Po bolovanje i kod privatnog lekara - Uskoro novi Pravilnik o zdravstvenom osiguranju\nutorak, 11 januar 2011 09:53\nPacijenti koji se leče u privatnom zdravstvenom sektoru uskoro će moći od svojih lekara da dobiju uput za bolničko lečenje, za pregled kod specijaliste u državnom sektoru ili da otvore bolovanje. Iako su ove novine najavljivane za početak 2011. godine, u Republičkom zavodu za zdravstveno osiguranje (RZZO) listu "Blic" je rečeno da se trenutno radi na izmenama tog pravilnika i da će ova pogodnost za sve brojnije korisnike usluga privatnog sektora biti dostupna uskoro.\nPortparolka RZZO Sanja Mirosavljević kaže da izmene i dopune Pravilnika o načinu i postupku ostvarivanja zdravstvene zaštite predviđaju mogućnost da i privatnici koji potpišu ugovore sa RZZO ubuduće imaju pavo da šalju pacijente na bolovanje, bolničko lečenje i da propišu medicinsko-tehničko pomagalo, ali da ove dopune moraju da sačekaju dodatne konsultacije sa reprezentativnim sindikatima u zdravstvu i sa Lekarskom komorom Srbije.\n- I nama u RZZO je stalo da ova mogućnost što pre zaživi u praksi. Lekari iz privatne prakse koji potpišu ugovore sa RZZO dobiće nove identifikacione brojeve i biće podložni kontroli, kao što je slučaj i sa lekarima u državnom sektoru - objašnjava Sanja Mirosavljević.\nDa bi i privatnici mogli da pružaju ove usluge, uslov je da privatna zdravstvena ustanova sklopi ugovor sa RZZO. To, prema ovom pravilniku, mogu da urade poliklinike, domovi zdravlja, lekarske i stomatološke ordinacije, ali medicinski karton pacijenta ostaje u državnom domu zdravlja.\nNova pravila važe samo za lekare opšte prakse, pedijatre, ginekologe i stomatologe u privatnoj praksi. Troškove lečenja kod privatnika pacijenti će i dalje plaćati iz svog džepa, ali lekove, pomagala, specijalističke preglede ili bolničko lečenje u državnoj ustanovi za koju uput napiše privatnik pokriva zdravstveno osiguranje.\nPredstavnici privatnog zdravstvenog sektora kažu da ne vide razlog zašto ove novine još čekaju primenu. Prema rečima Svetlane Vukajlović, direktorke privatnog Doma zdravlja "Jedro", otezanjem primene ovog pravilnika gube samo pacijenti, i to mahom oni koji već najviše izdvajaju za obavezno zdravstveno osiguranje, ali se zbog komfora leče u privatnom sektoru.\n- Zbog neprimenjivanja ovog pravilnika ti pacijenti sada su dovedeni u situaciju da ako im treba bolovanje ili bolničko lečenje iz privatne ustanove gde se leče moraju da idu u državnu po taj uput, i to kod lekara koji ih verovatno vidi prvi put u životu. Ovo je potpuno nepotrebno jer na taj način ovi pacijenti samo prave dodatnu gužvu i to ne svojom voljom jer su se već opredelili za privatni sektor. Broj takvih pacijenata nije mali, a RZZO nije na gubitku kad ova uredba konačno zaživi - konstatuje Vukajlovićeva.\nSa ovim se slažu i u Savezu sindikata lekara i farmaceuta Srbije. Prema rečima predsednice dr Nevenke Dimitrijević, ovaj sindikat prvi je podržao Ministarstvo zdravlja u nameri da se uredi privatni sektor.\n- Podržavamo uključivanje privatnih ordinacija i klinika u zdravstveni sistem, jer je očigledno da država nema dovoljno kapaciteta da svim pacijentima obezbedi sve potrebne uslove za lečenje, pa je dobrodošlo uključivanje privatnika. Razloga za negodovanje nema, jer će slanje pacijenata na sekundarni i tercijarni nivo iz privatnih ordinacija imati višestruku korist. Pacijenti će imati mogućnost da sami izaberu način na koji žele da se leče i pod kojim uslovima. Biće manje gužvi u domovima zdravlja, jer oni koji čekaju za uput ili recept neće biti u redovima. Najvažnija korist je ta da pacijenti koji mogu ovako da finansiraju svoje lečenje nisu u obavezi da paralelno cirkulišu kroz privatne i državne domove zdravlja samo zbog pukog administriranja - smatra dr Dimitrijević i dodaje da ukoliko postoje bilo kakve nedoumice u tumačenju samog pravilnika, ovaj problem treba rešavati u hodu, a pacijentima omogućiti da se za svoj novac leče tamo gde im najviše odgovara.\nNjen stav je i da ova novina može da podstakne konkurenciju jer je, kako kaže, državni sektor zapostavio kvalitet i ovo može biti podsticaj nabolje.\nSve manje ljudi ide na bolovanje\nDok privatnici čekaju na pravo da upućuju na bolovanja, statistika o uzrocima odlaska na bolovanje već godinama ostaje nepromenjena. Najviše osiguranika nije išlo na posao zbog održavanja trudnoće, na drugom mestu su onkološki pacijenti, a na trećem mestu po brojnosti su oni koji su išli na bolovanje zbog bolesti lokomotornog sistema. Primetno je i da zbog straha od gubitka posla sve manje ljudi ide na bolovanja. Odlaske na bolovanja u trajanju do 30 dana plaća poslodavac, dok za duža odsustva sredstva izdvaja RZZO. Taj novac za 2009. godinu iznosio je skoro 5 milijardi dinara, dok je za prvu polovinu 2010. godine u tu svrhu utrošeno 1,3 milijarde dinara. Tokom 2009. godine pravo na bolovanje koristilo je 4% zaposlenih, a tokom prve polovine prošle godine godine samo 1,66% njih.\nPrava privatnih lekara\nKad zaživi novi pravilnik, privatnici će moći da:\nupute pacijenta na bolničko lečenje\nnapišu uput za specijalistu\npropišu medicinsko-tehničko pomagalo\n(Napomena: tekst je u potpunosti preuzet iz lista "Blic" od 10.01.2011.)\nU državnim firmama veća plata\nponedeljak, 10 januar 2011 10:36\nBeograd - U državnoj firmi se upola manje radi nego kod privatnika, a plata je 30 odsto veća nego u privatnoj firmi gde se dnevno u proseku radi više od sedam sati.\nKada se na to dodaju redovni doprinosi, manje stresa i mesec dana odmora, jasno je zašto je atraktivnije raditi kod države.\nPrema poslednjim istraživanjima CeSID-a, većina mladih bi volela državu za poslodavca.\n"Ljudi su spremni da se odreknu ako treba i veće plate zarad sigurnosti. Raditi u državnoj upravi znači i redovno dobijati platu i socijalno, penziono i zdravstveno osiguranje. Redukcija državne uprave je nešto neminovno, ali pitanje je kako će se to uraditi", kažu u CeSID-u.\nU Uniji poslodavaca Srbije (UPS) podsećaju da ljudi u mnogim opštinama i nemaju drugi izbor nego da priželjkuju posao u državnoj firmi.\n"Apsurd je to da nam je privreda u mnogim opštinama na jugu u takvom stanju da nema slobodnih radnih mesta van državnih firmi. Malo je uspešnih domaćih firmi van državnog sektora, sve je to na nivou stranih kompanija, dok ostale firme veoma loše posluju, pa su i plate loše", kaže Nebojša Atanacković, generalni sekretar UPS-a.\nOn dodaje da je država najodgovornija jer ne suzbija sivu ekonomiju, daje velike plate, a prodavala je firme lošim preduzećima koja sve češće smanjuju broj radnika.\nU Ministarstvu ekonomije, koje je među prvima insistiralo na smanjenju zaposlenih, podržavaju ideju da mladi ostaju u svojim mestima i da je baš zbog toga i pokrenut program podsticaja stranim investitorima da ulažu van Beograda. Praktično, država daje određena sredstva za svako novootvoreno radno mesto.\n"Svako, pa i mladi, biraju gde će raditi, ali naša je preporuka da posao traže u privatnom sektoru jer u državnoj upravi treba očekivati smanjenje broja zaposlenih", kažu u Ministarstvu ekonomije.\nPreuzeto sa www.24sata.rs\nBankarima najveće plate\nponedeljak, 10 januar 2011 10:32\nNovembarska plata u Srbiji 34.444 dinara. Zaposleni u finansijskom sektoru imali su u proseku 74.372 dinara.\nPROSEČNA zarada u Srbiji, isplaćena u novembru, iznosi 34.444 dinara, oko 325 evra, i prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u odnosu na oktobarsku, nominalno je veća za 0,1 odsto, odnosno za svega 22 dinara. A realno, kada se uračunaju troškovi života, manja je od oktobarske za 1,6 odsto.\nNa godišnjem nivou, u odnosu na isti mesec 2009, prosečna novembarska zarada u Srbiji porasla je za 9,1 odsto - veća je za 2.864 dinara.\n- Postojeći nivo zarada u Srbiji većim delom je posledica subvencija koje država daje društvenim i podržavljenim preduzećima i koje se većim delom slivaju u plate iznad ostvarene produktivnosti - kaže Saša Đogović, saradnik Institita za tržišna istraživanja. - To znači da bi plate bile još niže da ne postoji direktna državna intervencija, čime se slika veštački poboljšava.\nGDE JE TANKO\nNAJNIŽE plate i ovog meseca primili su radnici u proizvodnji radio i TV komunikacione opreme, svega 13.438 dinara, a po 2.000 više primili su zaposleni u preradi drveta - 15.154. Prosek konfekcionara iznosi 16.656, obućara 20.135, a tekstilaca 21.856 dinara.\nĐogović smatra da suštinskog rasta prosečnih zarada nema bez stabilnog poslovnog ambijenta, koji bi privukao nove strane investicije u proizvodnju, posebno onu izvozno orijentisanu.\nNajveću platu prošlog meseca primili su stanovnici Kosjerića - 61.793, a oko 4.000 dinara manje zaradili su žitelji Surčina, sa prosekom od 57.663 dinara. Na listi dobro plaćenih su i Novobeograđani, čije su novembarske koverte bile prosečno 51.194 dinara.\nPlate veće od republičkog proseka imaju i Vrščani (46.218), Novosađani (39.631), kao i Apatinci sa novembarskih 37.100 dinara, koliko su prosečno zaradili i građani Požarevca. Zaposleni u Pećincima prošlog meseca kući su odneli po 40.000 dinara.\nU novembarskoj koverti stanovnika Vladičinog Hana bilo je svega 16.885, a po 2.000 dinara više primili su građani Bele Palanke i Gadžinog Hana.\nNajveći broj prosečnih plata u Srbiji je u rasponu od 24.000 do 29.000 dinara. To je slučaj u Topličkom, Jablaničkom, Pirotskom, Niškom, Rasinskom, Mačvanskom i Raškom okrugu. Pored grada Beograda, gde je prosek 42.706 dinara, samo još dva okruga u Srbiji zarađuju više od republičkog proseka - Južnobanatski (35.852) i Južnobački okrug (36.724).\nNajbolje plaćeni radnici prošlog meseca bili su zaposleni u finansijskom sektoru. Bankari su tako kući odneli, u proseku, 74.372 dinara, gotovo šest puta više od najniže zarade u zemlji. Na listi najbolje plaćenih radnika su i oni koji rade u komorama i raznim organizacijama na bazi učlanjenja, kao i duvandžije, koje su prošlog meseca primili oko 68.500 dinara. Slede radnici u vazdušnom saobraćaju, kojima se u koverti za mesec dana „nakupilo“ po 67.254 dinara.\nPreuzeto iz Novosti www.novosti.rs od 25.12.2010.\nInspekcija kontroliše mobing\npetak, 24 decembar 2010 09:15\nMinistarstvo rada i socijalne politike je uz podršku Kancelarije UN za ženska prava, obučilo inspektore širom Srbije da primenjuju novi Zakon o ravnopravnosti polova i Zakon o zabrani zlostavljanja na radu.\n- Inspektori će kontrolisati dokumentaciju preduzeća kako bi otkrili da li su zaposleni većinom muškarci ali i međuljudske odnose. Proveravaće i da li su za isti posao u nekoj firmi žene manje plaćene ili na drugi način diskriminisane - kaže Predrag Peruničić, direktor Inspektorata za rad.\nKada se uoče nepravilnosti poslodavcu će stići rešenje koje ga obavezuje, da greške ispravi. Ako odbije, biće pokrenut postupak.\nStarosna granica za penziju\nsreda, 22 decembar 2010 09:47\nOd 1. januara 2011. godine žene će moći da se penzionišu najmanje 15 godina radnog staža i 60 godina života, dok će za muškarce uslov biti 15 godina staža i 65 godina života.\nStarosna granica za odlazak žena u penziju od 2011. godine, kako je predloženo izmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju o kojima će ove nedelje raspravljati Skupština Srbije, povećavaće se za četiri meseca godišnje sve do 2019. godine.\n- Od 2020. do 2023. ta granica će se pomerati za po šest meseci godišnje, tako da će od 2023. uslov za sticanje penzije biti 58 godina starosti za žene i muškarce, s tim što će drugi uslov za žene biti 38 godina staža, a za muškarce 40 godina - objasnila je pomoćnica ministra za rad i socijalnu politiku Radina Todović.\nNovina je, kako je dodala, da se od 2013. godine pomera granica potrebnog staža za žene, za po četiri meseca godišnje sve do 2022, kako bi se radni staž uvećao sa minimalanih 35 na 38 godina.\nTodović je istakla da nije menjana zakonska odredba po kojoj i žene i muškarci uslov za penziju stiče sa 40 godina radnog staža, bez obzira na godine života.\nTakođe, odustalo se od namere da se starosna granica za žene pomeri na 65 godina života.\nU predlogu izmena zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju najniža penzija ne sme da iznosi manje od 27 odsto prosečne neto zarade, bez poreza i doprinosa.\n- Najniža penzija sada iznosi 32% prosečne zarade, takođe bez obračunit poreza i doprinosa - kazala je Todović.\nOna je podsetila da sve penzionere očekuje povećanje zarada za dva odsto, od decembarskog čeka koji će im biti isplaćen u januaru.\nTodović je navela i da će najniža penzije od januarskog čeka biti dodatno povećane za jedan odsto, a poljoprivredni penzioneri treba da očekuju povišicu od osam procenata.\nU aprilu je predviđeno usklađivanje penzija prema kretanju potrošačkih cena u predhodna tri meseca. Oktobarske penzije biće usklađene sa kretanjima potrošačkih cena u prethodnih šest meseci, a ukoliko bruto društveni proizvod u 2010. bude pozitivan oktobarski čekovi penzionera biće uvećani i za pola procenta tog rasta.\nPredstavnici sindikata koji su bili nezadovoljni ranijim predlogom izmena zakona o penzijama, tvrde da je novim izmenam izneveren sporazum o penzijama postignut sa predstasvnicima Vlade početkom novembra.\nOni navode da je dogovor bio da se ne povećavaju godine starosti potrebne za odlazak žena u penziju.\nutorak, 21 decembar 2010 15:06\nNovogodišnji praznici praznovaće se tri dana - 1., 2. i 3. januara.\nPrema zakonu o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji, Nova godina je državni praznik i praznuje se 1. i 2. januara. Ovim zakonom propisano je i da ukoliko jedan od dana kada se praznuje državni praznik pada u nedelju, ne radi se prvog narednog radnog dana. S obzirom na to da 1. i 2. januar 2011. godine padaju u subotu i nedelju, ne radi se u ponedeljak, 3. januara.\nSaglasno navedenom zakonu, prvi dan Božića - 7. januar je verski praznik i neradni dan.\nNezaposlenost u Srbiji, novembar 2010.\nutorak, 21 decembar 2010 11:56\nU novembru 2010. godine registrovano je 722.142 lica na evidenciji NSZ. U odnosu na prethodni mesec, broj nezaposlenih je povećan za 4.639 lica ili za 0,65%. Broj nezaposlenih na evidenciji je, u odnosu na novembar 2009. godine (723.350 lica), smanjen za 1.208 lica.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, iz Ankete o radnoj snazi, iz aprila 2010. godine (realna nezaposlenost), stopa nezaposlenosti je 19,2% (stanovništvo staro 15 i više godina), a broj nezaposlenih lica je 573 hiljada.\nNajveće učešće u registrovanoj nezaposlenosti, posmatrano prema godinama starosti, imaju lica od 25 do 29 godina (13,22%), zatim lica od 30 do 34 godine (12,44%), od 35 do 39 godina (11,98%), od 45 do 49 godina (11,85%), od 50 do 54 godina (11,81%) i lica od 40 do 44 godina (11,63%).\nNajveće učešće u registrovanoj nezaposlenosti, prema broju registrovanih nezaposlenih, ima region Šumadije i Zapadne Srbije (32,53%), region Vojvodine (27,16%), region Južne i Istočne Srbije (26,36%), Beogradski region (13,06%) i region Kosovo i Metohija (0,90%).\nIzvor: Nacionala Služba za zapošljavanje\nOslobadjanje od plaćanja doprinosa\nutorak, 21 decembar 2010 11:46\nŠta je oslobađanje od plaćanja doprinosa po članu 45. 45a i 45b Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje\nPoslodavci koji žele da zaposle lica koja pripadaju posebnim kategorijama nezaposlenih imaju pravo na oslobađanje od plaćanja doprinosa na obavezno socijalno osiguranje, koji se plaćaju na osnovicu, odnosno na teret sredstava poslodavca, po članu 45., 45a i 45b Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, odnosno imaju tzev. olakšice kod plaćanja doprinosa.\nUslovi za ostvarenje prava na olakšicu\nPravo na olakšicu kod plaćanja doprinosa se ostvaruje ukoliko se zapošljavaju sledeće kategorije nezaposlenih lica:\nlica starija od 50 godina koja su:\nkorisnici novčane naknade ili\nprijavljena najmanje 6 meseci bez prekida na evidenciji NSZ, pre zasnivanja radnog odnosa.\nlica starija od 45, a mlađa od 50 godina koja su:\npripravnici koji su:\nu statusu pripravnika u skladu sa članom 47. Zakonom u radu,\nmlađi od 30 godina,\nna evidenciji Nacionalne službe, pre zasnivanja radnog odnosa.\nlica mlađa od 30 godina koja su:\nprijavljena najmanje 3 meseca bez prekida na evidenciji NSZ, pre zasnivanja radnog odnosa\nmlađa od 30 godina na dan zaključenja ugovora o radu.\nNezaposleno lice sa invaliditetom za koje se odgovarajućom pravno-medicinskom dokumentacijom dokaže invalidnost, za period od 3 godine od dana zasnivanja radnog odnosa tog lica.\nDokumentacija za ostvarenje prava na olakšicu\nONSZ - za lica preko 45, odnosno 50 godina\nONSZ- P - za pripravnike\nONSZ- M - za lica mlađa od 30 godina\nONSZ- I - za osobe sa invaliditetom.\nUz ONSZ obrasce, poslodavac je u obavezi da dostavi i sledeću prateću dokumentaciju:\nIzvod iz evidencije nezaposlenih lica NSZ, odnosno Uverenje\nKopiju prijave o zasnivanju radnog odnosa (Obrazac E-3),\nOdgovarajuću pravno - medicinsku dokumentaciju o invalidnosti, za osobe sa invaliditetom,\nRešenje o registraciji i po potrebi, drugu neophodnu dokumentaciju.\nPoslodavac koji zapošljava pripravnike ili lica mlađa od 30 godina dostavlja i Obrazac PP OD na dan 01.09.2006.godine, kao i za mesec, koji predhodi mesecu u kome se zasniva radni odnos sa licem, za koje se traži korišćenje olakšice.\nUkoliko je poslodavac registrovan nakon 01.09.2006. godine, potrebno je da dostavi PP OD za mesec isplate prve zarade za prvo zaposleno lice (ne računajući osnivača/e,) kao i PP OD za mesec, koji prethodi mesecu u kome se zasniva radni odnos sa licem za koje se traži korišćenje olakšice.\nMesečne obaveze poslodavca po osnovu ostvarenog prava na olakšicu\nPoslodavac podnosi Nacionalnoj službi za zapošljavanje, nakon isplate zarade za novozaposleno lice po članu 45., 45a i 45b INSZ obrasce, na osnovu kojih se vrši isplata doprinosa i to:\nINSZ - za lica starija od 45, odnosno 50 godina\nINSZ-P - za pripravnike\nINSZ-M - za lica mlađa od 30 godina i\nINSZ-I - za osobe sa invaliditetom.\nPrava i obaveze poslodavaca nakon ostvarivanja prava na olakšicu\nPoslodavac koji zaposli lice starije od 50 godina ima:\npravo na oslobađanje od plaćanja doprinosa (100%), koji se plaćaju na osnovicu, odnosno na teret sredstava poslodavca, u periodu od 2 godine od dana zasnivanja radnog odnosa i\nobavezu zadržavanja lica u radnom odnosu 3 godine nakon isteka olakšice.\nPoslodavac koji zaposli lice starije od 45, a mlađe od 50 godina ima:\npravo na oslobađanje od plaćanja doprinosa koji se plaćaju na osnovicu, odnosno na teret sredstava poslodavca umanjenih za 80% u periodu od 2 godine od dana zasnivanja radnog odnosa,\nPoslodavac koji zaposli pripravnika ima:\npravo na oslobađenje od plaćanja doprinosa (100%), koji se plaćaju na osnovicu, odnosno na teret sredstava poslodavca, u periodu od 3 godine od dana zasnivanja radnog odnosa i\nPoslodavac koji zaposli lica mlađa od 30 godina ima:\npravo na oslobađanje od plaćanja doprinosa (100%) koji se plaćaju na osnovicu, odnosno na teret sredstava poslodavca u periodu od 2 godine od dana zasnivanja radnog odnosa,\nobavezu zadržavanja lica u radnom odnosu 2 godine nakon isteka olakšice.\nPoslodavac koji zaposli lice sa invaliditetom ima pravo na oslobađanje od plaćanja doprinosa (100%) za obavezno socijalno osiguranje, na osnovicu, odnosno na teret poslodavca, u trajanju od 3 godine dana zasnivanja radnog odnosa.\nGubitak prava na olakšicu\nPoslodavac gubi pravo na oslobađanje od plaćanja doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za novozaposlena lica u sledećim situacijama:\n-ukoliko licu starijem od 45, odnosno 50 godina prestane radni odnos (voljom poslodavca), odnosno ukoliko radni odnos prestane voljom zaposlenog (pod uslovom da poslodavac nije izvršio zamenu tog lica u roku od 15 dana):\n-u toku trajanja olakšice,\n-u narednom periodu od 3 godine posle isteka prava na oslobađanje od doprinosa.\n-ukoliko poslodavac, koji koristi olakšicu po osnovu čl.45a, smanji broj zaposlenih (u odnosu na broj zaposlenih na dan 01.09.2006.godine, uvećan za novozaposlena lica za koja ostvaruje olakšicu), osnosno ne izvrši adekvatnu zamenu tog lica:\n-u toku trajanja olakšice ili\n-u narednom periodu od 3 godine (za pripravnike), odnosno 2 godine (za mlađe od 30 godina)\n-Ukoliko dođe do prestanka rada poslodavca njegovom voljom\n-Ukoliko poslodavac odustane od olakšice, a lice je i dalje u radnom odnosu\nPreuzeto sa sajta Nacionalne Službe za Zapošljavanje\nutorak, 21 decembar 2010 11:42\nŠta je subvencija za otvaranje novih radnih mesta\nSubvencija za otvaranje novih radnih mesta odobrava se poslodavcima koji otvaraju nova radna mesta radi zapošljavanja nezaposlenih lica prijavljenih na evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje, na osnovu Javnog poziva.\nZa svako novozaposleno lice, odobrava se jednokratni iznos od:\n160.000 dinara u najnerazvijenijim opštinama;\n130.000 dinara u nerazvijenim opštinama;\n80.000 dinara u ostalim opštinama.\nBroj zaposlenih nije, u poslednja tri meseca koji prethode mesecu u kome je podnet zahtev, smanjivan, osim u slučaju normalne fluktuacije zaposlenih;\nNad poslodavcem nije pokrenut stečajni, odnosno likvidacioni postupak;\nPoslodavac uredno izmiruje obaveze po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za zaposlene za poslednja tri meseca koji prethode mesecu u kome je podnet zahtev;\nPodnosilac zahteva, nad kojim je bio vođen stečajni postupak i kod koga je usvojen i u celini izvršen plan reorganizacije uspešno posluje najmanje 12 meseci;\nPodnosilac zateva, koji je kupio privredni subjekt nad kojim je okončan postupak stečaja ili likvidacije, uspešno poslovao najmanje 12 meseci od dana kupovine;\nNezaposleni, za koga se traži subvencija i koji je predhodno bio u radnom odnosu kod poslodavca, podnosioca zahteva, je na evidenciji nezaposlenih lica najmanje 6 meseci.\nUkoliko se odobri subvencija za otvaranje novih radnih mesta pristupa se zaključenju ugovora uz koji se prilaže sledeća dokumentacija:\nZahtev sa biznis planom;\nFotokopija rešenja nadležnog organa o upisu u registar;\nPotvrda o prometu na tekućem računu poslodavca za poslednja tri meseca koji prethode mesecu u kome je podnet zahtev;\nPoreska prijava o obračunatim i plaćenim doprinosima za obavezno socijalno osiguranje na zarade/naknade, za poslednja tri meseca koji prethode mesecu u kome je podnet zahtev overen od strane Poreske uprave;\nZavršni račun za godinu koja prethodi godini u kojoj se podnosi zahtev za programe kojima se zapošljava 5 i više lica, overen od strane Narodne banke Srbije (ovo ograničenje se ne odnosi na podnosioce zahteva koji u trenutku zaključenja ugovora dostave bankarsku garanciju);\nProgram za rešavanje viška zaposlenih sa predlogom mera za rešavanje viška i spiskom viška zaposlenih ukoliko se programom zapošljavaju lica kod drugog poslodavca.\nDokaz o zasnivanju radnog odnosa na nedoređeno vreme za lica koja se zapošljavaju (ugovor o radu i prijava na obavezno socijalno osiguranje);\nOdgovarajuće sredstvo obezbeđenja ugovornih obaveza;\nFotokopija kartona deponovanih potpisa.\nObaveze nakon potpisivanja ugovora\nNakon potpisivanja ugovora u obavezi ste da:\nZasnivate radni odnos, odnosno zaključujete ugovor o radu sa nezaposlenim licem u skladu sa zakonom, na neodređeno vreme, sa punim radnim vremenom, u trajanju od najmanje 24 meseca od dana zasnivanja radnog odnosa;\nRedovno uplaćujete doprinose za obavezno socijalno osiguranje i dostavljate dokaze o uplati doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za lica iz ugovora.\nZakon o računovodtsvu i reviziji\nutorak, 21 decembar 2010 11:25\nZakon o racunovodstvu i reviziji.pdf\nBroj zaposlenih/ nezaposlenih u Srbiji\nutorak, 07 decembar 2010 15:48\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u Republici Srbiji je u avgustu 2010. godine bilo 1.806.186 zaposlenih lica, od toga 1.350.820 u preduzećima, ustanovama, zadrugama i organizacijama i 455.366 privatnih preduzetnika i zaposlenih kod njih. Broj zaposlenih u odnosu na prethodni mesec smanjen je za 0,27% ili za 4.832 lica, a u odnosu na isti period prethodne godine, za 4,24% ili za 80.071 lice.\nStopa zvanično registrovane nezaposlenosti u avgustu iznosila je 26,21%.\nNa kraju septembra 2010. Godine registrovano je 809.595 lica koja traže zaposlenje, od čega 438.561 žena (54,17%).\nNajveće učešće u registrovanoj nezaposlenosti, posmatrano prema godinama starosti, imaju nezaposlena lica od 25 do 29 godina (13,20%), a zatim lica od 30 do 34 godine (12,50%).\nNa kraju septembra 2010. godine najveće učešće lica koja traže posao u ukupnom broju nezaposlenih zabeleženo je u Beogradu (13,18%).\nPravilnik o obračunavanju doprinosa sa osobe sa invaliditetom\nčetvrtak, 02 decembar 2010 10:27\nPravilnik o obraunavanju doprinosa za lica sa invaliditetom.pdf


Kosovsko raskršće - Nikola Samardžić - Peščanik - Dev\nKosovo je nakon NATO intervencije 1999. postalo nezavisno od Srbije. Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti pripalo je upravi UN, dok je Srbija vremenom uspela da uspostavi delimičan neposredan uticaj na području severno od Ibra sa severnim delom Kosovske Mitrovice. Nastao u pregovorima o budućem državnom statusu Kosova, plan Martija Ahtisarija, naročitog predstavnika generalnog sekretara UN, potekao iz posredovanja Kontakt grupe pod pokroviteljstvom UN, predvideo je neku vrstu kompromisa. Inače Beograd i Priština, usredsređeni na radikalizovano stanje unutrašnje politike, nerado pominju pomirljivu prirodu tog dokumenta. Budući da je Ahtisarijev plan iskoristio prostor između očekivanja Albanaca da im se prizna puna nezavisnost, i zahteva zvanične Srbije za povratkom suvereniteta koji bi prepustio teritorijalnu autonomiju kosovskim Albancima, koja ne bi podrazumevala njihovo učešće u republičkoj administraciji. U tom smislu, naročito, Ahtisarijev plan ne odgovara dominantnoj srpskoj i albanskoj kosovskoj politici. Kojoj su verovatno zajednički nesklonost sporazumevanju i prezir u odnosu na vrednosti demokratske kulture.\nAhtisarijev plan između ostalog podseća da se i intervencija iz 1999. okončala kompromisom koji je konačni državni status Kosova prepustio odlučivanju u Savetu bezbednosti UN. Sve izrazitije razlike SAD i EU i Rusije, koje su se produbljivale u vremenu koje je nastupilo, to odlučivanje učinile su malo izvesnim. SAD su evropska pitanja unutrašnje politike i bezbednosti preneli na EU, gotovo u potpunosti. Nova autoritarna politika Rusije upotrebila je pregovore o budućnosti Kosova kako bi u Srbiji, koja se jedina u regionu koleba u odnosu na svoju evropsku budućnost, podstakla antievropska osećanja. Kohabitacija, u Srbiji, Tadića i Koštunice, koja je potonula u saglasje s radikalskom opozicijom, postala je postrana osnova ruskim interesima. Ubistvo prvog demokratskog premijera dr Zorana Điniđića zaista je odvelo Srbiju na antievropsku i antidemokratsku stranputicu. I dok je negde od vremena ubistva novinarke Ane Politkovskaje, kojom je najavljeno potpuno gušenje kolebljive i nejake demokratije u Rusiji, predsednik Putin počeo da se, u Srbiji, promalja u svetlosti obnovljene slavjanofilske mitologije, zvanična Srbija se počela sama podmetati nudeći svoju teritoriju, ekonomiju i kulturu kao neprijateljsku enklavu u evropskom okruženju.\nI kao da je, kad se prelama na Kosovu, svaka politika neuspešna. Prvo je propala namera Rusije, time i Srbije, da se oko Kosova izazovu podele, u stavovima i odlukama, u samoj EU. Naročito je rusko uplitanje tu zamisao izvelo do njene suprotnosti. Slično tome, Rusija je pretnjom vetom u SB, i blokiranjem donošenja nove Rezolucije koja bi međunardonopravni status Kosova približila stvarnosti, samu sebe izolovala iz procesa odlučivanja koji će se odvijati bez obzira na neodlučnost u vrhu svetske politike.\nBudući status Kosova jedno je od pitanja te politike koje je ukazalo na njeno ozbiljno raslojavanje. Liberalne demokratije suočavaju se sa sve odlučnijom opstrukcijom Kine i Rusije kao stalnih članica, i antidemokratskog karaktera neke od budućih nestalnih članica SB UN. Zasad je izvesno da, u takvoj odnosu snaga, SB UN neće opozvati Rezoluciju 1244 koja je priznala načelni suverenitet Srbije (takadanje SRJ) i uspostavila Misiju UN (UNMIK). Niti će odobriti Ahtisarijev plan koji predviđa uslovnu nezavisnost Kosova. U SB nema ni saglasnosti o autorizaciji misije EU koja bi plan primenila.\nKosovo je, ipak, samo simbilična tačka razlaza svetske politike. Kosovski presedan biće, pri tom, uobičajena etapa u budućem razvoju međunarodnog prava, koje ponekad u sebe uključuje naročite slučajeve, poput kosovskog, ali i važno raskršće koje će međunarodne odnose, sa globalnog odlučivanja, vratiti u sfere nesporednih interesa, tamo gde se oni mogu ostvariti. U političkom, institucionalnom i bezbednosnom domenu EU će, uz podršku SAD, najverovatnije primeniti Ahtisarijev plan na velikom delu kosovske teritorije. Pitanje je da li će biti uspostavljena i koliko će trajati podela Kosova, kojom će Srbija možda pokušati da kompenzuje gubitak pokrajine u celini. Na drugoj strani, koliko će snažni i uporni biti pritisci evropeizaciji kosovskog tradicionalnog društva, uključujući autoritarnu politiku, nacionalizam i organizovani kriminal. I u kojoj meri će se preostali Srbi i kosovske manjine integrisati u kosovsko društvo. Takođe se može pretpostaviti da će odluke EU imati pravnu snagu na osnovu jedinstvene evropske politike, koja je u toku usaglašavanja i u odnosu na kosovski presedan, i na podršci saveznika, pre svega SAD. EU će u tom smislu postati neka vrsta novog, alterntivnog domena međunarodnog prava, privremeno potisnutog, opstrukcijom Rusije, iz SB UN.\nKosovsko pitanje bilo je pokretač, i postalo poslednja etapa raspada Jugoslavije. Nimalo slučajno, budući status Kosova i odjeci tog procesa ostaviće dubok trag u regionu. Institucionalni i bezbednosni karakter buduće kosovske administracije biće određen, između ostalog, stavovima zvanične Srbije. Kosovska napetost, podvučena tokom pregovora obeleženih nepostojanjem jedinstva u stavovima posredničke trojke, odrazila se u susedstvu. Kao neka vrsta kolateralne štete, pojavile su se albanske napružane grupe u severnoj Makedoniji. Dok su trajali neposredni pregovori, Beograd i Moskva su pokušali da iskoriste kako bi destabilizovali region, pre svega Bosnu i Hercegovinu. Beograd i Priština iskoristili su priliku da ukažu na svoje prekogranične uticaje. Republika Srpska napustila je pregovore o reformi centralnih institucija Bosne i Hercegovine. U jednom renutku osetila se pretnja daljem sprovođenju Dejtonskog mirovnog sporazuma i jedinstvu zemlje. Kosovski presedan se u zvaničnim beogradskim krugovima, uključujući premijera, počeo tumačiti u svetlosti budućih istovetnih prava Republike Srpske, mada je Srbija potpisnica Dejtonskog sporazuma. Republika Srpska ipak nije nastavila da se određuje u smislu budućeg ostvarenja takvog načela, otkrivajući da u njoj ne postoji spremnost na takvu pustolovinu koja bi je udaljila od evropskih integracija i uvukla u prostor nove izolacije, naročito zapadni deo s Banjalukom. Ali je Rusija osporila pravo visokog predstavnika da u BiH rukovodi procesom evropskih integracija.\nPregovori Beograda i Prištine, okončani 9. decembra, prepustili su međunarodnopravni okvir odnosima Vašingtona i Moskve, da bi institucionalnu brigu, u stvari protektorat nad Kosovom, preuzela EU. Pošto je posrednička uloga trojke iscrpljena, na samitu Evropske unije 14. decembra doneta je odluka da se na Kosovo uputi civilna misije EU koja bi zamenila UNMIK. Nadgledana nezavisnost, predviđena Ahtisarijevim planom, podrazumeva obezbeđivanje vladavine prava i primenu Evropske bezbednosne i odbrambene politike (ESDP), i uspostavljanje Međunarodne civilne službe (ICO). Generalni sekretar UN je s Briselom u saglasnosti da misija EU zapravo radi na daljoj primeni Rezolucije 1244, ali je, kako bi se taj odnos konkretizovao, zbog protivljenja Rusije, neophodno usaglašavanje stavova svih članica EU. Premijer Srbije Vojislav Koštunica odgovorio je da je dolazak misije EU nelegalan i suprotan Rezoluciji 1244, založivši se za nastavak pregovora.\nBudući da je albanska kosovska strana odbila da dalje pregovara, preostalo je da NATO, UNMIK i kosovske institucije donesu bezbednosni plan koji bi obezbedio mirnu tranziciju na osnovama Ahtisarijevog plana. U tom smislu je izvesna institucionalna nestabilnost, dvovlašće na Kosovu kao evropskom protektoratu, i nejasan međunarodni položaj. Nepristajanje Srbije da istovremeno uđe u roces svoje evropske integracije i sa EU sarađuje u smsislu ostvarenja svojih interesa na Kosovu, onemogućiće pristup Kosova međunarodnim institucijama a Srbiju vratiti u politku izolacionizma. Opstrukcija Rusije čini protektorat EU donekle ilegalnim, zaoštrava odnose u SB. Najzad, ispostavilo se da SAD, EU i NATO nisu u stanju da na nivou UN institucionalizuju politiku prema Kosovu koju su poveli 1998. i 1999, a da Rusija dovodi u pitanje svoj spoljnopolitički uticaj koji ne proističe neposredno iz energetske ili ucenjivačke moći.\nZvanična Srbija vratila se na političke vrednosti prethodnog režima. Predsednik SPS Ivica Dačić se o tome otvoreno izjasnio, komentarišući predlog Rezolucije Skupštine Srbije o Kosovu koja je usvojena većinom glasova 26. decembra 2007: “Rezolucija je verifikacija svega onoga što je državno rukovodstvo radilo pre 2000. godine”; “Kada vidim sve ovo što ste napisali, nije mi jasno zašto ste nas uopšte rušili.”\nNova kosovizacija srpske politike odigrala se u okvirima nedovršene države, usporene tranzicije, i nedostatka političke potrebe za suočavanjem s najnovijom prošlošću. Nisu reformisane obaveštajne službe koje su organizovale i sprovele ubistvo prvog demokratskog premijera. Nisu se odigrale denacifikacija, demilitarizacija, denacionalizacija i decentralizacija. Dominantni slojevi u vlasti i opoziciji ostali su složni u odnosu na ključna pitanja, poput budućnosti Kosova, Crne Gore, celovitosti Bosne i Hercegovine, uzajamne uloge Haškog tribunala i srpskog društva. Novi ustav, nastao iz kompromisa dominantnih elita, čiji važni slojevi u sebi nose zločinačku i kriminalnu prošlost, Srbiju je ostavio kao autoritarnu, centralizovanu i nedovršenu državu. U spoljnoj politici grotesknu i neefikasnu.\nNa stvarnost u kojoj od 21. decembra više od 400 miliona Evropljana živi i slobodno se kreće u šengenskoj zoni koja obuhvata 24 zemlje bez kontrole na unutrašnjim granicama,\nSrbija je deklaracijom skupštinske većine uslovila, priznanjem sopstvene celovitosti, potpisivanje Sporazuma o asocijaciji i stabilizaciji, koji je već “parafirala”. Time s opredelila u smislu izolacije i zaoštravanja odnosa sa EU, uključujući sve svoje susede koji su ervopski opredeljeni, a Kosovo i svoje kosovske interese prepustila neizvesnosti zamrznutog konflikta. Na drugoj strani, EU je, pred potrebom da je integriše, kako se u regionu ne bi opterećivala Srbijom kao teritorijalnom i institucionalnom preprekom, i pretnjom stabilnosti i bezbednosti, ostala suočena s primenom kiparskog presedana, ali i nuždom da u srpskom političkom društvu podstiče one snage koje smatra demokratskim, ili manje zloćudnim i više sklonim saradnji. Inače se kiparski presedan ne odnosi samo na celovitost teritorije, dok je severni Kipar i dalje pod turskom okupacijom. I Kipar i Grčka, potom i Rumunija i Bugarska, uključeni su u evropske integracije, bez obzira na ivezne praznine i nedostatke u institucionalnom domenu i demokratskim kapacitetima.\nKako, bez obzira na nepostojanje dogovora u SB, zvanična Srbija ne može da računa na ozbiljno pogoršanje odnosa SAD, EU i Rusije, njoj je zasad preostalo da, na osnovu modela iz devedesetih, pre svega manipuliše kosovskim Srbima. Beograd je pozivanjem Srba na bojkot kosovskih izbora 17. novembra 2007. još jednom osporio legitimitet kosovskih institucija, a većinu u srpskoj zajednici ostavio u praznom institucionalnom i političkom prostoru. Na Kosovu južno od Ibra, u enklavama, time je stvorena mogućnost da se pokrene poslednji srpski egzodus, i time dovedu do usijanja nacionalna osećanja i strasti, naročito ukoliko pojedine grupe u albanskoj zajednici, uključujući naoružane bande, ili srpske službe bezbednosti, budu namerno izazivale pritiske i nasilje. Na severnom Kosovu Srbija je u međuvremenu utvrdila svoje paralelne institucije. Zaustavljanje evropskih integracija, spoljnopolitički oslonac na Rusiju i netransparentan priliv ruskih ulaganja, takođe su simptomi nove antidemokratske politike i njene putinizacije.\nU takvom osvetljenju, neuspeh direktnih pregovora Beograda i Prištine nije potekao samo iz suviše međusobno udaljenih stavova. Beograd je zadržao etničku i kulturnu distancu u odnosu na kosovske Albance, nije ih pozvao na zajedničko odlučivanje o novom ustavu, a kosovske Srbe prisilom ostavio izvan kosovskih institucija, kažnjavajući neposlušne, kad je to bilo moguće. Na isti način, Priština nije spela da, u odnosu prema pregovorima i srpskoj zajednici, uverljivo potvrdi svoja evropska opredeljenja. Albanske političke partije imale su koristi od srpskog bojkota, a albanski ekstremisti ukazali da su spremi da iskoriste svaku priliku u kojoj bi vladajuća koalicija u Prištini iskazala nedovoljno odlučnosti ili snage. Ponovo su se organizovale, u Srbiji i na Kosovu, paravojne jedinice, mada, zasad, samo kao farsa koja podseća na nedavnu prošlost. Radikalni nacionalizam zatrovao je omladinu na obe strane. Albanski kosovski i srpski mediji drugu stranu označavaju ekstremističkom u svakom smislu. Preti se nasiljem. Ministar spoljnih poslova Srbije podsetio je da bi bilo “teško očekivati …neprekinut protok robe i usluga” u slučaju jednostranog proglašenja nezavisnosti. Nova kosovska vlada imaće teškoće da objasni odlaganje nezavisnosti duže od prve četvetine 2008, i mogla bi se izložiti izazovima oružanih grupa.\nKosovo je postalo globalno i regionalno raskršće. Srpska nacionalna mitologija je, u tom smislu, pokazala nesumnjivu sposobnost dalekog predviđanja. Na samom pragu institucionalne i kulturne evropeizacije, raspolućeno je srpsko političko društvo. Podvučene su sve albansko-srpske razlike, tradicionalne i indukovane: obostranog doživljaja prošlosti i kolektivnog identiteta, razumevanju međunarodne politike, oživljeni su stari mentaliteti i predrasude, etničke, rasne, bezbednosne. Svaka od strana doživaljava onu drugu kao arhetipski manje vrednu i opasnu. U svetskoj politici, igledno je da će rezolucija 1244 ostati na snazi, i postaviće se pitanje na koji će način SAD, Rusija, EU, NATO i Generalni sekretar UN biti politički opredeljeni da rezoluciju smatraju pravnim osnovom evropske misije. Rusija je u stanju da zaustavi pokušaj povlačenja rezolucije 1244, ali ne i reinterpretaciju koja Generalnom sekretaru UN dopušta da na Kosovu pošalje novu misiju. Inače rezolucija 1244 ne garantuje trajni suverenitet Srbije nad Kosovom, nego ga ograničava do nove rezolucije koja će odrediti konačni status. Na taj način će nezavisnost Kosova ući u međunarodno pravo, koje se sastoji i od presedana, po samom osnovu priznanja na koje se budu odlučile neke države. Mada će takvim priznanjem ostati bez određenih državnih atributa, poput stolice u UN, o čemu odlučuje SB, s pravom veta kojim raspolažu pet stalnih članica. Smatrajući Kosovo neodgovarajućim presedanom, pojedine značajne države, uključujući Rusiju, odbijaće da priznaju stvarnost kosovske nezavisnosti. Sticajem okolnosti, ili upravo zato, svejedno, sve države koje će odbijati da prihvate kosovsku nezavisnost pripadaće antidemokratskom, autoritanom i manje uspešnom delu sveta. Srbija se i u tom smislu približila svojoj nedavnoj prošlosti.\nHelsinška povelja 113-114, novembar-decembar 2007.


Učenici i profesori iz Nemačke, Turske i Litvanije gosti kikindske Gimnazije | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nUčenici i profesori iz Nemačke, Turske i Litvanije gosti kikindske Gimnazije\nU okviru projekta interkulturalne razmene, u kojem Gimnazija „Dušan Vasiljev“ učestvuje već osam godina, ovih dana u našem gradu boravi devet učenika i šest profesora iz tri zemlje.\nGimnazija „Dušan Vasiljev“ već duži niz godina realizuje učeničke razmene u zemlji i inostranstvu, i vrlo je aktivna u međunarodnim projektima:\n–Učeničku razmenu negujemo već osam godina, a te 2011. godine započeli smo je sa Nemačkom. Svake godine po jedna škola je išla u uzvratnu posetu drugoj, pa smo došli na ideju da bismo to mogli da proširimo i uključimo druge zemlje – objašnjava Miljana Kitanović, profesorica psihologije.\nU našem gradu boravi tri učenika iz Nemačke i šest iz Turske, koji su smešteni kod učenika Gimnazije. Osim njih, u poseti našem gradu su i njihovih šestoro profesora.\nKadir Himčal, profesor iz Ankare, kaže da su Kikinđani veoma gostoljubivi:\n–Domaćini, rukovodstvo škole i koege, svi su nas lepo dočekali i primili. I u našoj kulturi, kada nam neko dođe, potrudimo se i uradimo sve što možemo za svog gosta, i srećni smo što smo to isto doživeli i ovde.\nGosti iz Nemačke su pre 8 godina već boravili u našem gradu za vreme „Dana ludaje“, kada su predstavili svoju zemlju u okviru „Evropskog kutka“. I ovoga puta, predstaviće se na našoj manifestaciji, te pozivaju sve Kikinđane da posete njihov štand.\nFoto vest: Najmlađi i najslađi pozvali sugrađane na „Dane ludaje“\nNagrađeni najbolji literarni, likovni i video radovi\nAkcija dobrovoljnog davanja krvi u četvrtak u Crvenom krstu\nKikindi 8 miliona dinara za pošumljavanje


Tampa Bej i Kanzas Siti u 55. Superboulu\nKvoterbek Tampa Bej Bakanirsa Tom Brejdi slavi pobedu nad Grin Bejom u finalu NFC-a, u Viskonsinu (Foto: AP)\nTampa Bej Bakanirsi i Kanzas Siti Čifsi sastaće se u finalu američke Nacionalne fudbalske lige (NFL) poznatijem kao Superboul.\nUtakmica, koje je svake godine jedan od najgledanijih događaja na televiziji u SAD, zakazana je za 7. februar, a igraće se pred oko 22.000 ljudi - znatno smanjenim brojem gledalaca - zbog pandemije koronavirusa.\nTampa Bej će biti prvi tim u istoriji Superboula (počev od 1967. godine), koji će tu odlučujuću utakmicu za titulu prvaka NFL-a igrati na svom stadionu.\nBakanirse predvodi 43-godišnji kvoterbek Tom Brejdi, kome je ovo prva sezona u Tampi, posle legendarnih partija i trofeja osvojenih sa Nju Ingland Pejtriotsima. Brejdiju će to biti rekordni 10. Superboul u karijeri (6 pobeda - takođe rekord - i 3 poraza). Tampa Bej se plasirala u finale plej-ofa pobedom nad Grin Bej Pekersima 31:26 u finalu Nacionalne fudbalske konferencije (NFC).\nSuperboul 54: Kanazas Siti Čifsi posle pola veka ponovo šampioni NFL\nS druge strane naći će se 25-godišnji kvoterbek Patrik Mahoms, koji je prošle godine proglašen za najkorisnijeg igrača Superboula, kada je predvodio Čifse do titule. Mahoms će pokušati da postane prvi kvoterbek sa dva uzastopno osvojena Superboula u poslednjih skoro 20 godina. Poslednji kvoterbek kome je to pošlo za rukom bio je - Tom Brejdi.\nKanzas Siti je svoje učešće u Superboulu osigurao pobedom nad Bafalo Bilsima - 38:24 u finalu Američke fudbalske konferencije (AFC).\nMože se dogoditi da Superboul ove godine bude utakmica sa mnogo poena. Čifsi imaju najbolji napad u NFL-u ove sezone, dok su Bakanirsi rangirani kao sedmi.\nKrajem novembra, kada su se dva tima sastala ove sezone, Kanzas Siti je trijumfovao - 27:24, a Čifse se i sada smatraju ranim favoritom za pobedu, sa prednošću od 3,5 poena na kladionicama.\nPejtriotsi pobednici Superboula\nPosle neverovatnog preokreta, Pejtriotsi osvojili Super Boul\nDenver Bronkosi osvojili 50. Superboul\nMilioni dolara za 30 sekundi reklame\nReklame za Superbol i društveni mediji\nSuperboul privlači svetske medije\n"Pekersi" osvojili 45. Superboul\nSejntsi osvojili prvi Superboul u istoriji za oporavak svog grada


Da li će korona Trampu pomoći da ispuni predizborno obećanje - 21.04.2020, Sputnik Srbija\nSjedinjene Američke Države više neće puštati migrante. Šef Bele kuće Donald Tramp već je pokušavao da zatvori zemlju od pridošlica, ali su njegovi politički... 21.04.2020, Sputnik Srbija\n16:12 21.04.2020 (Osveženo: 15:37 06.08.2021)\nSjedinjene Američke Države više neće puštati migrante. Šef Bele kuće Donald Tramp već je pokušavao da zatvori zemlju od pridošlica, ali su njegovi politički protivnici ometali taj proces. Sada on ima sve šanse da uspešno sprovede svoj plan, smatra profesor Državnog univerziteta u Sankt Peterburgu Aleksandar Kubiškin.\nGlavni Trampov argument je da je u zemlji naglo porasla nezaposlenost zbog virusa korona. Amerikancima je potrebna plata, pa za migrante u Sjedinjenim Američkim Državama nema mesta.\n„U svetlu napada nevidljivog neprijatelja, kao i u vezi sa potrebom da se zaštite radna mesta naših velikih američkih građana, potpisaću naredbu da se privremeno zaustavi imigracija u Sjedinjene Američke Države!“, objavio je Tramp na Tviteru.\nA ovo nije neosnovana izjava, smatra stručnjak.\n„Ako demokrate mobilišu svoje biračko telo, mogle bi da uspore ovu odluku ili da na nju stave veto u Predstavničkom domu. Ali predsednik može da progura ovaj zakon“, rekao je Kubiškin za Sputnjik.\nAmerički predsednik ograničio je ulazak u zemlju za državljane i migrante iz pretežno muslimanskih zemalja, objašnjavajući da je to zbog terorističke pretnje.\nTakođe je predlagao uvođenje novog sistema koji bi razmatrao korisnost novog imigranta za društvo, uključujući obrazovni nivo i radnu sposobnost. Trampove inicijative nisu našle odobrenje u Kongresu.\nZa Trampa je pitanje migranata principijelno. Još tokom predizborne kampanje 2016. godine obećao je Amerikancima da će se rešiti migranata koji obaraju cene na tržištu rada, podseća televizija „360“.\nZa njega je važno da „obori“ demokrate i dobije dodatni argument za svoju predizbornu kampanju“, smatra Kubiškin.\nIzgradnja zida na granici sa Meksikom i pokušaj ograničavanja ulaska muslimana u SAD nisu dali očekivane rezultate. Uredba o migrantima kako bi se prevazišle posledice pandemije, dolazi u pravi čas uoči novih predsedničkih izbora.\nSvetska zdravstvena organizacija objavila je 11. marta epidemiju nove infekcije virusa korona kovid 19 za pandemiju. Prema poslednjim podacima, u svetu je zabeleženo više od 2,5 miliona slučajeva zaraze, a umrlo je više od 171 hiljade ljudi.


Naime, dok su donedavno putovanja sa "Mouzenidis travel" još visila o koncu, u Beogradu su dve turističke agencije zatvorila svoja vrata - "Aleksandria travel" i "Diskaveri holidej tedi".\nNedugo zatim, ono čega su se pribojavali svi oni koji su preko agencije Mouzenidis travel iz Beograda uplatili letovanje, desilo se – u novom mejlu koji su dobili od agencije, stoji da su sva putovanja u periodu od 27. 6 do 31. 7. 2021. godine, otkazana, piše B92.\nAgencija "Mouzenidis" je pozvala turiste kojima je otkazala aranžmane kako bi pronašli kompromisno rešenje situacije, piše B92.\n"Putnicima će šteta biti nadoknađena"\n- Putnicima koji su zbog stečaja turističkih agencija ostali bez uplaćenih aranžmana šteta će biti nadoknađena ili iz polisa osiguranja ili bankarskih garancija, kazala je povodom poslednjih bankrotstava turističkih agencija ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić.\n- Sve turističke agencije koje imaju licencu su osigurane i imaju ili polisu osiguranja ili bankarsku garanciju i to putnicima garantuje da će im sredstva koja su uplatili biti vraćena, pojašnjava Matićeva.\nSvaka agencija ima licencu koju je dobila za obavljanje svoje delatnosti. Licence su izdavane od ministarstva. Uslov za izdavanje je bila polisa osiguranja od insolventnosti i odgovornosti koje su izdavale osiguravajuće kuće.\nU slučaju da je agencija prestala sa radom (bankrotirala) aktivira se polisa. Putnici treba da provere koje je osiguravajuće društvo izdalo polisu i njemu se obraćaju.\nKoliko traje proces od podnošenja zahteva do isplate štete zavisi od roka za rešavanje štete koji je propisan kod osiguravajuće kuće.\nOsim toga, pravo na naknadu iz osiguranja se ne može ostvariti po potraživanjima putnika koji nisu navedeni u Registru Evidencija izdatih garancija putovanja. Turistička agencija je u obavezi da osiguravaču dostavlja dnevnu Evidenciju izdatih garancija putovanja po osnovu prodatih ugovora o turističkom putovanju, piše B92.\nMeđutim, problem nastaje kada je suma koju osiguranje isplaćuje manja od iznosa koji se duguje putnicima.\nNaime, prema podacima Infostudovog sajta Osiguranik, sume osiguranja na našem tržištu u zavisnosti nivoa licence kreću između 300.000 i 500.000 evra, a ako uzmemo u obzir da neke agencije imaju i po nekoliko hiljada, pa i do 40.000 putnika, a recimo prosečan aranžman je oko 400 evra po putniku, dolazimo do zaključka da bi polise trebalo da imaju milionske sume osiguranja kako bi u slučaju insolventnosti agencije mogli da se pokriju svi oštećeni klijenti u punom iznosu.\nDakle, osigurana suma se iscrpljuje i ukoliko dođe do iscrpljenja ukupno ugovorene sume, neki korisnici, ukoliko se ne prijave na vreme, odnosno zakasne, neće dobiti naknadu iz osiguranja.\nPoslednjih nekoliko godina bar 10-ak agencija je prestalo sa radom. Osiguravači su preuzimali rizike i isplaćivali štete. Ne postoji tačna evidencija, ali naši sagovornici procenjuju da je u prethodne četiri godine isplaćeno je između 3 i 4 miliona evra za 10-ak agencija koje su ugašene.\nUpravo zbog toga, osiguravajuće kuće sve više na našem tržištu izbegavaju da prihvataju ovu vrstu pokrića jer su veliki gubici praktično očigledni kad se sagledaju dešavanja u prethodnih nekoliko godina.


Niški aerodrom Konstantin Veliki zabeležio je dobar pomak po pitanju broja putnika kada je tokom ove letnje sezone odnosno tokom avgusta meseca sa njega letelo preko 30 hiljada putnika.\nOvakav rezultat je izuzetno značajan imajući u vidu smanjen broj linija u odnosu na period pre pandemije virusa COVID-19, ali i uprkos pandemiji virusa većem interesovanju putnika da lete ka inostranstvu i naročito ka primorskim destinacijima o čemu je govorilo veliko interesovanje putnika za Antaliju.\nTokom avgusta usluge Aerodroma Konstantin Veliki Niš koristilo je 30538 putnika što je najbolji rezultat ostvaren od početka 2021. godine. Zanimljiv je i podatak da je tačno 79000 putnika od početka godine letelo sa niškog aerodroma.\nPodsetimo da je tokom ove letnje sezone sa Aerodroma Niš moglo da se leti, i leti se ka pojedinim destinacijama još uvek, i to ka Cirihu, Malmeu, Dortmundu, Beču, Memingenu, Bazelu, Malti, Milanu Bergamu, Krfu, Antaliji, Tivtu i Frankfurt Hanu.\naerodrom Niš Aerodromi Srbije Air Serbia čarter dijaspora kargo letovi Lowcost Niš niski aerodrom putnici rekord Ryanair srbija statistika SWISS Wizz Air zanimljivosti\nLabels: aerodrom Niš Aerodromi Srbije Air Serbia čarter dijaspora kargo letovi Lowcost Niš niski aerodrom putnici rekord Ryanair srbija statistika SWISS Wizz Air zanimljivosti


Sa Kinom u projekte vredne tri milijarde dolara\nDžavni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Dejan Trifunović je izjavio danas da je vrednost svih projekata koji će biti realizovani sa Kinom skoro tri milijarde dolara, među kojima je i gradnja nove luke na Dunavu u Beogradu kod Pupinovog mosta okvirne vrednosti oko 280 miliona evra.\nTrifunović je na međunarodnoj naučnoj konferenciji „Dunav u funkciji Novog puta svile”, koja je organizovana u Institutu za međunarodnu politiku i privredu povodom posete Srbiji predsednika Kine Sji Đinpinga, rekao da će biti realizovani važni infrastrukturni projekti u okviru mehanizma za saradnju Kine sa zemljama Centralne i Istočne Evrope. On je naveo, na primer, da kineski Hestil preuzima Železaru Smederevo i da bi u okviru tog aranžmana biti operatori Luke Smederevo, zatim da će se zajedno graditi industrijski park, da su kineski partneri zainteresovani za izradnju novih luka i drugo.\nKako je precizirao za Tanjug, mogući koncept gradnje nove luke u Beogradu kod Pupinovog mosta je koncesioni model na bazi zajedničkog ulaganja. Trifunović je istakao da je Srbija od zemalja u regionu najviše uspela da iskoristi mehanizam CIEZ i da će mnogi aktuelni projekti dobiti svoj epilog tokom posete kineskog predsednika Srbije, koja je počela danas i trajaće do 19. juna.\nOn je naveo da će tokom te posete biti potpisan komercijani ugovor za gradnju Koridora 11 deonice od Surčina do Obrenovca u dužini od 17,6 km, što je nedostajuća deonica budućeg autoputa u izgradnji od Beograda do Čačka. „Vode se pregovore i za prugu Beograd - Budimpešta za brzine do 200 km na sat”, naveo je Trifunović.\nOn je podsetio da su Kinezi izgradili Pupinov most koji je spojio obale Zemuna i Borče, da je u saradnji sa partnerima iz Kine počela izgradnja novog bloka B3 u Kostolcu, dok se prva faza projekta Kostolac privodi kraju, kao i da se gradi 50 km autoputa na Koridoru 11. Trifunović je naglasio da će koncept novog Puta svile pomoći da se i pomenuti projekti budu realizovani, pošto je naš geostrateški položaj i imamo zajedničke interese.\n„Evropa je na tom Putu svile, pored Afrike i Azije, a ukupno će tim projektom biti obuhvaćeno 60 država. Državni sekretar je podsetio da je Dunav najduža reka na području EU, a druga u Evropi, kao i da je Dunavska komisija međunarodna organizacija koja godinama već upravlja plovidbom na Dunavu.\n„Tok Dunava kroz Srbiju je dug 588 km i potpuno je funkcionalan. Hoćemo da povećamo obim prometa sa 5,5 miliona tona robe godišnje na 8,5 miliona, a broj putnika sa 74.000 na 174.000 broj putnika do 2025”.\nPomoćnik ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Nikola Tanić je naglasio da je nauka u Kini identifikovana kao osnovni pokretač razvoja društva i države dodajući da bi trebalo po tome da se ugledamo na tu zemlju.\nTanić je kazao da Srbija i Kine u toj oblasti imaju mnoge projekte, kao i da će već sutra biti potpisan momorandum o razumevanju dva ministarastva o realizaciji velikih projekata, koji će početi od 2017. i trajati tri godine.\nOn je naveo, na primer, da se planira formiranje zajedničkih laboratorija i da bi možda kasnije dve zemlje mogle da osnuju i zajedničke institute.\nNačelnik Odeljenja za Aziju, Australiju i Pacifik u Ministarstvu spoljnih poslova Aleksandar Janković je rekao da je Dunav jedna od najvećih evropskih reka i da postoji veliki potencijal za saradnju u oblasti transporta, privrede turizma, energetike i vodosnabdevanja.\nDatum: 23.06.2016 Izvor: Politika


15-06-2021 20:43 Ratni izveštaji Ostalo Izdvojeno Svet Planeta\nVrhovni komandant oružanih snaga Švedske Mikael Buden upozorio je na pretnju napadom na kraljevinu, pozivajući da se pažljivo nadgledaju akcije Rusije.\n"Ne može se isključiti mogućnost oružanog sukoba," citirao ga je Aftonbladet.\nPrema obaveštajnim podacima, Švedska bi pre svega trebalo da bude oprezna prema „hibridnim i nelinearnim“ napadima Rusije. Vrhovni komandant pozvao je vojne i civilne organizacije da se pripreme za zajednički odgovor i ojačaju ofanzivne sposobnosti u pogledu sajber bezbednosti.\nBuden nije precizirao da li Švedska može da isključi struju u Rusiji. Objasnio je da bi ta zemlja trebalo da ima mogućnost da utiče na druge države i spreči sprovođenje određenih sajber operacija.\nProšle jeseni švedski parlament odobrio je povećanje odbrambenog budžeta do 2025. na 89 milijardi kruna (oko 770 milijardi rubalja - prim. aut.), što je rekord od 1950-ih.\nU januaru je državno ministarstvo odbrane objavilo seriju filmova u kojima je Rusiju prikazalo kao potencijalnog protivnika u hipotetičkom ratu. Istovremeno, to nije direktno rečeno u video zapisima: korišćene su reference na sovjetsko-američku konfrontaciju, kao i drugi indirektni tragovi.\nKako Švajcarska jača vojsku, pročitajte OVDE.\nŠVEDSKA VOJSKA SE SNABDEVA IZ SRPSKE FABRIKE: Završena isporuka za finsku armiju\nRUSIJA UPOZORILA ŠVEDSKU: Vojna intervencija ukoliko uđete u NATO


Zbog hakerskog napada na sajt Istinomera, koji se dogodio 16. decembra, podneta je krivična prijava Odeljenju za visokotehnološki kriminal Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije, saopšteno je iz redakcije portala Istinomer.\n"Napadom koji je počeo nešto posle 16 sati, sajt je oboren usled opterećenja od 30 miliona i 500 hiljada zahteva po satu generisanih sa IP adresa iz: Brazila, Indonezije, Tajlanda, Rusije, Indije…", navodi se u saopštenju Istinomera.\nDodaje se da je krivična prijava podneta protiv NN lica, kao i da je DDOS napad usledio nekoliko dana nakon što je hakovana i Istinomerova onlajn anketa za "Laž decenije" koja je trebalo da bude realizovana povodom desetogodišnjice postojanja tog portala.\n"Tokom deset godina rada Istinomer nikada nije pretrpeo hakerske napade ni približnog intenziteta. Napad na Istinomer flagrantan je primer pokušaja gušenja medijskih sloboda i onemogućavanja prvog fekt-čeking medija u regionu da javnost obaveštava o tome ko se služi neistinama, zloupotrebom činjenica i neodgovornim obećanjima", ističu u toj redakciji.\nU saopštenju se dodaje da je redakcija spremna na punu saradnju sa nadležnim organima od kojih očekuje da otkriju nalogodavca i finansijera tehnoloških diverzija kojima je izložen Istinomer.\nPodstimo, hakerski napad na onlajn anketu dogodio se 4. decembra, dan uoči zatvaranja glasanja za „Laž decenije“, a iz redakcije je tada saopšteno da se "10.000 glasova, koliko je sakupljeno za nedelju dana, tokom nekoliko časova pretvorilo u 350.000 'glasova'".


Odoše svi sa srpske "Marakane"! | BN\nOdoše svi sa srpske "Marakane"!\nUprava Crvene zvezde još nije rešila pitanje žalbe, a uskoro će se suočiti i s velikim kadrovskim problemima. Milunović i Vesić već otišli, spremaju se Mrđa, Ninković, Milijaš, Pečnik, Lazović...\nFudbal 15.06.2014 | 15:11\nDok uprava Crvene zvezde ni osam dana od izricanja kazne nije rešila da li će uložiti žalbu na odluku UEFA, gorući problemi se kao lavina obrušavaju na "Marakanu".\nTreneru Slaviši Stojanoviću je istekao ugovor i posle sastanka s predsednikom Draganom Džajićem, pitanje njegovog statusa nije još ni blizu rešenja. Isti je slučaj i s većinom prvotimaca, koji iščekuju okupljanje zakazano za 27. jun, ali i poziv rukovodstva na pojedinačne razgovore.\nMeđutim, izvesno je da Zvezdu čeka težak udarac u vidu pravog egzodusa fudbalera koji su vratili titulu posle šest sušnih godina. Nogu su povukli igrači iz senke - Luka Milunović i Miloš Vesić, koji su već napustili klub. Milunović je izdržao loš tretman, zatim postigao dogovor da ode kao slobodan igrač i sada je u pregovorima s lisabonskim Sportingom, dok je ove sezone treći golman crveno-belih već postao član slovačkih Košica.\nNjihovim stopama će i drugi, pre svih najiskusniji. Dragan Mrđa je javno poručio da više nema snage da prolazi golgotu kao prethodnih meseci i da sigurno odlazi. On je kao najbolji strelac lige već na meti inostranih klubova, baš kao i Miloš Ninković koji se prema još nezvaničnim informacijama dogovorio s čelnicima da dobije "čiste papire" u zamenu za oprost celog duga koji Zvezda ima prema njemu. Iskusni vezista je odranije velika želja trenera Evijana Paskala Diprea, kod kojeg je pretprošle godine odigrao odličnih šest meseci.\nNa isti način klub bi mogao da se rastane s mnogima, pošto zbog nagomilanih dugovanja svi mogu da traže raskid. Najveći problem za Zvezdu biće rešavanje situacije s kapitenom Nenadom Milijašem i najvrednijim prvotimcem Darkom Lazovićem, kojima se duguje po nekoliko stotina hiljada evra na ime ugovornih obaveza.\nDok Milijašu zbog godina (31) i svega što je uradio za klub ne bi trebalo da se pravi problem oko odlaska (pisalo se o interesovanju Kelna i Kajzerslauterna), s Lazovićem je drugačije, jer je jedan od retkih na kojima je Zvezda očekivala dobru zaradu. Ali, posle izbacivanja iz Evrope i saznanja koliko se duguje 23-godišnjem Čačaninu, potencijalni kupci će drastično umanjiti ponudu. U Zvezdi do sada nisu želeli da razgovaraju o iznosu manjem od četiri miliona evra, ali će objektivno teško izvući i dvostruko manje novca.\nStrpljenje je izdalo i Nejca Pečnika koji je dao ogroman doprinos osvajanju titule i igrama privukao pažnju, dok je mladi Aleksandar Kovačević velika želja Gruzijca Šote Arveladzea. Trener turskog Kasimpaše već šest meseci prati neumornog vezistu, spreman je da za njega dobro plati, a Zvezdi je svaki evro preko potreban...\nKada se zna da je Filip Kasalica još zimus bio na izlaznim vratima, a da su ugovori istekli Bobanu Bajkoviću, Nikoli Mijailoviću, Dejanu Kelharu i Jovanu Krneti, jasno je da se Crvena zvezda nalazi na dramatičnoj prekretnici, na kojoj je čekaju korenite promene na svim nivoima.\nNeizvesnost lebdi i nad statusom Abiole Daude. Jedan od najboljih stranaca koji je igrao u Zvezdi, u ugovoru ima klauzulu da klub do 31. maja 2014. treba da se izjasni hoće li aktivirati opciju nastavka saradnje na još jednu sezonu ili će u suprotnom Nigerijac moći da traži novu sredinu. Iz Ljutice Bogdana zasada nema nagoveštaja da je bilo šta preduzeto, a Dauda se odmara u rodnom Lagosu i čeka poziv iz Beograda...


Kako su savremeni "benzinci" i "dizelaši" postali bolji za naša pluća, a gori za našu planetu? - Zanimljivosti o automobilima\nKombinacija manje dizel vozila i više SUV-ova i dalje ima značajan uticaj na emisiju izduvnih gasova…\nBritanska savetodavna grupa za potrošače „Which?“ utvrdila je da novi automobili emituju 7 odsto više ugljen-dioksida (CO2) u atmosferu u odnosu na njihove starije „kolege“, sa prosečnim porastom od 10,5 g/km.\nPočetkom 2017. ta organizacija je testirala 292 modela svih klasa automobila i vrsta goriva. Obavili su laboratorijske testove, uključujući i onaj za koji se tvrdi da otkriva automobile koji su ekološki prihvatljivi pri malim brzinama, ali počinju da izbacuju otrovne gasove kada se „stisne gas“.\n„Which?“ je takođe je vršio testiranje automobila pod dodatnim opterećenjem (konkretno 200 kg), i dok su klima uređaj i radio bili uključeni. U osnovi, testirao je automobil oponašajući normalno ponašanje u potpuno naučnim uslovima. Oni kažu da to ovaj test čini „pouzdanijim od zvaničnog“.\nViše detalja nije otkrivano, iako „Which?“ tvrdi da su laboratorijski testovi sprovedeni 2019. sledili potpuno iste procese kao i oni 2017. To znači da se, iako su zvanični evropski testovi za emisije gasova u međuvremenu postali stroži, pa se navedeni nivoi emisija ne mogu uprediti u tom vremenskom periodu, rezultati koje je dobio „Which?“ ipak mogu upotrebiti.\nDok je utvrđeno da su nivoi CO2 u mnogim automobilima porasli između dva programa testiranja, količine azotnih oksida (NOx) opale su za 84 odsto, prema izveštaju „Which?“-a.\nUgljendioksid je povezan sa globalnim zagrevanjem, a propisi koji smanjuju emisiju CO2 doveli su do brzog porasta broja dizel vozila na našim putevima, jer dizel motor oslobađa manje gasa. Međutim, od tada je otkriveno da emituju mnogo više NOx i čestica, za koje se zna da su toksične i povezane sa pogoršanjem zdravstvenog stanja i preranom smrću ljudi.\nNakon „dizelgejt“ skandala 2015. godine, u kojem je otkriveno da se VW varao na testovima emisije, dizel gorivo je spektakularno palo u nemilost, pri čemu je broj kupljenih dizel automobila za pet godina spao sa polovine svih novih automobila, na nešto više od četvrtine .\nIako je promena bila najdramatičnija kod dizel automobila, „Which'“ je utvrdio da su emisije NOx pale svuda. Izveštaj kaže da su emisije NOx iz „najnovijih automobila sada zaista samo delić onoga što su bile, u poređenju sa automobilima napravljenim pre samo godinu dana“.\n„Which?“ nudi nekoliko objašnjenja kako su automobili sa benzinom i dizelom mogli postati bolji za naše zdravlje, ali manje prijatni za okolinu. Jedan je da su sve modifikacije motora radi smanjenja emisije dovele do povećanja potrošnje goriva, što je zauzvrat povezano sa izbacivanjem CO2.\nI kao što biste očekivali, neke automobilske kompanije su imale bolje rezultate od drugih. Subaru, na primer, kao da je čitao izveštaj sa rukom preko očiju, jer su Forester, Levorg Sport Tourer i Outback svrstani u tri „najprljavija“ testirana automobila.\nMeđutim, treba primetiti da je Forester dostupan i kao čistiji hibrid sa samopunjenjem, a Subaruova nova „eBoxer“ tehnologija dostupna je i na XV krosoveru I modelu Impreza hečbek. Subaru je odbio da komentariše testove.\nHonda, za čiji je popularni CR-V SUV utvrđeno da je peti najprljaviji, odgovorila je za „Which?“ da je testirani motor optimizovan za snagu i efikasnost, da Honda ima zakonsku obavezu primene zvaničnih testova i da su njihovi testovi različiti.\nSuprotno tome, „Which“ je pohvalio Toyotu koja je zauzela prvih pet mesta za „najčistije“ automobile, pri čemu je priključni hibrid Prius zauzeo prvo mesto. Portparol japanskog proizvođača rekao za „Which?“ da njeni „hibridi pružaju kupcima odlične sveukupne performanse zaštite okruženja po pristupačnoj ceni“, prenosi Driving.\nRezultati nedavne studije kompanije „JATO dynamics“ potkrepljuju zaključke koje je doneo „Which?“. Ta kompanija za istraživanje tržišta utvrdila je da je emisija CO2 iz novih automobila u 2019. godini bila na najvišem nivou od 2014. godine. Međutim, porast je bio manji nego razlika između rezultata 2017. i 2018. godine.\nKao i „Which?“, i oni su utvrdili da je pozitivan uticaj sve veće popularnosti električnih vozila poništen odbacivanjem dizela. Globalni analitičar „JATO Dynamics“ Felipe Munjoz kaže:\n– Kao što se očekivalo, kombinacija manje dizel vozila i više SUV-ova i dalje ima uticaj na emisiju. Ne očekujemo bilo kakvu promenu ovog trenda ubrzo, zapravo, ovi rezultati dodatno naglašavaju potrebu industrije da brzo prihvati električna vozila kako bi postigli ciljeve o emisiji štetnih gasova.\nMercedes proslavio 50. rođendan svog eksperimentalnog koncepta C111/II


NSinfo: Ploče od stakla u Gradiću, pa pešačka zona: Nove obnovljene fasade - na udaru saobraćajne prljavštine\nPloče od stakla u Gradiću, pa pešačka zona: Nove obnovljene fasade - na udaru saobraćajne prljavštine\nPlan je da se uredi pešačka zona\nJedan deo starih zgrada u petrovaradinskom Podgrađu su već dobile nove fasade, na nekima su radovi još u toku i uskoro će sve imati novi izgled, a pre desetak dana nakon duže pauze kompletno je osvetljena i Beogradska kapija.\nPočetak uređenja fasada Gradića je mnoge obradovao imajući u vidu koliko su dugo bile zapuštene. Međutim, tip - top izgled nije dugo trajao jer se na pojedinim novim fasadama već vidi da drumski saobraćaj koji je vrlo intenzivan kroz samo Podgrađe, nikako ne godi obnovljenom izgledu objekata. Prema rečima direktora Zavoda za zaštitu spomenika kulture Novog Sada, mr Siniše Jokića, u ovoj ustanovi su svesni činjenice da bljuzgavica prlja fasade i da se traži rešenje za taj problem, prenosi Dnevnik.\n- Zavod i Fakultet tehničkih nauka (FTN) su nedavno potpisali ugovor da FTN uradi projekat “Ispitivanje uticaja dinamičkih opterećenja uzrokovanih kolskim saobraćajem na konstrukcione sklopove Petovaradinske tvrđave i nakon tih analiza će se praviti dalji plan – kazao je za Dnevnik direktor Jokić.\nProjekat bi prema Jokićevim rečima, trebao da se napiše tokom naredne godine, a do tada Zavod za zaštitu spomenika kulture planira da između kolovoza i zgrada postavi ploče od stakla ili pleksiglasa, kako se tokom lošijeg vremena, so, bljuzgavica i blato ne bi nanosili na obnovljene fasade.\n- Pisalo se i govorilo javno više puta o tome, da će se izgradnjom novog ”Žeželjevog mosta” otvoriti alternativni saobraćajni pravci oko Petrovaradinske tvrđave, kako drumski saobraćaj više ne bi tutnjao kroz Podgrađe, ne samo da bi se fasade sačuvale već i zbog žitelja tog područja kojima smeta buka i vibracije od teškog teretnog saobraćaja – naglašava Jokić za Dnevnik.\nKada se most završi a saobraćaj zatvori, Jokić kaže da će Podgrađe dobiti i novi izgled. Plan je da se uredi pešačka zona i taj deo postane top ponuda u turističkom i kulturnom smislu, odnosno da se formira centar kao novi sadržaj u ponudi Novog Sada namenjen za domaće i strane turiste.


Danas počinje malonogometni turnir – inmedia.ba\n0 15 Decembra, 2012 14:00\nU prostorijama Nogometnog kluba „Podgrmeč“ u četvrtak je obavljeno žrijebanje parova za tradicionalni zimski malonogometni turnir za seniore.\nPrijavljeno je 27 ekipa većinom iz sanske općine, a i ovaj put učešće su uzele ekipe iz susjednih općina Prijedora i Ključa, dok jedna ekipa dolazi iz Ribnika. Kako su nas informisali iz Organizacinog odbora, ostavljena je mogućnost za prijavu još ekipa, a uplate sa kotizacijom od 150 KM se primaju do narednog ponedjeljka.\nKad je riječ o samom takmičenju, igraće se po grupama, a po dvije prvoplasirane ekipe iz svake grupe će se plasirati u naredni krug, te u polufinale koje se igra 4. januara, a dan kasnije će se odigrati utakmica za treće mjesto, i na kraju finalna utakmica. Prije žrijebanja dogovoreno da na ovogodišnjem turniru bude sedam nosioca grupa a to su ekipe: Stolarija Kvrgić, Mango, Agro izbor Čaplje, Sana kop Ribnik, AS Seferović , IN Caffe i Reiman.\nSvečano otvaranje turnira je u narednu subotu u 19 sati u Gradskoj dvorani u Sanskom Mostu, a na rasporedu je pet utakmica. Sastaju se: Stolarija Kvrgić – Zapad, AS Seferović – Roleks, Stolarija Horozović – Kafe Ključ ,Agro izbor Čaplje – HAS Komerc i Super sport – Centrometal Vrhpolje.\nU nedjelju od 19 sati se također igra pet utakmica, a onda slijedi kraća pauza. U NK „Podgrmeču“ su odlučili da, kao i prošle godine, nagradni fond bude 8.000 KM. Tako nagrada za prvo mjesto iznosi pet hiljada KM, za drugo mjesto dvije hiljade, dok će trećeplasirana ekipa dobiti hiljadu maraka.\nOrganizator turnira je donio i odluku da pored prvoplasiranih ekipa novčano nagradi i najbolje pojedince turnira, odnosno najboljeg igrača, strijelca i golmana turnira. Cijena dnevne ulaznice tokom prvog kruga takmičenja bit će dvije marke, dok će ulaznica za polufinalne i finalne utakmice koštati tri marke. Planirano je, da se skoro svakog dana tokom odigravanja turnira organizira i tombola za navijače, dok će se za finalnu večer organizirati i jedna revijlana utakmica, te zabavni program.


Regioni - datum: 2019-11-20 SO DANILOVGRAD USVOJILA ODLUKU O PROGLAŠENJU PARKA PRIRODE „RIJEKA ZETA”, UZ PRIMJEDBE OPOZICIJE\nOdbornici glasali za proglašenje parka prirode Sačekati da se Nikšić uključi\nDANILOVGRAD – Na sjednici Skupštine opštine Danilovgrad, koja je sazvana po hitnom postupku, odbornici su usvojili jedinu tačku dnevnog reda - predlog odluke za proglašenje Parka prirode „Rijeka Zeta”. Protiv ovog predloga bio je Dragan Bojović (DNP) koji je kazao da su svi za zaštitu rijeke Zete, ali da studiju treba razraditi i treba sačekati da se Nikšić uključi u projekat, da bi se on sproveo do kraja. Odbornik Nove srpske demokratije Pero Radonjić, koji je takođe glasao protiv, isto je ukazao na neuključivanje Nikšića jer su i oni zagađivači rijeke, upitavši zašto su izdavane dozvole za podizanje objekata privrednim subjektima, ako se znalo da voda iz njih zagađuje Zetu.\nPredsjednica opštine Danilovgrad Zorica Kovačević navela je da je izvršena izmjena u zonama zaštite, tako da planirani park prirode sada zauzima oko 119 kvadratnih kilometara. Ona je kazala Zeta treba da bude zaštićena da bi se Danilovgrad razvijao.\n– Planirano je da nakon proglašenja parka prirode formiramo upravljačko tijelo pod Službom zaštite. Prvi cilj toga tijela biće suzbijanje krivolova i izlivanje neprečišćenih otpadnih voda u Zetu – saopštila je ona.\nOna je istakla da Vladu treba obavijestiti i o odnosu inspekcijskih organa prema zagađivačima.\n–Treba poslati poruku inspekcijskim organima da se u najkraćem mogućem roku obiđu svi zagađivači, i da se ostavi veoma kratak rok za rješavanje tog problema – poručila je Kovačevićeva.


Ovako izgleda Sahara iz svemira (FOTO)\nNeverovatne fotografije Zemlje koje Sklot Keli pravi u svemiru, dnevno vidi više od pola miliona ljudi.\nSkot Keli trenutno je najpopularniji astronaut u svemirskoj misiji, barem ako je suditi prema stotinama hiljada ljudi koji ga prate na Tviteru. Keli, naime, svaki dan na Tviteru objavljuje slike iz svemira, snimljene njegovim fotoaparatom.\nNeverovatne fotografije Zemlje dnevno vidi više od pola miliona ljudi, a jedna od poslednjih serija privukla je možda i najveću pažnju.\nKeli jes udaljenosti od 400 kilometara od Zemlje napravio seriju fotografija najtoplijeg mesta na svetu – Sahare.\n« Na aukciji Biblija koja poziva na preljubu Naučnici opovrgli jednu od najpoznatijih legendi »


Distributeri negoduju zbog odluke o povlačenju starih plinskih boca - Klix.ba\n28.8.2008. u 14:04\nNa sastanku Inicijativnog odbora za osnivanje udruženja za LPG Federacije BiH (distributeri propan-butan plina) predstavnici najvećih firmi za distribuciju u srijedu su razmatrali posljedice odluke Vlade Federacije BiH kojom se van upotrebe stavljaju plinske boce starije od 30 godina.\n"Konstatirano je da je ovo prvi slučaj da Vlada određenu robu tretira kao "staru" ili "novu", a ne "tehnički ispravnu ili neispravnu", što je uobičajena klasifikacija u EU, a što upućuje ili na određene lobističke manipulacije (o čemu već postoje naznake) ili na odsustvo elementarnog znanja Vlade u ovoj oblasti", navodi Inicijativni odbor u saopćenju za javnost.\nDonošenje ove odluke, kako dodaju, već je stvorilo probleme i finansijsku štetu distributerima, koja bi mogla biti i veća od 500 miliona KM, ali se ona odražava i na građane jer već dolazi do problema u snabdijevanju.\nDistributeri su već najavili i pokretanje tužbe protiv Federacije BiH za dosad nanesenu štetu, a zatražili su i hitan sastanak s nadležnim ministrom energije, industrije i rudarstva da bi se ova odluka povukla i bila zamijenjena provodivim odlukama, zasnovanim na evropskoj praksi i donošenju zakona o LPG BiH.\nTakođer, distributeri su iskazali i spremnost za pomoć Vladi u kreiranju budućih rješenja na bazi preuzimanja potpune odgovornosti za tehničku ispravnost i sigurnost vlastitih boca u prometu, građanima, navodi se u saopćenju.


CIK: Žrijebanje za dodjelu mandata u Vijeće naroda RS Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nObjavljeno: 14.12.2014. u 15:39h\nKako je saopćeno iz CIK-a, zbog dobijenih identičnih količnika za raspodjelu mandata, Komisija organizira sutra u Sarajevu žrijebanje za dodjelu mandata u Vijeću naroda Republike Srpske\nKomisija za izbor i imenovanje Narodne skupštine Republike Srpske dostavila je Centralnoj izbornoj komisiji Bosne i Hercegovine (CIK BiH) izvještaj i izborni materijal u vezi sa izborom delegata u Vijeće naroda Republike Srpske.\nKako je saopćeno iz CIK-a, zbog dobijenih identičnih količnika za raspodjelu mandata, Komisija organizira sutra u Sarajevu žrijebanje za dodjelu mandata u Vijeću naroda Republike Srpske.\nCIK BiH podsjeća političke stranke i neovisne kandidate koji su učestvovali na Općim izborima 2014. godine da su dužni u roku od trideset dana od dana objavljivanja izbornih rezultata u Službenom glasniku BiH, podnijeti CIK-u BiH finansijski izvještaj za period od dana podnošenja prijave za ovjeru za izbore do dana ovjere rezultata izbora.\nVijeće naroda RS, Centralna izborna komisija, Izbori 2014


Ким Џонг Ун: Пријатељство Северне Кореје и Кине биће вечно\nHomeVestiKim Džong Un: Prijateljstvo Severne Koreje i Kine biće večno\nKim Džong Un: Prijateljstvo Severne Koreje i Kine biće večno\n29/07/2021Redakcija BALKAN TVVesti, Vesti iz sveta, za slajder0\nKim Džong Un (Beta/AP/KCNA)\nPJONGJANG – Severnokorejski vođa Kim Džong Un u spomen obeležju u Pjongjangu odao je počast Kinezima poginulima u ratu i obećao da će održati čvrste veze s Pekingom.\nKimova jučerašnja poseta Kuli prijateljstva u čast kineskim vojnicima poginulim tokom Korejskog rata 1950-53 je treća otkako je preuzeo vlast krajem 2011, a dolazi dan nakon obeležavanja 68. godišnjice završetka ovog sukoba.\n„Plemenitost i podvizi kineskog naroda koji su pomagali svetu istorijsku borbu našeg naroda po cenu svojih života, kada je Severna Koreja prolazila kroz najteža iskušenja ostaće besmrtni”, poručio je Kim tokom posete spomen obeležju, prema zvaničnoj korejskoj KCNA, prenosi AP.\nOn je naglasio i da će prijateljstvo kroz čvrstu vezu dve zemlje biti prenošeno iz generacije u generaciju na obostranu korist.\nKim je obećao da će poboljšati odnose svoje zemlje s Kinom i njihovu ekonomsku saradnju, u trenutku kada se ulažu napori da se Severna Koreja, kako je rekao, izvuče iz najgore krize, izazvane pandemijom, sankcijama SAD i prošlogodišnjim prirodnim katastrofama.\nRanije ove nedelje, Kim se složio da obnovi prekogranične komunikacione kanale sa Južnom Korejom posle 13-mesečne pauze i poboljša bilateralne veze, prenosi Tanjug.\nNeki stručnjaci tvrde da ovim težnjama Kim želi da ostvari bolje veze sa spoljnim svetom uprkos ekonomskim teškoćama, a drugi naglašavaju da Severna Koreja možda samo želi da Seul ubedi SAD da učine ustupke, kada se već dugo obustavljeni nuklearni pregovori između Pjongjanga i Vašingtona nastave, navodi AP.\nPolicija pronašla roditelje deteta sa linije 35L


Predsednik SDS Vukota Govedarica izjavio je danas da će kandidat Saveza za promene /SzP/ na predstojećim opštim izborima za jednu od pojedinačnih funkcija biti Mladen Ivanić iz PDP, dok će drugog kanditata predložiti SDS.\n- O tome da li će Ivanić biti kandidovan za predsednika Republike Srpske ili za srpskog člana Predsedništva BiH raspravljaće stranački organi, dok će Glavni odbor SDS u narednom periodu dati svog kandidata za jednu od tih funkcija - pojasnio je Govedarica.\nOn je potvrdio da je danas u Doboju održan sastanak predstavnika stranaka koje čine SzP na kojem su razmatrane teme u vezi sa izborima i da je atmosfera na ovom, kao i na ranijim sastancima ove političke grupacije, bila veoma dobra i pozitivna, što je poseban kvalitet "za razliku od političkih partija iz vlasti koje očigledno ne mogu da se dogovore o mnogim pitanjima".\n- Razmatrali smo kandidate koji mogu da nose program i politike SzP, a koji mogu biti apsolutna garancija da će te politike i sprovesti. Zajednički nam je cilj pobeda za predsednika Republike Srpske i srpskog člana Predsedništva BiH, kao i promene koje su potrebne narodu - istakao je Govedarica.\nOn je naveo da je među politikama i programima SzP prioritet "vraćanje Srpske narodu", vraćanje ekonomije narodu i obezbeđivanje zaposlenja, očuvanje postojećih radnih mesta, zaustavljanje odlaske mladih i borba protiv korupcije.


Laguna - Bukmarker - Promocija knjige „Središnja pustinja“ Miomira Petrovića [video] - Knjige o kojima se priča\nNova i neispitana iskustva koja je doneo život u Emiratima, senzacije, kulturološke razlike i sličnosti Miomir Petrović je umetnički uobličio u novom romanu „Središnja pustinja“, koji je predstavljen 9. septembra u kafeteriji Bukmarker knjižare Delfi SKC. Pored autora, o knjizi su govorili novinar i pisac Vlada Arsić, književnik Goran Stojičić i urednica Ivana Misirlić.\nBeogradski prijatelji profesora filmske umetnosti na privremenom radu u jednom od emirata zamišljaju da je njegov život kao sa razglednice. On predaje na elitnom koledžu, ispija skupa pića po damping cenama u raskošnim enterijerima, kampuje pod zvezdama u pustinji, ide na zabave sa grupom prijatelja koji su se svi rodili u istoj zemlji, Jugoslaviji, a ni porodica mu ne nedostaje jer su supruga i sin sa njim. Kako takav život može bilo šta da uzdrma? Međutim, kulturni obrasci i arogancija stranog sveta dovešće u pitanje njegovu karijeru. Elegantni prozaista i pažljivi posmatrač složene stvarnosti Miomir Petrović preneo je u ovom romanu atmosferu lične i globalne pustinje 21. veka.\nMiomira Petrovića raduje što je ponovo u Srbiji, iako se nada da će uskoro ponovo posetiti lokacije iz knjige, ali sada kao turista, što umnogome menja percepciju okoline. „Ova knjiga je na neki način vodič za mene kroz Arabijsko poluostrvo isto koliko i za nekog ko će je prvi put pročitati, jer je ovo moje najneobičnije putovanje do sada. Ona iskazuje ozbiljnu zabrinutost nad galopirajućim instrumentima globalističkog, potrošačkog sveta u kojem živimo.\nVlada Arsić smatra da je ovo najličniji roman Miomira Petrovića. „Ovo je višeslojan roman koji sadrži toliko segmenata koji će privući pažnju potpuno različite publike: nekome će u prvom planu biti opis života u pustinji, jednom ekstremnom okruženju, drugi aspekt je pitanje otuđenosti, potrebe da se suočite sami sa sobom kada se nađete na jednom takvom mestu, treći aspekt je ideja Balkanije, da se u pustinji napravi jedno ostrvo gde bi se ponovo sabrala jugoslovenska plemena, dokazujući još jedanput da sve što nas na Balkanu razdvaja na nekom drugom prostoru nas spaja.“\nGoranu Stojičiću je najzanimljivija bila Miomirova sposobnost da „leti“ iz jedne teme u drugu. „Petrović piše romane sa raznolikim pričama, u ovoj su mi bili interesantni likovi koji su sa ovih prostora, a sada su se našli na novom mestu, sa svojim pričama i događajima.\nRoman „Središnja pustinja“ u prodaji je u svim Delfi knjižarama, Laguninim klubovima čitalaca, onlajn knjižari delfi.rs, kao i na sajtu laguna.rs.


Za 24 sata pomoću 3D printera izgrađena cijela kuća – The PRESTIGE\nHiTech 04.03.2017. 3d kuća, Apis Kor, kuća, Rusija\nRuska kompanija Apis Kor za samo 24 sata izgradila je kuću od 37 kvadratnih metara pomoću 3D printera\nSmještena u Rusiji, ova kuća od 37 kvadrata je sagrađena u jednom danu, a sve je koštalo oko 10.000 dolara.\n3D-printing kompanija Apis Cor sagradila je kuću koristeći mobilni štampač na licu mjesta. Glavne komponente kuće, uključujući zidove, pregrade i ”fasadu” su štampani isključivo sa betonskom mješavinom. Dijelovi poput prozora i namještaja su kasnije dodati uz sjajni sloj boje sa spoljne strane kuće.\nKuća se sastoji od hodnika, kupatila, dnevnog boravka i kuhinje, a nalazi se u jednom od Apis Cor objekata u Rusiji. Iz kompanije tvrde da kuća može da traje i do 175 godina!\n– Želimo da promjenimo stavove da izgradnja ne može biti brza, ekološka, efikasna i pouzdana u isto vrijeme. Naš cilj je da postanemo najveća međunarodna građevinska kompanija u rješavanju problema smještaja širom svijeta – kaže osnivač kompanije na sajtu APIS Cor-a.\n3D-štampane kuće su obično napravljene vam mjesta gdje treba da se nalaze i montiraju se na licu mesta. Prošle godine, prva 3D-štampana stambena zgrada u svijetu je izgrađena u Kini.\nJoš jedna kineska građevinska kompanija je uspjela da odštampa cijelu dvospratnu kuću na licu mjesta. Vrijedi napomenuti da im je bilo potrebno oko 45 dana, iako njena struktura puno više podsjeća na konvencionalne kuće u odnosu na ovu koju je ištampao Apis Cor.


Vlada Srbije usvojila je Izveštaj o poplavama\nVlada Srbije usvojila je Izveštaj o poplavama u Srbiji koji će biti predstavljen na predstojećoj Donatorskoj konferenciji. Vlada je ovlastila Kancelariju za pomoć i obnovu poplavljenih područja da izveštaj dostavi Vladi Francuske, suorganizatoru Donatorske konferencije koja će biti održana sutra u Briselu i na kojoj će biti prikupljana sredstva za saniranje posledica poplava.\nApel predstavnicima advokature da imenuju ovlašćene pregovarače kako bi Radna grupa što pre počela sa radom\nPovodom ponovnog neodržavanja sastanka Radne grupe koju bi trebalo da čine predstavnici advokature Srbije, Ministarstva finansija i Ministarstva pravde, Ministarstvo finansija poziva predstavnike advokature da u što kraćem roku usaglase stavove za nastavak pregovora i imenuju ovlašćene pregovarače kako bi radna grupa što pre počela sa radom.\nVujović: Razumno smanjenje plata i penzija za po 10 odsto\nMinistar privrede i vršilac dužnosti ministra finansija Dušan Vujović izjavio je da smatra razumnim da plate u javnom sektoru i penzije ove godine budu smanjene za po deset odsto.\nVujović:Trošak reformi moraju da podnesu svi\n„Trošak reformi moraju da podnesu svi slojevi društva, a ne mogu zaposleni u javnom sektoru i penzioneri biti oni koji nose najveći teret”, rekao je Dušan Vujović, koji će vršiti funkciju ministra finansija nakon ostavke Lazara Krstića. On je istakao da u Vladi nema dileme o neophodnosti fiskalne konsolidacije.\nSvetska banka pomaže Srbiji da ojača poverenje u finansijski sistem\nŠef kancelarije Svetske banke u Srbiji Toni Verheijen i ministar finansija Lazar Krstić potpisali su ugovor vezan za Projekat jačanja osiguranja depozita u Srbiji u vrednosti od 200 miliona dolara. Ciljevi projekta jesu da se ojača finansijski i institucionalni kapacitet Agencije za osiguranje depozita (AOD).\nVujović:Srbija želi sprorazum sa MMF o trogodišnjem zajmu\nSrbija želi da pregovara sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) o sporazumu o kreditu na tri godine koji bi pomogao da se smanji javni dug i deficit, kao i da se olakšaju rezovi u budžetu, čime bi i štednja bila manje bolna, izjavio je ministar privrede Dušan Vujović u intervjuu njujorškoj agenciji Blumberg.\nKrstić:Penzioni zakon trebalo promeniti mnogo ranije\nMinistar finansija Lazar Krstić izjavio je da su izmene zakona o penzijskom sistemu neophodne, da je te izmene trebalo doneti još pre pet-šest godina, kada su, kako je rekao, to radile i druge zemlje.\nOdbor za finansije prihvatio izveštaj vlade o poplavama\nSkupštinski Odbor za finansije danas je jednoglasno prihvatio vladin izveštaj o poplavama i predložio parlamentu da ga usvoji.\nOperativno stanje dinarskog i deviznog računa za uplatu pomoći ugroženima u poplavama na dan - 02. jul u 18.00 časova:\nKrstić: Uskoro jačanje i depolitizacija Poreske uprave\nMinistar finansija Lazar Krstić izjavio je da će Poreska uprava biti prva institucija koja će biti depolitizovana. Otvarajući dvodnevnu Generalnu skupštinu Intra-evropske organizacije poreskih administracija (IOTA) u Beogradu, Krstić rekao da će Poreska uprava biti reorganizovana , a to će obuhvatiti promenu zakonske regulative i reformu same organizacije.\nKrstić: Agresivne mere protiv sive ekonomije\nMinistar finansija Lazara Krstić izjavio je da bi u naredne dve do tri godine u Srbiji moglo da se smanji učešće "sive ekonomije" sa 31 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) na oko 23 do 24 odsto BDP-a, što bi godišnje donelo između 600 i 700 miliona evra budžetskih prihoda.\nMinistar finansija Lazar Krstić i ministar pravde Nikola Selaković danas su se u Vladi Republike Srbije sastali sa predstavnicima advokature sa kojima su razgovarali o pronalaženju rešenja za probleme koje su doveli do štrajka advokata.\nOperativno stanje dinarskog i deviznog računa za uplatu pomoći ugroženima u poplavama na dan - 01. jul u 18.00 časova:\nKrstić:Više se nikome neće isplatiti da ne plaća porez\n„Novi poreski zakon predstavlja početak agresivne borbe protiv sive ekonomije i utaje i niske naplate poreza”, izjavio je ministar finansija Lazar Krstić, predstavljajući predlog izmene Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji.\nOperativno stanje dinarskog i deviznog računa za uplatu pomoći ugroženima u poplavama na dan - 30. jun u 18.00 časova:\nOperativno stanje dinarskog i deviznog računa za uplatu pomoći ugroženima u poplavama na dan - 27. jun u 18.00 časova:\nMinistarstvo finansija pozdravlja dogovor koji je postignut između Ministarstva pravde i advokatskih komora\nMinistarstvo finansija pozdravlja dogovor koji je tokom dana postignut između Ministarstva pravde i advokatskih komora.\nOperativno stanje dinarskog i deviznog računa za uplatu pomoći ugroženima u poplavama na dan - 26. jun u 18.00 časova:\nKrstić: Zakon o finansiranju opština uvešće jasna pravila u raspodeli prihoda\nMinistar finansija Lazar Krstić izjavio je da očekuje da će do kraja jula biti gotov nacrt zakona o finansiranju lokalnih samouprava, kao i da će taj zakon biti usvojen u septembru ili oktobru.\nKrstić: Kontrola poreskih obveznika dva puta mesečno


Vesti online / Vesti / Društvo / Stipendije za srednjoškolce sa juga Srbije\nStipendije za srednjoškolce sa juga Srbije\nKonkurs za stipendije srednjoškolaca sa područja ovih opština jedna je od najvažniji aktivnosti Službe Koordinacionog tela čime se pomažu i podstiču mladi ljudi iz tih opština, njihov razvoj unapređenje i obrazovanje, izjavio je predsednik Koordinacionog tela, Zoran Stanković.\n- Uslovi konkursa su jasni neophodno je da su kandidati tokom prethodnoh školovanja ostvarili odličan odnosno, vrlo dobar uspeh i naravno da nisu ponavljali nijedan razred - objasnio je Stanković i dodao da je neophodno da deca imaju prebivalište u ove tri opštine.\n- Nije mala stvar da skoro jednu deceniju Služba Koordinacionog tela Vlade Republike Srbije u svom budžetu odvaja sredstva za stipendije srednjoškolaca. Svakog meseca tokom školske godine oko 300 srednjoškolaca dobija po šest hiljada dinara što je jedan lep iznos. Ovim se pokazuje briga države za mlade ljude iz ovih opština koji će svojim znanjem i obrazovanjem doprineti razvoju tog područja - rekao je Stanković.


Donacija „Otaharina“ Radnoj grupi koja radi na planu zapošljavanja @ InfoBijeljina \n- Kroz rad Radne grupe za zapošljavanje i obrazovanje Grada Bijeljina sprovodi se niz aktivnosti u vezi za usvajanjem Akcionog plana zapošljavanja i obrazovanja. Ovaj dokument predstavlja osnovni instrument sprovođenja aktivne politike zapošljavanja. NJime se definišu ciljevi politike zapošljavanja i utvrđuju mjere koje će biti realizovane na teritoriji Grada Bijeljina, kako bi se postiglo održivo povećanje zaposlenosti. Uključivanjem javnosti i predstavnika civilnog društva u izradu dokumentata bitnih za razvoj grada, Gradska uprava pokazuje brigu o građanima i transparentnost u radu. Udruženje građana za promociju obrazovanja Roma „Otaharin“ je jedna od organizacija koja je izrazila zainteresovanost za praćenje, aktivno učešće i izradu ovog dokumenta kako bi marginalizovane grupe građana imale jednak pristup i prava prilikom sprovođenja mjera, u našem slučaju žene Romkinje - istakla je Ivana Krunić iz „Otaharina“ dodajući da je kao zahvalnost za dosadašnju saradnju ovo Udruženje Gradskoj upravi doniralo logističku opremu.\nPrema njenim riječima, analize pokazuju da osim nedovoljnog obrazovanja, žene Romkinje imaju probleme u vezi sa zapošljavanjem i zbog diskriminacije.\nŠef Odsjeka za lokalni ekonomski razvoj i evropske integracije Ankica Todorović zahvalila se u ime Gradske uprave Udruženju građana„Otaharin“.\n- Naša saradnja sa „Otaharinom“ je vrlo dobra i želja nam je da sarađujemo sa što više organizacija čije aktivnosti utiču na razvoj Grada. U fokusu nam je usklađivanje potreba privrede sa sistemom obrazovanja, kao i obraćanje više pažnje na marginalizovane grupe - pojasnila je Todorovićeva.


Ministarstvo državne uprave demantuje predsjednika BNV: Ružić sa Ugljaninom nije razgovarao o autonomiji Sandžaka – Sandžak PRESS\nMinistarstvo državne uprave demantuje predsjednika BNV: Ružić sa Ugljaninom nije razgovarao o autonomiji Sandžaka\nMinistarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu demantovalo je večeras da je na sastanku resornog ministra Branka Ružića sa predsjednikom BNV Sulejmanom Ugljaninom prije nekoliko dana bilo riječi o političkim pitanjima.\n“Apsolutno demantujemo tvrdnje da je na sastanku ministra Branka Ružića i Sulejmana Ugljanina bilo riječi o navedenim političkim pitanjima koja se odnose na autonomiju Sandžaka ili bilo čega drugog što bi moglo da čak ukaže na tendenciju narušavanja ustavnog poretka Republike Srbije”, saopštio je MDULS.\nKako navode MDULS se u okviru svojih nadležnosti može baviti isključivo unapređenjem položaja i prava pripadnika nacionalnih manjina kroz zakonska rješenja i aktivnosti predviđenim u Akcionom planu za poglavlje 23 i to u oblasti obrazovanja, kulture, medija i očuvanja tradicije.\n“Upravo je ovo i ministar Ružić izneo Sulejmanu Ugljaninu na sastanku”, saopštilo je ministarstvo.\nNaime, Ugljanin je danas zatražio od nadležnih državnih organa da raspišu izbore za teritorijalnu autonomiju Sandzaka, te “povlačenje srpske policije, vojske i tajnih službi, kao i srpskih pravosudnih organa” iz te oblasti.\nO ovim zahtjevima obavestio je, pisanim i usmenim putem, kaže, predsjednicu vlade i nadležnog ministra.\nUGLJANIN I LJAIC SU ISTO SO I KARADZIC I MLADIC ZA BOSNJAKE AKO NAROD IMA IMALO PAMETI U GLAVU NAROD MORA DA SE UJEDINI NESME SE BOJATI UCENA I MASOVNO GLASATI ZA BDZ TO JE JEDINI PUT KA NAPRETKU MIRU USPEHU BOSNJACI KAO NAROD MORAJU BITI JEDNO IMATI JEDNU ISLAMSKU ZAJEDNICU I KADA NEKO OD KOJEKAKVIH OLOSA KRIMINALNIH POLITICARA DIRNE ILI ZELI DA ZAVADI ISLAMSKU ZAJEDNICU SAV NAROD MORA DA USTANE I DA TO COVEKA UNISTI SKINE SA VLASTI NAROD JE UVIDEO SVE OVE GODINE KO JE KO I NAROD MORA BITI JEDNO TELO JEDNA DUSA I MORA PODRZATI BDZ PRUZITI IM PRILIKU A VIDELI SMO DA ONI SVE RADE KAKO TREBA A STA BI TEK RADILI DA IH KOMPLET NAROD PODRZAVA NEBI BILO NI PLJACKI NI BEZAKONJA NI KRIMINALA NI KORUPCIJE NI BANDI NI DILERA NI CETNIKA NI ISLAMISTA VEC BI SANDZAKOM VLADAO RED MIR I ONDA BI SE TU ULAGALO POMAGALI ITD\n4. Novembra 2017. Sehzade MUSTAFA\nRuzicu ne brini znamo mi koliko muto LAZE


Poslednja izmena 12:56\n30.05.2019 u 08:33\nOslobođena šestorica Srba\nSva šestorica Srba, civila, koje su specijalne jedinice kosovske policije uhapsile u utorak u Zubinom Potoku oslobođena su sinoć, preneo je Radio kontakt plus. Kako se navodi, oni su oslobođeni nakon što je sudija Osnovnog suda u Kosovskoj Mitrovici, odeljenja u Zubinom Potoku, Ljiljana Stevanović, odbila zahtev kosovskog tužilaštva da im odredi pritvor. Radio Kontakt Plus navodi da je sudija ocenila da ne postoji dovoljno dokaza tužilaštva da se Srbima produži pritvor, koji im je, inače, određen zbog ometanja službenog lica u obavljanju dužnosti. Oslobođeni su Predrag, Tomislav, Marko i Ivica Milovanović, kao i Miloš Orlović i Dejan Dimović, srpski je član osoblja UN. Misija Ujedinjenih nacija na Kosovu (UNMIK) je tokom jučerašnjeg dana u saopštenju dostavljenom Tanjugu potvrdio da je\nPravda kao na klackalici\nPosle dve i po decenije suđenja Dragan Supurović, optužen da je 22. septembra 1994. godine u bašti kafića tržnog centra na Vidikovcu ubio Ivana Pavlovića i ranio dve osobe, oslobođen je odgovornosti. Sudska priča ovog okrivljenog mogla bi da se opiše u tri reči: oslobođen u prvostepenom postupku, osuđen u drugostepenom, pa ponovo oslobođen u trećestepenom. Zakonodavac je predvideo da u situaciji kada drugostepeni sud preinači prvostepenu oslobađajuću u osuđujuću presudu, okrivljeni ima pravo žalbe o kojoj odlučuje veće istog suda u trećem stepenu. S obzirom na to da se u javnosti informacije o sudskim presudama koje su donete u trećestepenom postupku ne objavljuju često\n21.05.2019 u 17:01\nU Apelacionom suda u Kragujevcu 74.610 „starih”, nerešenih predmeta\nSvi sudovi na području Apelacionog suda u Kragujevcu imaju ukupno manje od 150.000 nerešenih predmeta, što je upola manje u odnosu na 2014. godinu, rečeno je danas. Polovinu nerešenih predmeta čine predmeti stariji od dve godine. Predsednica Apelacionog suda u Kragujevcu Dubravka Damjanović kazala je danas novinarima da je potrebno još značajnije smanjiti broj starih predmeta.„To je i najveći problem srpskog pravosuđa, jer dugo čekana pravda postaje nepravda. I mi imamo problem sa predmetima o zaštiti prava na suđenje u razumnom roku. Moramo da završimo tu priču da se čeka godinama na sudsku pravdu”, rekla je Damjanović posle predstavljanja Godišnjeg izveštaja o radu Apelacionog suda u Kragujevcu, osam viših i 22 osnovna suda, prenosi Beta. Ona je ocenila da je rok od dve godina\n29.04.2019 u 16:21\nSud u Zrenjaninu najbolji i najlepši u Srbiji\nPre tačno 110 godina održano je prvo suđenje u najstarijoj i najlepšoj palati pravde u Srbiji, koja se nalazi na obali Begeja, u današnjem Zrenjaninu, nekada Velikom Bečkereku. „Prvo suđenje u ovoj zgradi – rasprava, održana je 21. maja 1909. godine”, zapisao je glavni arhivator tadašnjeg Okružnog suda Nandor Fokušhazi i taj zapis je ostao na tabli na vratima drvenog ormana. Monumentalna dvospratna građevina, sa elementima neoromantike, pruža se velikom dužinom sa ulične strane pored reke i nezaobilazni je simbol grada i motiv na gotovo svim razglednicama i fotografijama sa Malog mosta na Begeju. Malo koja stara sudska zgrada u Srbiji ima istu namenu posle više od sto godina. Sagrađena je od 1906. do 1908. godine, posle konkursa koji je raspisalo Ministarstvo pravde u Budimpešti,\n18.04.2019 u 20:04\nOdbačena prijava za napad na novinara portala „Jugmedia”\nLESKOVAC - Osnovno tužilaštvo u Leskovcu odbacilo je krivičnu prijavu protiv Leskovčanina koji je pre skoro pet meseci pred policijom fizički napao novinara portala Jugmedia Dragana Marinkovića, gušio ga i vukao, pocepavši mu deo okovratnika i dugmad na mantilu i pretio da će ga ubiti. U obrazloženju zamenice tužioca Slađane Ranđelović navodi se da nema elemenata za službeno gonjenje napadača, odnosno, da su pretnje ostvarene, ali da nije bilo fizičkog napada. Do ovakve odluke došlo je na osnovu svedočenja policajca Policijske uprave Leskovac koji je u izjavi naveo da napadač nije davio novinara već da ga je grlio, te da ih je upravo on razdvojio. Isti policajac je tvrdio i da nije čuo da je napadač pretio da će ubiti Marinkovića, prenosi Beta. „U šoku sam jer je isti\nDržava izgubila spor protiv naslednika ratnog veterana\nValjevo – Osnovni sud u Valjevu je kao neosnovan odbio tužbeni zahtev Republike Srbije, Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja protiv tuženika Snežane Grimani, Biljane Ristić iz Valjeva i Nebojše Petrovića iz Smedereva, da tužiocu isplate nešto više od 270.000 dinara sa zakonskom zateznom kamatom, počev od aprila 2009. godine. To je prvostepeni epilog pomalo bizarnog postupka, čiji je „akter” davno preminula majka takođe preminulog ratnog vojnog invalida, odnosno država Srbija i naslednici dvoje pokojnika. Valjevac Željko Petrović, rođen 1971, rezervista bivše JNA, u septembru 1991. godine teško je ranjen u Sremskim Lazama u nekadašnjoj Republici Srpskoj Krajini. Kao teški invalid prve kategorije u invalidskim kolicima, bio je jedan od simbola stradanja Valjevaca u ratovima\n18.04.2019 u 10:39\nZločini nad Srbima najzad pred Sudom BiH\nOd našeg stalnog dopisnika Banjaluka – Najmanje sedam velikih predmeta trenutno se vodi pred Sudom BiH za zločine počinjene nad Srbima u proteklom ratu. Ti procesi pokrenuti su pre više od godine, navode nadležni u RS i dodaju da je prošle godine podignuto više optužnica protiv bošnjačkih pripadnika takozvane Armije BiH nego protiv Srba, što dosad nije bio slučaj. Naime, svi krupni predmeti protiv srpskih počinilaca već su okončani. Sudilo im se u Hagu, kao i pred Sudom BiH. Preostali veliki predmeti, koji se mahom odnose na zlodela pojedinaca iz bošnjačkog naroda, tek treba da budu okončani. Izuzev najkrupnijeg predmeta ikad vođenog u Sarajevu – protiv generala Atifa Dudakovića i drugih iz Petog korpusa Armije BiH, koji se terete za


NOVE OPERACIJE U OKVIRU PROGRAMA OKVIRNO PARTNERSTVO ZA PERIOD 2016-2020. GODINA\nMinistar finansija dr Zoran Tegeltija sa saradnicima razgovarao je u Banjaluci sa Misijom Svjetske banke o novim operacijama u okviru programa Okvirno partnerstvo za period 2016-2020. godina, a koji je ova međunarodna finansijska institucija odobrila krajem prošle godine nakon uspješno započete realizacije Akcionog plana i Reformske agende.\nMinistar finansija je zahvalio predstavnicima Svjetske banke na dosadašnjoj podršci, istakavši da je veoma značajno što će međunarodni eksperti biti uključeni u aktivnosti koje Vlada Republike Srpske preduzima s ciljem podsticanja ekonomskog rasta, a koje je Republika Srpska definisala i u Akcionom planu koji proizlazi iz Reformske agende.\nU fokusu interesovanja Misije Svjetske banke, tokom inicijalne posjete, bile su mjere koje imaju za cilj unapređenje poslovnog okruženja i jačanje konkurentnosti.\nNovo Okvirno partnerstvo Grupacije Svjetske banke u četvorogodišnjem periodu obuhvata analize, savjete i finansiranje za ubrzanje reformi usmjerenih na obavljanje ekonomskog rasta u tri ključne oblasti među kojima su obuhvaćeni i javni i privatni sektor, a jedan od pravaca je jačanje otopornosti na elementarne nepogode.\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo finansija, 01.03.2016.