna kao i uvođenje elektronskih građevinskih dozvola, a cilj je da do kraja 2020. godine imamo potpuno elektronski katastar\nPored auto-puteva, nastavljamo sa ulaganjima i u železnicu, u vodni i vazdušni saobraćaj, a ukupna vrednost projekata u infrastrukturi, uključujući tekuće i planirane projekte, iznosi oko 14 milijardi evra\nStalno povećenje broja aktivnih gradilišta i broja izdatih građevinskih dozvola pokazuju da su reforme u sektoru nekretnina zaživele\nNovi Upravni odbor NALED-a u naredne četiri godine predvodiće Stanka Pejanović (Hisense), Igor Vukašinović (Apatinska pivara), Svetislav Atanasov (Coca-Cola), Goran Kovačević (Gomex) i Vladislav...\nDa bi se obezbedio ponovni rast u sektoru telekomunikacija, potrebno je ukloniti administrativna ograničenja za izgradnju i postavljanje mobilne telekomunikacione infrastrukture. Odbor stoji na...


Početna · Posts Tagged "osteoporoza"\n12 minuta joge za zdravije kosti\nJoga entuzijasti ovoj vežbi pripisuju mnoge zdravstvene benefite u koje spadaju veća fleksibilnost i pokretljivost, jači mišići, bolje držanje i ravnoteža, smanjenje emocionalnog i fizičkog stresa, a povećana samosvest i poštovanje. Jedno je sigurno, dokazivanje ovih beneficija je izazov, zahvaljujući godinama koje prati skupo istraživanje. Mala je verovarnoća da će se naći organizacija koja bi … Pročitajte više »\nJoga u borbi sa osteoporozom\nLjubitelji joge pripisuju njenom upražnjavanju dugi niz zdravstvenih benefita. Povećana razgibanost i sloboda pokreta, jači mišići, bolja ravnoteža i držanje tela, smanjenje emotivnog i fizičkog stresa, kao i povećana samosvest i veće samopoštovanje. Naučno dokazati ove benefite nije jednostavno i zahtevalo bi dugogodišnje istraživanje, koje nije ni malo jeftino. Malo je verovatno da bi bilo … Pročitajte više »


Evroliga dodjeljuje jos dvije licence | Meridian Sport\nNaslovna Košarka Evroliga dodjeljuje jos dvije licence\nEvroliga dodjeljuje jos dvije licence\nEvroliga će uskoro imati 13 učesnika, umjesto 11 koliko ih sada ima. Dodijeliće još dvije licence u junu 2021. godine, prenosi Emilijan Karki, novinar portala “Sportando”, specijalizovanog za košarku.\nPrema njegovim riječima, Evroliga će dugoročne licence dodijeliti Bajernu iz Minhena i Asvelu iz Liona.\nU pitanju su dva kluba koja trenutno imaju privremene licence koje ističu upravo 2021. godine.\nEvroliga, klubovi sa A licencom:\n1. CSKA Moskva (2009 – )\n2. Real Madrid (2009 – )\n3. Barselona (2009 – )\n4. Baskonija (2009 – )\n5. Olimpijakos (2009 – )\n6. Panatinaikos (2009 – )\n7. Makabi Tel-Aviv (2009 – )\n9. Fenerbahče (2009 – )\n9. Efes (2009 – )\n10. Žalgiris (2009 – )\n11. Olimpija Milano (2012 – )\nTakođe, razmatra se o dodjeljivanju licence berlinskoj Albi, koja bi postala 14. klub sa zagarantovanim učešćem u Evroligi.\nEuroleague assigns Bayern Munich and LDLC ASVEL with long-term contracts https://t.co/XqZEfJ2pOh\n— TalkBasket (@TalkBasket) November 10, 2020\nUkoliko se obistini najava Karkije, Crvena zvezda i ostali klubovi koji preko ABA lige traže svoju šansu za učešćem u Evroligi, još neko vrijeme ne mogu ni da se nadaju licenci.\nU dosadašnjem toku sezone Bajern je zabilježio pet pobjeda uz dva poraza, dok je Asvel zbog korona virusa odigrao samo četiri utakmica, a na njima je zabilježio učinak od tri poraza uz jedan trjumf.\nCrvena zvezda će u srijedu gostovati u Lionu u okviru vanrednog kola.\nPrethodni tekstOdložen duel Venecije i Partizana\nSljedeći tekstUčesnici Svjetskog prvenstva u rukometu!\nOstali sportovi Patrick Fetić - 27 Novembra, 2020 0\nRoma sigurna u Rumuniji, Napoli i Totenhem bez problema\nReal snažno na Alaves!\nSakramento bez šanse za plej-of, ali ipak trijumfovao protiv Nju Orleansa\nAleksandra Šćepanović - 12 Avgusta, 2020 7\nAleksandra Šćepanović - 15 Oktobra, 2020 0


26/02/2012 | 20:52\nNa odeljenju ortopedije Zdravstvenog centra u Boru, ovog vikenda je, posle decenije pauze, obnovljena operacija ugradnje veštačkog kuka.\nUspešne operacije dva pacijenta, obavili su načelnik Klinike za ortopedsku hirurgiju i traumatologiju Vojno-medicinske akademije doktor Milimir Košutić, i borski ortopedi kojima je on bio mentor, Miodrag Jovanović i Miroslav Tatić.\nDirektor Zdravstvenog centra Dragan Stojadinović, izjavio je da je gotovo pet godina trajao administrativni postupak kako bi se ponovo dobila dozvola za obavljanje operacija ugradnje veštačkog kuka, a Bor je jedini grad u okrugu u kome će se vršiti takvi zahvati.\n“Borska ortopedija je sazrela za ozbiljne operacije i na putu je da povrati renome koji je imala u vreme čuvenog jugoslovenskog ortopeda, doktora Buđevca. Kako bi se obezbedili i dodatni uslovi za ovakve operacije, planiramo nabavku pokretnog rentgena”, rekao je Stojadinović.\nNa listi za ugradnju veštačkog kuka je 20 osoba, a na operaciju će se čekati oko 45 dana. Operacija ugradnje veštačkog kuka u Boru je obustavljena 2003. godine zbog loših međuljudskih odnosa lekarskog osoblja, koji su doveli do niza neprijatnih situacija.\n“Dom za vešanje” bez Neleta Karajlića


Foto: Ustupljena fotografija | Potrebno više govoriti o HIV-u\nNikolina Aleksić 01.12.2021 20:30\nBANJALUKA, BIJELJINA - Međunarodni dan borbe protiv HIV-a, 1. decembra, obilježen je u Republici Srpskoj, a tim povodom su učenici Medicinske škole iz Banjaluke održali predavanja na ovu temu i simbolično dijelili letke i crvene vrpce.\nTim gestom, prema riječima Nikoline Milišić, koordinatorke za praktičnu nastavu u ovoj školi, pokazuju solidarnost prema oboljelima.\n"Djelujemo i na smanjenju stigme i diskrimacije oboljelih, a takođe skrećemo pažnju učenicima na opasnosti koje donosi rizično ponašanje, stavljajući akcenat na dominantan put prenošenja HIV infekcije nezaštićenim polnim odnosom", rekla je Milišićeva.\nIz Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske poručili su da treba više govoriti o ovoj infekciji kako bi se smanjio broj oboljelih i umrlih od ove zarazne bolesti.\nAntonija Verhaz, načelnica Klinike za infektivne bolesti UKC RS, kazala je da je cilj podizanje svijesti o ovoj infekciji, odnosno da se poveća stopa testiranja i osavremene terapije liječenja oboljelih.\n"To je i dalje neizlječiva bolest, ali se savremenom terapijom može jako dobro zaliječiti i držati pod kontrolom u smislu da se pacijentima omogući kvalitetan život i da dožive starost, što ranije nije bio slučaj", istakla je Verhazova.\nU Bijeljini su lani, kako je kazala Aleksandra Radojčić, infektolog u bijeljinskoj Bolnici "Sveti vračevi", registrovani jedan importovani slučaj AIDS-a i tri novootkrivena slučaja HIV-a.\n"Liječenja su započeta i lica se nalaze pod nadzorom Klinike za infektivne bolesti Banjaluka. Trenutno se na klinici liječi 69 ljudi od HIV-a i AIDS-a najsavremenijim terapijama", rekla je Radojčićeva.\nRadojčićeva je navela da je lani u Srpskoj registrovano 14 HIV pozitivnih osoba i četiri slučaja AIDS-a.\nTakođe, i aktivisti Opštinske organizacije Crvenog krsta u Kotor Varošu su organizovali info-punktove i građanima dijelili propagandni materijal, brošure, maske i informacije o ovoj bolesti.\nPočela gradnja objekta za maligne bolesti na UKC-u RS vrijednog 56 miliona\nU Srpskoj 13 novooboljelih od virusa korona\nPočinje izgradnja objekta za liječenje malignih bolesti\n"Nezavisne" istražuju: Za sedmodnevno kupanje u Neumu potrebno raditi dva mjeseca\nSrpska bogatija za 26 beba\nŠumari gase motorke 1. jula\nKakvo nas vrijeme očekuje u srijedu\nStupio na snagu Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima


"VELIKI NOVAC SE OBRĆE" Neko je MISTERIOZNO poslao skoro MILIJARDU DOLARA u bitkoinima - Srpskainfo\n"VELIKI NOVAC SE OBRĆE" Neko je MISTERIOZNO poslao skoro MILIJARDU DOLARA u bitkoinima\nPored svih kritika koje bitkoin trpi, evo nečeg zabavnog: neko je u prošle nedjelje prebacio bitkoina u približnoj vrijednosti od milijardu američkih dolara, što je bio javan potez koji je svako mogao da vidi, ali su identiteti pošiljaoca i primalaca ostali nepoznati, piše Bankar.me.\nVeliki novac koja se obrće krijući se pred svima obično izaziva određeno zanimanje među bitkoinerima. Decrypt je primetio da je ovaj transfer prepoznat kao najveći transfer bitkoina povezan sa poslom kao što je razmjena dobara.\nTo znači da se možda radi o imućnom privatnom pojedincu, ili bi stvarno moglo da se radi o berzi, investitoru, ili nekom drugom pravnom subjektu koji je trenutno nepoznat. Nije obavezno objaviti koje bitkoin adrese neko kontroliše, i ako niko drugi ne sabere dva i dva, nečije aktivnosti mogu da ostanu pod velom pseudonimnosti.\nAko ova suma bitkoina pripada nekome legitimnom, onda je vjerovatno da je u pitanju interni transfer za neki posao, ili predstavlja veliku kupovinu roba ili usluga, ili prodaju bitkoina. Bez obzira na to šta je u pitanju, za taj posao mora da se plati porez u bilo kakvim relevantnim okolonostima.\nA ako transfer nije bio legalan, pa, pseudonimnost i sposobnost da novac slobodno cirkuliše bez prethodnog odobrenja nadležnih i jeste smisao bitkoina. Kada je to već rečeno, snage zakona su u ovoj fazi igre svakako svjesne bitkoina, i ako ja govorim o ovom transferu, onda bi to svakako mogli da čine i važniji ljudi.\nJavna priroda bitkoin blokčejna, i drugih kriptovaluta nalik njemu znači da se pseudonimne informacije o transakcijama objavljuju javno u registru transakcija koji se prati još od pokretanja sistema. Pored ove misterije oko bitkoina, prošlogodišnji transfer od otprilike milijardu dolara takođe je bio predmet interesovanja. A pre samo par nedjelja, pratioci kriptovaluta su češkali glave zbog male transakcije etereuma koju su pratile milionske takse.\nOSTAVIO KĆERKU (2) ZAKLJUČANU U AUTU Uhapšen zbog zanemarivanja, dijete VIŠE OD DVA SATA bilo samo\nKRAJ SARADNJE Tipsarević više nije trener Krajinoviću\nSEDMICA VOZI OD NOVEMBRA Najavljena nova autobuska linija\nZAŠTITA OD KORONE I GRIPA Rusi rade na jedinstvenoj vakcini\nRIZIČNA PONAŠANJA NAS KOŠTAJU Zeljković: Imaju simptome, a idu na posao, druže se i prave slavlja\nPODJELA RESORA U CRNOJ GORI Krivokapić napravio selekciju, slijede pregovori\nJOVIĆ ODBIO DOGOVOR Napadač Srbije dobio kaznu od ŠEST MJESECI ZATVORA jer nije želio da uplati novac\nDA LI PONOVO PRIJETE OTKAZI? Zbog rekordnog broja zaraženih u Njemačkoj radnici sa Balakan drugi put na udaru\nLJUDI U ŠOKU Djetetu ispred radnje ispao novac, a potez ovog čovjeka će vas RAZOČARATI (VIDEO)\nPLEMENITO Banjalučanka pronašla novac pored bankomata i vratila ga vlasniku\nSDS NE VJERUJE FONDU SOLIDARNOSTI Stanić: Direktno ćemo pomoći najugroženijima\nSVAKA ČAST Pošteni trojac iz Trebinja našao 500 KM na bankomatu i vratio ga vlasniku\nPRIJETNJA NOŽEM U CENTRU GRADA Migrant oteo novac i mobilni telefon\nDJEVOJČICI (5) UKRALI NOVAC Skupljala je pare za auto pa joj je stigao poziv iz FERARIJA (VIDEO)\nNEVJEROVATNA PLJAČKA NA AERODROMU Ukrao novac naočigled policije i lagano odšetao\nIZNUĐIVAO NOVAC Lažno obećao osuđeniku da neće ići u zatvor, istražioci ga uhapsili tokom primopredaje\nNIJE MU PROŠLA PREVARA Potrošio novac, pa prijavio da mu je razbojnik ukrao torbicu\nRJEŠAVAO STAMBENO PITANJE Sveštenik ojadio crkvenu kasu zbog STANA U BEOGRADU


Vijest dana - datum: 2020-03-09 PRAVNIM MAHINACIJAMA „EKIPA IZ GRANDA” IZBJEGLA DA PLATI OGROMNE DAŽBINE\nUbović i Mijajlović Ubović i Mijajlović oštetili državu za najmanje 188 hiljada Mijajlović i Ubović su prodali Ranku Radoviću 60 odsto „Hidroenergije” za samo 300 hiljada eura, iako je u trenutku prodaje 60 odsto kompanije knjigovodstveno vrijedjelo oko 2,4 miliona eura, to jest osam puta više od te sume, navodi se u istraživanju MANS-a Da su svoj udio prodali po knjigovodstvenoj vrijednosti kompanije, ukupan porez koji bi morali platiti iznosio bi skoro 190.000, ali prodajom ispod realne cijene Ubović i Mijajlović su oštetili budžet za najmanje 188.000 eura\nProdajom udjela u poslovnom društvu „Hidroenergija” ispod realne cijene kontroverzni biznismeni Ranko Ubović i Aleksandar Mijajlović oštetili su državni budžet za najmanje 188.000 eura, pokazalo je istraživanje Mreže za afirmaciju nevladinog sektora (MANS). Ubović i Mijalović su 2018. godine prodali 60 odsto „Hidroenergije” za samo 300 hiljada eura, odnosno osam puta manje nego što je firma knjigovodstveno vrijedjela, pa su samim tim i platili znatno manji porez, imajući u vidu tržišnu vrijednost prodatog udjela.\nDokumentacija o ovim transakcijama, odosno pravnim mahinacijama, koju je MANS pribavio, pokazuje da bi u ovom slučaju bilo posla za organe koji se bave utrđivanjem krivične odgovornosti, s obzirom na to da crnogorski zakon ne omogućava Poreskoj upravi da utvrđuje tržišnu vrijednost prodatih udjela.\nKomanija „Hidroenergija Montenegro”, uključena u izgradnju malih hidroelektrana i milionska ulaganja, bila je u jednom trenutku u većinskom vlasništvu firme „Bemaks”, koja zatim prebacuje vlasništvo na povezana lica. Prema istraživanju MANS-a, posao ove firme kreće ulaskom „Bemaksa” u strukturu vlasništva na kraju 2011. godine, kada grade osam malih hidroelektrana. Tada su preuzeli 60 odsto, a za to je plaćeno 500.000 eura.\nIstiče se da su vrijednost nekretnina i firme rasli godinama kasnije, a 2013. godine „Bemaks” je prenio po 25 odsto svog udjela na Ranka Ubovića i na Aleksandra Mijajlovića.\n– Njih dvojica su se obavezali da „Bemaksu” plate po nepunih 95.000 eura. Postoji više dokaza da su Ubović, a posebno Mijajlović, povezani sa „Bemaksom” – piše u istraživanju MANS-a.\nObjašnjeno je da je u januaru 2015. godine „Bemaks” prodao preostalih deset odsto pomenutim biznismenima, pa su tako Ubović i Mijajlović postali vlasnici 60 odsto akcija.\nMANS navodi da je 2018. godine vrijednost kapitala „Hidroenergije” bila 26 puta veća nego kad su Ubović i Mijajlović kupili imovinu te firme.\n– Ukupna neraspoređena dobit firme na kraju te godine bila je preko 3,6 miliona eura, a vrijednost kapitala skoro četiri miliona eura. U toku 2018. godine Ubović i Mijajlović su prodali Ranku Radoviću 60 odsto „Hidroenergije” za samo 300 hiljda eura – navodi se u istraživanju.\nMANS ukazuje da je Radović postavljen za izvršnog direktora „Hidroenergije” kada je „Bemaks” ušao u vlasničku strukturu te firme. Pojašnjava se da je u 2013. godini ukupan kapital firme bio nepunih 150 hiljada eura, a na kraju 2018. godine skoro četiri miliona eura.\n– Dakle, na kraju te godine, 60 odsto kompanije knjigovodstveno je vrijedjelo oko 2,4 miliona eura, ali su ga Ubović i Mijajlović prodali za osam puta manji iznos, odnosno za samo 300 hiljada eura. Potrebno je naglasiti da je knjigovodstvena vrijednost kompanije u ovom slučaju manja od njene realne vrijednosti, jer ona ne uključuje buduće prilive kompanije koja ima zagarantovan plasman svojih proizvoda, odnosno subvencionirane cijene proizvedene električne energije. Zakon o porezu na dohodak fizičkih lica predviđa da fizička lica plaćaju stopu od 9 odsto na kapitalne dobitke, pri čemu oporezivi prihod po osnovu kapitalnog dobitka predstavlja razliku između prodajne i nabavne cijene – ukazano je u istraživanju MANS-a.\nObjašnjava se da pošto su Ubović i Mijajlović kupili svoje udjele za 280.000 eura, a prodali ih za 300.000 eura, to znači da njihov oporezivi prihod iznosi ukupno 20.000 eura, odnosno da je ukupan iznos poreza koji je trebalo da plate samo 1.800 eura.\n– Da su svoj udio prodali po knjigovodstvenoj vrijednosti kompanije, odnosno za 2,4 miliona eura, ukupan iznos poreza koji bi morali platiti iznosio bi skoro 190.000 eura. Dakle, prodajom udjela u „Hidroenergiji” ispod realne cijene, Ubović i Mijajlović su oštetili državni budžet za najmanje 188.000 eura – naglasili su iz MANS-a.\nOni kažu da zakon omogućava utaju poreza na kapitalnu dobit, jer za razliku od zakona u zemljama okruženja, crnogorski zakon ne omogućava Poreskoj upravi da utvrđuje tržišnu vrijednost prodatih udjela.\n– Naime, crnogorski zakon predviđa da oporezivi prihod po osnovu kapitalnog dobitka predstavlja „razliku između prodajne i nabavne cijene imovine” – navodi se u istraživanju MANS-a.\nBiznis razvijali uz pomoć državnih kredita\nKako se navodi u istraživanju MANS-a, uz pomoć veoma povoljnog državnog kredita i sredstava „Bemaksa” nakon ulaska u vlasništvo, „Hidroenergija” gradi osam malih hidroelektrana. Pojašnjava se da su troškovi izgradnje tih objekata smanjeni zahvaljujući i rekonstrukciji puteva, koje je finansirala država.\n– Taj državni posao, čija je ekonomska opravdanost veoma upitna, dobio je „Bemaks”, koji je u trup puta ugradio cijevi malih hidroelektrana. Uz to, „Hidroenergija” je oslobođena i plaćanja komunalija, jer je utvrđeno da gradi objekte od javnog interesa – naveli su u MANS-u.\nIstiče se da su u „Hidroenergiji” 2018. godine imali preko tri miliona eura prihoda od prodate električne energije, i da imaju koncesiju na 27 godina, pa samim tim garantovan otkup. Stoga, kako se navodi, neće imati problem ni da vraćaju milionske kredite, koje su uzeli kod komercijalnih banaka.\nZakoni zemalja u okruženju omogućili provjere\nKako objašnjavaju u MANS-u, za razliku od crnogorskih zakonskih odredbi, hrvatski zakon definiše da dohodak od kapitala čini „razlika između ugovorene prodajne cijene, odnosno primitka utvrđenog prema tržišnoj vrijednosti finansijske imovine koja se otuđuje i nabavne vrijednosti”.\n– U tom zakonu se navodi: ako dohodak od kapitala po osnovi kapitalnih dobitaka nije utvrđen ili nije prijavljen po tržišnim cijenama, dohodak će utvrditi Porezna uprava prema tržišnim cijenama – navode u MANS-u.\nIstiču da je u zakonu Republike Srbije propisano da „za svrhu određivanja kapitalnog dobitka, u smislu ovog zakona, prodajnom cijenom se smatra ugovorena cijena, odnosno tržišna cijena koju utvrđuje nadležni poreski organ ako ocijeni da je ugovorena cijena niža od tržišne”.\n– Takve odredbe nema u crnogorskom zakonu. Takođe, na prodaju udjela u Crnoj Gori se plaća porez od devet odsto, u Hrvatskoj 12 odsto, a u Srbiji 15 odsto – navedeno je u istraživanju MANS-a.


Priština nije sama donela odluku da krene u akciju na severu Kosmeta, već u najmanju ruku uz prećutnu saglasnost svojih mentora, ocena je predsednika skupštinskog Odbora za KiM Milovana Drecuna i bivšeg predsednika Korodinacionog centra za KiM Nebojše Čovića, koji očekuju da će se slični incidenti ponoviti.\nMilovan Drecun, gostujući u emisiji Sputnjik intervju, skreće pažnju da je Priština ovom akcijom poslala poruku Beogradu da ne želi dijalog ni pomirenje\n„Predsednik Srbije i Vlada su iz Skupštine poslali snažnu poruku Albancima i međunarodnoj zajednici da mi želimo da se razgovori nastave, da želimo da se kosmetski problem rešava na miran način i da se stvore uslovi za istorijsko pomirenje Srba i Albanaca. I dobili smo odgovor: na tu našu poruku mira oni su odgovorili brutalnom akcijom, pri čemu su lansirali razne dezinformacije i pokušavali da nateraju narod da se povuče u Srbiji uz svu priču da je izdaja u Beogradu“, upozorava Drecun, koji poruku Prištine tumači i kao nameru da se dovrši etničko čišćenje.\nPo tumačenju Drecuna, dva momenta dodatno otežavaju situaciju: jedan je što postoji odlučnost Zapada da pritiscima natera Srbiju da prizna samoproglašenu nezavisnost Kosova, a drugi što Priština — opet uz podršku zapadnih mentora —pokušava da jednostranim potezima i protivpravnim delovanjem uspostavi tzv. novu relanost u kojoj će Albancima sve biti dozvoljeno.\n„Direktan uticaj ostvarujemo preko srpskog naroda i zato je veoma bitno da se održi jedinstvo srpskog naroda. S druge strane, Srbija vrši snažne diplomatske aktivnosti prema prijateljskim zemljama kao što su Rusija, Kina i druge ali i prema zemljama koje imaju uticaja na Prištinu i imaju svoje kontinegnte u sastavu Kfora i koje mogu da utiču na ponašanje Albanaca i bez čije prećutne saglasnosti ovakve akcije kakva je bila ova ne bi bile moguće“, objašnjava sagovornik Sputnjika.\n„To je veoma ozbiljan incident koji bi mogao da ohrabri na dalje napade na Unmik i u tom smislu bi trebalo podstaći neku akciju“, naglašava Drecun.\nObjavljeno 29. maja 2019. 29. maja 2019. by Ivan MiljkovićU kategoriji PreuzetoTagged Bograd, Drecučn, Kosovo, sever, sila, Čović\n28. februara 2020., 19:13


27. novembar 2013.Učesnici pete radionice Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo\nRadionica je održana uz podršku Misije OEBS u Srbiji.\nNa radionici su predstavnici Narodne skupštine, Vlade, nezavisnih državnih organa, pravosudnih organa, civilnog društva i međunarodnih organizacija razgovarali o primeni preporuka iz Izveštaja o proceni zakonodavnog postupka i kvaliteta izrade propisa u Republici Srbiji, koji je sačinjen 2012. godine, kao i preporuka sa četiri do sada održane radionice.\nNa radionici su analizirane preporuke koje se odnose na poboljšanje kvaliteta zakonodavstva, unapređivanje zakonodavnog postupka, učešće javnosti u zakonodavnom postupku i izradu prečišćenih tekstova propisa.\nOtvarajući petu radionicu, predsednik Odbora mr Vladimir Cvijan istakao je da ova radionica predstavlja rezultat dvogodišnje uspešne saradnje Odbora sa ODIHR i Misijom OEBS u Srbiji, na osnovu Memoranduma o razumevanju, zaključenog između Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Kancelarije za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) 2011. godine, u cilju identifikovanja oblasti koje treba unaprediti u procesu donošenja i izrade zakona. Izradom Mape puta završava se ovaj proces i označava početak novog perioda reformi. Mapa puta zakonodavstva predstavlja rezultat ove zajedničke saradnje i osnovu za promene kojima će se unaprediti zakonodavstvo u Republici Srbiji.


Za 30.000 novih radnih mesta spremljeno 170 mil € - B92\nIzvor: Tanjug utorak, 31.07.2018. | 15:28\nRealizacijom ovih projekata biæe otvoreno najmanje 28.288 novih radnih mesta, pokazuju podaci Ministarstva privrede, u koje je Tanjug imao uvid.\nVrednost podsticaja koje je država dala za 51 ugovor iznosi oko 168,6 miliona evra. Od poèetka ove godine, ukupna vrednost investicija koje kompanije planiraju da realizuju i sa kojima je država potpisala deset Ugovora o dodeli podsticaja iznosi 128,6 miliona evra.\nRealizacijom tih projekata, procenjuje se u dokumentu, otvoriæe se najmanje 4.699 novih radnih mesta u našoj zemlji. Država je za tih 10 ugovora obezbedila podsticaje u visini oko 38 miliona evra, a meðu njima je i ugovor sa nemaèkom kompanijom Forverk, za èiju fabriku u Preljini kod Èaèka je pre dva dana položen kamen temeljac i gde bi posao trebalo da dobije hiljadu radnika.\nU 2017. godini potpisan je 21 ugovor o dodeli novca preduzeæima koja planiraju da investiraju 151,4 miliona evra. Njima su, navodi se, odobrena sredstva podsticaja u iznosu od 47 miliona evra, a realizacijom ovih projekata otvoriæe se najmanje 7.855 novih radnih mesta.\nPrema podacima Ministarstva privrede, u 2016. potpisan je jedan ugovor manje sa kompanijama koje planiraju da ulože 224 miliona evra, a visina odobrenih podsticaja države iznosi oko 83,5 miliona evra. Realizacijom ovih projekata, procenjuje se u dokumentu, otvara se najmanje 15.734 novih radnih mesta.


Radnici Fijata i predstavnici Vlade Srbije dogovorili su na sastanku da će biti ustanovljen socijalni program i da niko neće dobiti otkaz, kao i da niko ne treba ništa da potpisuje do socijalnog programa, saopštio je posle sastanka radnik Fijata Đorđe Milojević.\n„Prekidamo okupljanja, videćemo kakav će biti socijalni program, ako nismo zadovoljni tražićemo da se to promeni, ako nas ne poslušaju opet smo na ulicama. Vlada nam je garant da nijedan radnik neće biti otpušten, imaće ili socijalni program ili drugo radno mesto ili u Fijatu za novi model. Niko ništa da ne potpisuje, biće socijalni program“, naglasio je Milojević, a prenose mediji.\nFiat logo (Pixabay)\nSocijalni program do kraja maja\nSocijalni program biće predložen do kraja maja, kažu radnici da im je to prenela ministrka rada Darija Kisić Tepavčević, a tada će se izjašnjavati ko želi da prihvati.\n“Radnici koji žele da ostanu u fabrici do početka novog modela, da imamo ista primanja 65 odsto, drugi uslov je da se napravi pogram za ljude koji hoće da napuste. I treća varijatna, ko želi sam da ode u inostranstvo. Nema ništa na slilu, hteli su da nas nateraju na silu da potpišemo. Svi su zbunjeni, niko nije znao o čemu se radi, čak je i država rekla da nije znala. I gradonačelnik je zbunjen, stavljeni smo pred svršen čin, do petka treba da potpišemo”, rekao je radnik Fijata Đorđe Milojević.\nOn kaže da su potencijalni koraci štrajk i blokada glavnih saobraćajnjica u Kragujevcu, a ne isključuje mogućnost dolaska u Beograd, rekao je uoči sastanka.\nRadnici Fijata ispred fabrike (YT Scrn)\nDve opcije pred radnicima\nPredsednik Samostalnog sindikata sestrinske kompanije Fijat plastik koji je učestvovao u razgovorima Zoran Miljković je rekao agenciji Beta da su dobijena uveravanja da Vlada Srbije neće da dozvoli da radnici dobiju otkaze.\n“Ukoliko Fijat odstupi od dogovora, poručili smo ministarkama, više od 3.000 radnika je spremno da protestuje i organizuje blokade u Kragujevcu i Srbiji”, rekao je Miljković.\nKako je objasnio Miljković, on je odgovoran “nesporazum” sa radnicima koji je nastao jer su predstavnici rukovodstva fabrike u razgovoru sa radnicima prošle nedelje pretili otkazom i ucenjivali ih.\nKompanija Fijat, automobili, radnici Fijata (Scrn)\n“Mnogo je porodica u pitanju, nije to samo Fijat, to su i kooperanti, 20.000 ljudi, nema gde da se zaposli toliko ljudi. Ako treba da se ide na obuku u inostranstvo to se zna kako ide, tri do šest meseci”, rekao je.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kazao je da će država pomoći radnicima Fijat Krajsler automobili, ali da država ne može da odlučuje šta će raditi privatni vlasnik.\nVučić je rekao da je potpisan ugovor i da će država subvencionisati “ogromnim parama” novu proizvodnju u Kragujevcu kako bi zaštitila radnike, dodajući da će novi ugovor biti “100 puta povoljniji od starog”.\n“Pomoći ćemo im (zaposlenima u FCA) kao što smo pomogli radnicima Geoksa”, rekao je Vučić.\nDržavni sekretar u odboru Stelantisa, a ministarka “iznenađena” planovima za srpski Fijat\nEU skoro prepolovila prognoze za ovu godinu\n21/01/2022 | 16:25\nĐoković se ogradio od svih i poručio: “Vazduh širom Srbije zabrinjavajuće loš”...


NOV NAČIN KUPOVINE KARATA ZA VOZ - Beograduživo.rs\nTrenutno ste naHome » NOV NAČIN KUPOVINE KARATA ZA VOZ\nNOV NAČIN KUPOVINE KARATA ZA VOZ\nBy NR InTeam on\t 17. априла 2018. INFO\nKako stoji u zvaničnom saopštenju preduzeća Srbija Voz, od sutra ćete karte za voz moći kupovati na još jedan, praktičan način. Od 18. aprila kupovina karata za voz za unutrašnji saobraćaj će biti moguća i preko interneta.\nU prvoj fazi primene ova usluga će biti moguća samo putnicima koji koriste vozove na relaciji Beograd Dunav-Vršac-Beograd Dunav.\nDa biste kupili kartu za voz preko interneta potrebno je da imate važeću e-mail adresu, Visa ili MasterCard karticu i odštampanu voznu kartu. Sve dodatne informacije o polascima, kao i ceni karata možete pronaći na web sajtu Srbija voza.\nPRETHODNA VESTPOSEBNA ORGANIZACIJA SAOBRAĆAJA ZBOG RADOVA NA DEDINJU\nSledeća vest RADOVI NA AUTOPUTU, ZATVARA SE PRETICAJNA TRAKA


Održana 93. sednica Opštinskog veća opštine Gornji Milanovac\nNa dnevnom redu danas održane sednice Opštinskog veća opštine Gornji Milanovac našlo se 16 tačaka.\nNa sednici Opštinskog veća održanoj 18. januara 2016. godine donet je Zaključak o raspisivanju javnog oglasa za postavljenje načelnika Opštinske uprave Opštine Gornji Milanovac. Rok za prijavu zainteresovanih kandidata istekao je 5. februara, a na adresu Opštinskog veća pristigla je jedna potpuna i blagovremena prijava čime su se stekli uslovi za postavljenje načelnika Opštinske uprave. Za načelnika na mandatni period od pet godina postavljena je Gorica Petrović, diplomirani pravnik iz Gornjeg Milanovca koja je vršila ovu funkciju od 2011. godine. "U proteklih pet godina Opštinska uprava Opštine Gornji Milanovac učinila je dosta napora da se "približi" građanima i privredi, da postane otvorenija, transparentnija, da smanji terete i pojednostavi procedure za ostvarivanje prava, da ih učini vidljivijim i dostupnijim, da poveća efikasnost rada i rešavanja u upravnim predmetima, kao i da ublaži negativan imidž koji građani uglavnom imaju prema administraciji. Sve ove rezultate prepoznala je Vlada Republike Srbije pa je potpredsednica Vlade i ministarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički predložila Goricu Petrović za ličnost 2015. godine kao jednu od onih predanih službenika koji su pioniri u transformaciji uprave i koji daju primer kako treba da se ophodimo prema građanima", istakao je Predsednik Opštine Milisav Mirković obrazlažući predlog za postavljenje Gorice Petrović za načelnika Opštinske uprave Opštine Gornji Milanovac. "Zahvaljujem se članovima Opštinskog veća na ukazanom poverenju, a nastojaću da i dalje mesto načelnika Opštinske uprave ne posmatram kao funkciju već kao svoje radno mesto", izjavila je načelnica Gorica Petrović obraćajući se članovima Opštinskog veća nakon postavljenja.\nU nastavku sednice utvrđeni su predlozi Odluke o izradi plana detaljne regulacije za eksploataciju mineralnih sirovina "Kamenolom Visoka" u Zagrađu i Odluke o izmeni i dopuni odluke o izradi plana detaljne regulacije za novu radnu zonu "Srčanik" u Klatičevu kojom se proširuje granica obuhvata ovog plana.\nVećnici su prihvatili Izmene i dopune Programa poslovanja JP za vodosnabdevanje "Rzav" Arilje za 2016. godinu, zaključke Koordinacionog tela Sistema za vodosnabdevanje "Rzav", Odluke Poslovnog odbora za izgradnju brane i akumulacije "Arilje – profil Svračkovo" i Odluke upravnog odbora JP za vodosnabdevanje "Rzav" Arilje, koji su potom upućeni Skupštini opštine na razmatranje.\nData je i saglasnost na izmene i dopune finansijskog plana Predškolske ustanove "Sunce" Gornji Milanovac za 2016. godinu i pozitivno mišljenje na utvrđivanju jedinstvene ekonomske cene programa vaspitanja i obrazovanja po detetu za 2016. godinu u Predškolskoj ustanovi "Sunce" Gornji Milanovac koja je ostala na nivou od 2015. godine tako da učešće roditelja za jaslene i vaspitne grupe iznosi 4.500,00 dinara, a za pripremni predškolski program 3.600,00 dinara. Saglasnosti na izmene finansijskog plana za 2016. godinu dobio je i "Kulturni centar" Gornji Milanovac.


Kon: Sledeće sedmice i preko 2.000 novozaraženih, umiraće dvocifreni broj ljudi dnevno | MediaPortal.rs\nKon: Sledeće sedmice i preko 2.000 novozaraženih, umiraće dvocifreni broj ljudi dnevno\nPredrag Kon gostovao je u Jutarnjem programu Pinka i otkrio da će u Srbiji umirati dvocifren broj ljudi dnevno!\nNakon crnog rekorda postavljenog u subotu, Kon je izjavio da će sledeće i "u delu nedelje nakon nje" biti više od 2.000 novozaraženih dnevno.\n"Imamo značajno dalje pogoršanje, 980 slučajeva je samo u Beogradu, to je porast iz dana u dan. Nije bilo predaha u tom smislu nijednog dana, to je klasičan eksponencijalni porast i o tome smo pričali kao nečemu što bi trebalo izbeći po svaku cenu. Nismo uspeli da izbegnemo, taj porast jasno pokazuje šta će se dešavati barem još ove nedelje i delu sledeće," rekao je on.\n"Ovo sada je posledica kontakata prošlog vikenda, ti kontakti se vide posle sedam dana otprilike. Za vikend možemo očekivati lažno smanjenje otkrivenog broja slučajeva, posebno u ponedeljak. Nije da se samo testiraju manje, već se manje i javljaju na pregled, to je svuda u Evropi tako," rekao je Kon.\nPrividni pad biće manji nego ranije, dodao je on i ponovio da Beograđane poziva da ostanu kod kuće.\n"Jasno je da u situaciji kada nemamo potpuno poštovanje mera, da je izlaz iz situacije potpuno izbegavanje kontakata. Svojevremeno sam govorio da bi trebalo sprovesti zabranu kontakata, i obezbedimo da se to zaista i sprovodi," rekao je on.\n"Za sada nemamo značajno povećanje smrtnosti, ali je jasno da će taj broj biti dvocifren. Ne bi me čudilo da imamo i više od 2.000 novozaraženih dnevno," rekao je Kon gostujući na Pinku.


Americcki drzzavni podsekretar Nikolas Berns (Nicholas Burns) istakao je u govoru pred Atlantskim savetom SAD-a, koji je objavljen u cetvrtak vecce, da u 2007. preostaje da se resse preostala sporna pitanja na Balkanu, jedinom delu starog kontinenta koji još nije iskusio dobrobiti vizije ujedinjene, mirne i stabilne Evrope. On je istakao da SAD pozdrzzavaju plan Martija Ahtisarija za resenje finalnog statusa Kosova.\nIstovremeno, SAD i EU cce, po njegovim recima, pokušati da utissaju "snage iredentizma i nasilja" koje su deo strukture političkog života na Balkanu. "Još ima nekih Srba koji veruju da treba ujediniti - Srbe u Srbiji, Kosovu i u BiH - a toj vrsti iredentističkih snaga, koje su bile tako razorne pre 10, 15 godina kod raspada Jugoslavije, ne može se dopustiti da se vrate i budu politička snaga na Balkanu", poručio je Burns. Mirovni sporazum iz Dejtona, po njegovom misljenju, bio je jedinstveni kreativni instrument da se zaustavi rat u BiH u jesen 1995. No, gotovo 12 godina kasnije on ne mozze biti način na koji će se ljudi u BiH organizovati za idućih 10 godina.


Igokea zainteresovana za Ligu šampiona - Sportske novosti\nNaslovna Košarka Novosti Košarka Igokea zainteresovana za Ligu šampiona\nBilbao, Ritas i Darušafaka su trenutno poslednji klubovi koji su se priključili Ligi šampiona.\nIpak, lista novajlija u takmičenju pod jurisdikcijom FIBA nije još konačna. Iz regiona ABA lige bi Igokea mogla da se priključi Ligi šampiona. Prema nezvaničnim informacijama, dve strane su ostvarile kontakt, ali do sada tim iz Laktaša nije poslao prijavu. Ostaje da se vidi da li će to učiniti do 5. juna kada ističe rok za prijavljivanje u ovom evropskom takmičenju.\nObzirom na to da je aktuelni prvak BiH, Igokeu samo popunjavanje aplikacije deli od Lige šampiona.\nIgokea, koja je redovni učesnik ABA lige od 2012. godine, najuspešniji je klub Bosne i Hercegovine u ovoj deceniji. Od 2011. godine je čak šest puta osvajao titulu državnog prvaka, dva šputa je bio vicešampion, dok jednom nije učestvovao. U tom periodu ima i sedam Kupova BiH i još dva finala i učešće u Evrokupu u sezoni 2013-2014.\nPrethodni tekstBejzbol predlozi za klađenje – KBO – 27.05.2020.\nSledeći tekstMMA kultura – Da li volite UFC i da li vam trebaju streamovi?


Apr 11, 2019 PHP, programiranje\nNjegov dolazak na ovu konferenciju je od velikog značaja za ljude kojima su programiranje i IT industrija posao, pasija ili hobi, a pored njega čak 28 drugih internacionalnih predavača iz 11 zemalja sveta, podeliće svoja znanja i iskustva sa svetske tech scene.\nZeev je jedna od ključnih figura za evoluciju PHP-a u programski jezik koji danas pokreće više od 20 miliona veb sajtova. Davne, 1997. godine, on i Andi Gutmans su postavili temelje PHP 3, koji je u to vreme bio prekretnica za jezik. Nekoliko godina kasnije, Zeev i Andi su napisali Zend Engine, kao osnovu za narednu verziju – PHP 4, koji je jeziku dao najpopularnije platforme za veb razvoj. Njihova saradnja nastavlja se 1999. godine kada osnivaju Zend Technologies 1999. godine, kompanije koja je na tržištu izgradila reputaciju jednog od ključnih igrača za veb rešenja svojim proizvodima kao što su Zend Server, Zend Studio, Zend Guard, Zend Framework.\nUdruženje programera “PHP Srbija” do sada je organizovalo 6 konferencija koje je posetilo preko 3.500 ljudi, dovelo je čak 100 predavača među kojima je bio i Rasmus Lerdorf pre dve godine, čovek koji je osmislio i kreirao PHP programski jezik. Više od 100 kompanija do sada je podržalo njihov rad, a ove godine među njima su i Humanity, TeleSign, Catena Media, SiteGround, ActiveCollab i mnogi drugi.\nPrvi put ove godine domaći IT-jevci imali su priliku da zajedno sa programskim komitetom odaberu predavače koje bi želeli da čuju. Na adresu organizatora pristiglo je preko 220 radova što je svojevrstan rekord, a nakon uže selekcije i glasanja, 24 predavanja biće raspoređeno u dve paralelne sale.\nZvaničan program i lista predavača može se pogledati na sajtu konferencije. Pored predavanja, tu su i drugi sadržaji za koje je zajednica pokazala interesovanje, tako da će se dan ranije održati 6 radionica a tokom same konferencije i Panel diskusija.\nKarte i registracije\nPHP Srbija konferencija je godišnje mesto okupljanja ljudi iz celog sveta, pa pored zemalja iz okruženja, Beograd posete i ljudi iz USA, UK, Nemačke, Poljske, Holandije, Švajcarske. Poput prethodnih godina, očekuje se dolazak preko 600 delegata u “Madlenianum” gde se već tradicionalno i održava. U prodaji su „early bird“ karte do kraja aprila sa popustom od 15% a već od 1. maja očekuje se puna cena karte. Karte za radionice takođe su dostupne za kupovinu. O događaju se možete detaljno informisati putem sajta ili društvenih mreža.


Çollaku o dijalogu: Reciklaža tehničkih razgovora, ZSO nezaobilazna tema | Info-ks.net\n07.07.2021 u 14:04\nNespremnost Prištine i Beograda Çollaku o dijalogu: Reciklaža tehničkih razgovora, ZSO nezaobilazna tema\nPolitikolog Bekim Çollaku izjavio je da se u Briselu odvija "reciklaža tehničkih razgovora", zbog nespremnosti Beograda i Prištine da postignu konačni sporazum u dijalogu, prenosi Ekonomija onlajn.\nÇollaku je, komentarišući jučerašnje izjave specijalnog izaslanika Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslava Lajčaka, koji je rekao da u "dijalogu ništa nije tehničko, već političko", istakao da vlada Albina Kurtija nije spremna za produktivne pregovore.\n"Za EU je primarno održavanje procesa dijaloga i njegov kontinuitet. S druge strane, Vlada Republike Kosovo nije spremna za suštinske pregovore i njen primarni cilj je da održi trenutni status kvo", rekao je Çollaku.\nGovoreći o temama, o kojima će se razgovarati u nastavku dijaloga Çollaku je rekao da će teme biti iste i da je Zajednica srpskih opština neizbježna tema.\n"To znači da je diskusija o Zajednici neizbežna tema tokom ove runde pregovora u Briselu. Nisam optimista da će u ovoj fazi dijaloga biti postignut značajan napredak po bilo kom određenom pitanju", rekao je Çollaku.\nNaglasio je da se mogućnost postizanja konačnog sporazuma, koji bi trebao da rezultira uzajamnim priznanjem, čini veoma dalekim u ovoj fazi.


Trośkovi odlaganja Olimpijade veći od tri milijarde dolara?! | SIA\n02/12/2020 Dejan M. Andrić Olimpijada, Ostali sportovi, VESTI 0\nZvanični podaci su da je potrošeno 12,6 milijardi dolara, međutim, vladina revizija je prošle godine pokazala da će cifra biti verovatno duplo veća, a sve osim 5,6 milijardi dolara je javni novac\nOrganizatori Olimpijskih igara u Tokiju odbili su da komentarišu navode lokalnih medija da će troškovi jednogodišnjeg odlaganja Igara iznositi oko tri milijarde dolara.\nNHK i list Asahi su objavili da će za mere protiv virusa biti potrebno i dodatnih 100 milijardi jena, oko milijardu dolara. To uključuje troškove vakcina, brzo testiranje, kao i bezbroj drugih mera radi zaštite od korona virusa.\n„U procesu smo procene dodatnih troškova povezanih sa odlaganjem Igara zbog pandemije i zato u ovom trenutku ne možemo da komentarišemo nikakve detalje”, naveli su organizatori Olimpijskih igara u Tokiju.\nOvim komentarom organizatori nisu osporili nijedan od izveštaja.\nZvanični troškovi održavanja Olimpijskih igara u Tokiju su 12,6 milijardi dolara. Međutim, vladina revizija je prošle godine pokazala da će cifra biti verovatno duplo veća. Sve osim 5,6 milijardi dolara je javni novac.\nMeđunarodni olimpijski komitet (MOK) nedavno je saopštio da će pomoći pokrivanje troškova sa oko 650 miliona dolara.\nUniverzitet Oksford je ove godine objavio studiju u kojoj je naveo da će Igre u Tokiju biti najskuplje u istoriji Letnjih olimpijskih igara.\nMOK i organizatori mesecima pokušavaju da ubede sponzore i japansku javnost da Igre mogu bezbedno da se organizuju usred pandemije.\nPredsednik MOK Tomas Bah ovog meseca je posetio Tokio i tada je rekao da bi vakcina i brzi testovi na virus mogli da pomognu da se organizuju Olimpijske igre.\nOlimpijske igre trebalo je da se održe ovog leta u Tokiju, ali su pomerene na godinu dana zbog pandemije i trebalo bi da počnu 23. jula 2021. godine.\nJapan je relativno dobro kontrolisao pandemiju, ali je tokom poslednjih nekoliko nedelja zabeležen porast broja zaraženih.\nNa Olimpijskim i Paraolimpijskim igrama očekuje se učešće 15.400 sportista uz desetine hiljada sudija, zvaničnika, osoblja, važnih gostiju, sponzora, medija i emitera.\nOrganizatori u Tokiju najavili su seriju od 18 probnih događaja, koji će se održati od marta do maja. Zvaničnici Igara su saopštili da će četiri od 18 događaja uključiti sportiste iz inostranstva, i to u plivanju, gimnastici, ronjenju i odbojci.\nAtletski miting zakazan je za 9. maj na novom stadionu, ali je još nejasno da li će učestvovati i sportisti iz inostranstva. Nijednom događaju neće prisustvovati navijači iz inostranstva, potvrdili su organizatori, dok će određenom broju ljudi iz Japana biti omogućeno prisustvo.\nJapan je nedavno održao sportske događaje sa navijačima, pa je tako na bejzbol utakmici u Fukuoki prisustvovalo 19.000 ljudi na stadionu kapaciteta 38.000.


1.2014 Archives - Udruženje poslovnih žena Srbije\nUspešna poslovna godina u UPŽ Subotica i UPŽ Vranje\nUdruženje poslovnih žena Srbije i ove godine je radilo na unapređenju kvalitetne komunikacije, kao i na uspešnoj saradnji sa lokalnim udruženjima, ali i na njihovom međusobnom umrežavanju. To samo dokazuje da se mreža UPŽ Srbije širi i dobija na vrednosti i značaju. Rezultati uspešne komunikacije, kao i sumiranje rezultata protekle godine stigli su iz UPŽ […]\nPoslovni skup „Preduzetnički izazov – inicijativa, kreativnost, preduzetništvo“ u Valjevu\nPoslovni skup pod nazivom „Preduzetnički izazov – inicijativa, kreativnost, preduzetništvo“ održan je 25. decembara u Valjevu, u organizaciji Udruženja poslovnih žena „Eve“ i Instituta za održivi razvoj Poslovnog fakuleta Valjevo. Skup je bio posvećen, pre svega, afirmaciji preduzetništva mladih. Podsticaj za ovakav sadržaj skupa dali su studentsko-preduzetnički timovi koji su uključeni u realizaciju projekta „Takmičenje […]\nTakmičenje u inovacijama odličan model uspostavljanja preduzetničke kulture u Srbiji\nStudentski timovi iz programa UPŽ Srbije „Takmičenje u inovacijama“, koji podržava Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju – GIZ, predstavili su poslovne modele i saznanja stečena na projektu učenicima završnih razreda srednjih škola u Šapcu. Prezentacija se održala 23.decembra u okviru poslovnog skupa pod nazivom „Preduzetnički izazov – Moj poslovni model“, koji je organizovao Institut za […]\nOdržan IV redovan sastanak mentorskih parova u okviru projekta „Podstičemo žensko preduzetništvo u Srbiji“ u Beogradu\nU Beogradu je 22. decembra održan četvrti redovan sastanak mentorskih parova, u okviru projekta „Podstičemo žensko preduzetništvo u Srbiji“, koji je pordžan od Centra za internacionalna privatna preduzeća– CIPE, iz Vašingtona. Sastanak je bio odlična prilika da mentorski parovi iznesu svoja mišljenja u radu proteklih mesec dana, da analiziraju ostvarene rezultate na zadatim aktivnostima, i […]\nJoš jedna uspešna godina UPŽ Srbije\nUdruženje poslovnih žena Srbije je u prostorijama kompanije „The English book“ obeležilo završetak još jedne uspešne poslovne godine. Tradicionalni novogodišnji koktel Udruženja poslovnih žena Srbije održan je u prijatnoj atmosferi i uz prisustvo velikog broja članica UPŽ, kao i partnera, prijatelja i saradnika. Dr Sanja Popović Pantić, predsednica UPŽ Srbije, sumirala je postignute rezultate protekle […]\nZavršen ciklus obuka “Takmičenje u inovacijama”\nU Beogradu, od 16-18. decembra. 2014. godine, realizovan je treći i poslednji modul „Osnove razvoja biznis plana“ koji se sprovodi u okviru ciklusa obuka „Takmičenje u inovacijama“. Timovi iz Subotice, Valjeva i Beograda su zajedno sa trenerom Prof. Dr. Alexander Benlian i mentorka prošle teoriske osnove Lean startap metodologije i praktično je primenile u razvoju […]\nEEN radionica za članice UPŽ\nČlanice Udruženja poslovnih žena Srbije su 15. decembra učestvovale na radionici u Institutu „Mihajlo Pupin“. Radionica je organizovana u okviru projekta Evropska mreža preduzetništva (EEN), a tema je bila „Izvoz robe u EU – sastavljanje dokumentacije o preferencijalnom poreklu robe“. Pored članica UPŽ radionici su prisustvovali i drugi klijenti projekta EEN. Predavač je bila članica […]\nPredavanje predsednice UPŽ za studente Visoke turističke škole\nPredsednica UPŽ Srbije, dr Sanja Popović Pantić održala je 13. decembra za studente Visoke turističke škole iz Beograda predavanje na temu „Preduzetništvo kao opcija za karijerni razvoj i društveno liderstvo”. Nakon predavanja, dve studentkinje su se pridružile UPŽ, a dogovorena je i saradnja sa ovom obrazovnom ustanovom na projektnoj osnovi.\nKako postati uspešan- Ljiljana Karaklajić u razgovoru sa studentima Fefa\nČlanica UPŽ Srbije Ljiljana Karaklajić, vlasnica preduzeća „D Express“ održala je gostujuće predavanje studentima Fakulteta za ekonomiju, finansije i administraciju (FEFA). Predavanje gospođe Karakalajić na temu „Od javnog preduzeća do uspešnog preduzetničkog poduhvata“ još jedno je u nizu gostujućih predavanja koja će održati vlasnice uspešnih preduzeća, članice UPŽ Srbije na FEFA. Cilj ovih predavanja je […]\nOkrugli sto na temu „Socijalno preduzetništvo“ u Šidu\nČlanice Udruženja „Prve žena Srema“ iz Šida obeležile su 12. decembra svoju prvu godišnjicu rada i organizovale okrugli sto na temu „Socijalno preduzetništvo“, čiji cilj je bio da prisutne upozna sa novina koje donosi Zakon o socijalnom preduzetništvu i mogućnostima zapošljavanja u socijalnim preduzećima. Kao primer dobre prakse na okruglom stolu je predstavljeno preduzeće „Novitas […]