BMW uhvaćen u izdavanju lažnih podataka vezanih za prodaju - Vrele gume\nsep. 28, 2020 u 9:27 am\nBMW uhvaćen u izdavanju lažnih podataka vezanih za prodaju\n28 septembra, 2020 1 komentarhartije od vrednostiMiniprodaja automobilausa\nLaganje ljudi koji poseduju akcije u kompaniji je loša praksa. BMW je to radio od 2015. do 2019. sudeći po izveštaju oAmeričke komisije za hartije od vrednosti, i mada je nemački proizvođač pružao lažne brojke što se prodaje tiče pet uzastopnih godina, komisija se složila s poravnanjem u vrednosti od 18 miliona dolara.\nUprkos ovoj nedozvoljenoj praksi, vrednost BMW-ovih akcija je pala tokom dotičnog perioda. Ono što dodaje so na ranu predstavlja činjenica da je bavarski proizvođač izvukao 18 milijardi dolara od investitora od 2015. do 2019. pružajući im lažne informacije.\nBMW je na taj način obmanuo ljude koji su najviše verovali u kompaniju i njenim „maloprodajnim performansama u SAD, odnosno potražnji kupaca na ovom tržištu, prikupljajući kapital u ovoj zemlji“.\nKomisija za hartije od vrednosti ističe „značajnu kooperaciju tokom istrage pored izazova koje je predstavljala zdravstvena kriza“, a ova otvorenost „je uzeta u obzir prilikom određivanja kazne“, saopštila je ova vladina agencija.\nNi manje ni više nego tri pravna lica – BMW AG, BMW NA i BMW US Capital, prekršila su odredbe zakona o hartijama od vrednosti iz 1933. Treba naglasiti da kazna dolazi kao rezultat „nepriznavanja ili negiranja nalaza naloga“. Drugim rečima, nijedan izvršni direktor neće biti odgovoran, jer će proizvođač isplatiti 18 miliona dolara u ime kompenzacije.\nBavarci nisu usamljen slučaj. Fiat Chrysler Automobiles je isplatio 40 miliona američkih novčanica da bi regulisao sličan problem. Ukratko, FCA je davao instrukcije prodavcima da objavljuju lažne podatke od 2012. do 2016., pomažući na taj način kapitalizaciji kompanije na berzi.\nU dosadašnjem delu godine, BMW of North America prilično posrće. BMW i MINI su izvestili o padu prodaje od 15,3, odnosno 35,1 odsto u prvom kvartalu 2020. u odnosu na isti period 2019. Zdravstvena kriza je doprinela još gorim rezultatima u drugom kvartalu („minus“ od 39,3, odnosno 41,5 odsto).\nU vezi s tim takođe treba napomenuti da su SAD neto izvoznik BMW-a. Više „Bimmera“ se izvozi iz Sjedinjenih Država nego što se uvozi, što ne treba da čudi, s obzirom da se ovde sklapaju X3, X4, X5, X6 i X7 i šalju širom sveta.\nTagovihartije od vrednostiMiniprodaja automobilausa\n28 septembra, 2020 у 09:37\nPovratak „El Diabla“!\nFernando Alonso: „Da Hamilton ima mene kao timskog kolegu, pitanje je šta bi bilo“


Poslanici sutra o sastavu RIK-a - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Poslanici sutra o sastavu RIK-a\nPoslanici sutra o sastavu RIK-a\nFoto: Beta/MILAN TIMOTIĆ/MO\nPredsednik Skupštine Ivica Dačić sazvao je Desetu sednicu Drugog redovnog zasedanja Skupštine Srbije za ponedeljak, 29. novembar 2021. godine.\nNa dnevnom redu biće Predlog Odluke o dopunama odluke o prestanku funkcije i imenovanju u Republičku izbornu komisiju, koji je podneo predsednik Narodne skupštine kao i Predlog Odluke o izmenama odluke o prestanku funkcije i imenovanju u Republičku izbornu komisiju, koji je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović.\nKako je navedeno u obrazloženju, pravni osnov za donošenje ove odluke zasniva se na Zakonu o referendumu i narodnoj inicijativi u kojem stoji da će prvi naredni republički referendum sprovesti RIK čiji će sastav biti proširen za još šest članova i zamenika članova iz reda stručnjaka za izborno pravo i izborni proces.\nDačić je skupštini uputio predlog da u Republičku izbornu komisiju budu izabrani Vladimir Matić, Srđana Vidović, Biserka Živković, Igor Tomašević, Željka Radeta i Miroslav Vasić, a u predlogu nije navedeno u ime koje stranke su kandidati predloženi.\nSednica će početi u 12.00 časova.\nIvica DačićRIKSkupština SrbijeBeograd\nSAD su se nadale da će kosovska vlada omogućiti izjašnjavanje na referendumu o promeni Ustava Srbije biračima koji žive na Kosovu, i raduju se razgovoru sa vladama u Beogradu i Prištini kako bi građani koji žive na Kosovu i u Srbiji ubuduće mogli da učestvuju na izborima "u svojoj zemlji", izjavio je američki ambasador pri Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) Majkl Karpenter (Michael Carpenter).\nPolitika • danas 17:45\nKosovska policija privela je danas oko 14 časova u...\nPolitika • danas 17:02\nMinistar spoljnih i evropskih poslova Hrvatske Gordan Grlić Radman...


Vesti online / Vesti / Društvo / Nova seoba Srba u 21. veku: Kucnuo čas za opstanak!\nAlarmantni podaci o iseljavanju čak 654.000 ljudi u proteklih 18 godina, prvenstveno mladih i školovanih, primorali su vlast u Srbiji da krene u akciju zaustavljanja masovnog odliva stanovništva, ali i stvaranja ulova za povratak dijaspore.\nIz Srbije odlazi 30.000 do 60.000 ljudi godišnje, a ukupna cifra je daleko veća i gora nego duboko urezane u narodnom sećanju seobe Srba. Vlada je prvi korak preduzela formiranjem Koordinacionog tima za praćenje tokova ekonomskih migracija.\nOvo telo početkom nedelje održalo je prvu sednicu, ali se čulo samo šta su ciljevi, ali ne i koji su konkretni potezi. Verovanje da će stručnjaci i članovi Vlade koji čine tim raditi na najboljim rešenjima za sprečavanje odlaska mladih izrazio je ministar rada Zoran Đorđević, koji predvodi ovo telo.\n- Cilj je ne samo da sprečimo da odu, već i da se stvori poslovni i privredni ambijent za dolazak stranih stručnjaka, kao i povratak naših državljana koji su već otišli. Vlada ima iskrenu želju da promeni situaciju - rekao je Đorđević i izrazio uverenje da će država pružiti neophodne uslove da bi se ostvarili ovi ciljevi.\nSamo u Nemačku u poslednje dve godine iselilo se 51.000 ljudi, govore podaci nemačke službe za migracije.\nRekordna je bila 2015. godina, kada se prema podacima Organizacije za evropsku saradnju i razvoj (OECD), samo u njene zemlje članice iselilo 60.000 građana Srbije. Te godine je 45.200 ljudi otišlo u Nemačku, 7.800 u Austriju, a treće odredište bila je Slovenija, gde se iselilo 2.400 stanovnika Srbije. Sledile su Švedska sa 1.800 i Sjedinjene Američke Države sa 1.278 uglavnom obrazovanih ekonomskih migranata iz Srbije.\nCrne brojke govore da se godišnje iseljava 7.000 do 15.000 ljudi sa fakultetskom diplomom.\n- Svaki osmi diplomac odlazi - ukazao je stručnjak za migracije Vladimir Grečić, koji je član novoformirane stručne grupe.\nOn smatra da je dobro što je ova tema postala jedna od prioriteta rada Vlade, jer odlaze oni koji su zemlji najpotrebniji.\nLekari beže u Sloveniju\n- Skoro petina mladih i obrazovanih ide u SAD. U Švajcarsku i Sloveniju idu lekari i stomatolozi, a Nemačka potražuje inženjere i medicinsko osoblje sa srednjom školom - pojašnjava ovaj stručnjak.\nMeđutim, odliv stanovništva iz Srbije veći je i od ovih užasnih brojki koje se odnose samo na zemlje članice OECD u koju ne spadaju, recimo, Rusija i Ujedinjeni Arapski Emirati, zemlje u kojima već postoje čitave srpske radne kolonije.\nPrema rečima Gordane Bjelobrk, članice tima iz Republičkog zavoda za statistiku poslednjih godina migracije su intenzivnije, zbog čega bi trebalo stvoriti ambijent da mladi posle fakulteta ostanu u zemlji kako bi se uvećao broj stanovnika i obezbedila smena generacija.\n- Kakav će biti rezultat našeg rada, ne mogu unapred da kažem. Nismo razradili metodologiju, više institucija je uključeno, ali u timu sam jer želim da verujem da nešto može da se uradi. Sve zavisi od nas - kazao je profesor Vladimir Grečić.\nDa se Srbija ubrzano prazni, otvoreno je progovorila i ministarka zadužena za demografiju i populacionu politiku Slavica Đukić Dejanović. Ona je navela rezultate istraživanja tog ministarstva, prema kojima trećina mladih hoće da ode van zemlje, a polovina od njih nema namere da se vrati.\nNemačka puna tuđe dece\nPoslednje istraživanje u Nemačkoj pokazalo je da svega 8,2 odsto dece predškolskog uzrasta odlično govori nemački. Čak 16,4 odsto dece tog uzrasta ne zna nemački jezik uopšte. U obdaništima je tek svako treće dete rođeno u Nemačkoj, dok je 51,1 odsto čine deca čiji roditelji nisu nemačkog porekla. Zato se u poslednje vreme povela debata kako integrisati novopridošle.\nViše je nego zabrinjavajući podatak poslednjeg istraživanja organizacije Srbija 21 da o odlasku razmišlja oko 450.000 mladih od 18 do 29 godina, većinom u EU i ostale zapadne zemlje i Ameriku. Od ukupnog broja, 45 odsto razmišlja o trajnom iseljenju, a ispitanici navode različite motive za odlazak.\nViši standard 41 odsto\nBolje plaćen posao 36 odsto\nLoše stanje u Srbiji 9 odsto\nOstalo 14 odsto\nSednici Koordinacionog tima prisustvovali su članovi tog tela, ministar omladine i sporta Vanja Udovičić, državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić, za demografiju i populacionu politiku Slavica Đukić Dejanović, predstavnici privrede, poslodavaca, sindikata i SANU. Deo tima su i šef diplomatije Ivica Dačić, ministar finansija Siniša Mali i prosvete Mladen Šarčević.\nNa pragu kolapsa\nNovinarka "Velta" Torkit Trajhel objavila je tekst o emigraciji iz naše zemlje pod dramatičnim naslovom "Srbija krvari". Ona je navela da zemlji preti kolaps zbog odlaska radne snage.\nTaj članak je samo jedan u nizu tekstova stranih medija o iseljavanju prvenstveno mlade, školovane i kvalifikovane radne snage iz Srbije.\nPre svega, navode, idu lekari, zanatlije, negovatelji, varioci, higijeničari, frizerke ili vozači autobusa i to najčešće u Nemačku, gde nema dovoljno kvalifikovanih radnika, ali i ka Austriji i Skandinaviji.\n- Tamo su primljeni raširenih ruku. Za to vreme, Srbija sa svojih sedam miliona stanovnika, krvari. Bogate zemlje Zapada profitiraju od migracije, ali ona za Srbiju ima zabrinjavajuće posledice. Čitavi potezi zemlje propadaju - citira autorka Jerga Heskensa, stručnjaka za Balkan koji je savetnik srpskog predsednika Aleksandra Vučića nadležan za privredu.\nHeskensa je poslala nemačka vlada u Srbiju i on platu prima iz Berlina. On ukazuje da je emigracija jedna od najvažnijih društvenih tema, da mnogi Srbi ne vide više budućnost u svojoj zemlji, jer je ekonomska situacija loša, prosečna plata je 500 evra, a stopa nezaposlenosti 12 odsto, ali samo zvanično, jer je u stvarnosti verovatno mnogo veća.\n"Ko radi samo jedan dan u godini, ispada iz statistike nezaposlenih. A tome treba dodati i da vlada, prema mišljenju nekih Srba, čini situaciju još gorom", piše Trajhelova.\nOdliv stanovništva Srbije, navodi, oseća se u svakodnevnom životu, jer autobusi ne dolaze, nema više dobrih lekara. Pritom, nijedna statistika ne obuhvata one koji odu u susedne zemlje na određeni rok, da bi na primer, pomagali pri žetvi ili berbi.\nVozače kupe autobusima\nStanje u Srbiji kada je reč o ekonomskim migracijama, procenjuje se, mogao bi da pogorša novi nemački zakon o lakšem zapošljavanju građana drugih država, pa i onih koje nisu članice EU. Vozači iz Srbije već odlaze u velikom broju.\n- Nemačke agencije dolaze autobusima ovamo, da pokupe ljude i onda ih razdele po svojoj zemlji ili Holandiji - kaže šef beogradskog Gradskog saobraćajnog preduzeća Slobodan Milić.\nOn je ukazao da je u inostranstvo 2014. godine otišlo 45 vozača, a prošle već 249. Trajhel napominje da čak i imućniji Srbi ne vide perspektivu.\nDRUŠTVO Stadioni preči od bolnica\nČetvrtak 14.02.2019. 00:24\n"...654.000 uglavnom mladih..." Под хитно им послати војни распоред и позив на вежбу. Ко се не одазове нека каже збогом мајки Србији!!!


Mađarski premijer je naglasio kako se od Balkana ne treba praviti tampon zona, već ga treba integrisati u Evropsku uniju.\nPrema rečima Olivera Varheljija, evropskog komesara za proširenje, u zajedničkom je interesu proširenje Evropske unije.\nDanas nema volje za daljim proširenjem među zapadnoevropskim šefovima država i vlada, što je ozbiljna strateška greška, rekao je Viktor Orban na konferenciji.\n"Istina je da, da bez obzira na trud komesara za proširenje, za integraciju, stvarnu integraciju Balkana, potrebna je politička, strateška odluka, koju ne donose komesari, čak ni Komisija, već Savet, gde se nalaze premijeri i čelnici evropskih zemalja."\nDok oni ne odluče da integrišu Balkan, bićemo deo dugotrajnog, detaljnog procesa koji se umesto strateškim pitanjima, bavi proceduralnim problemima, i zapravo predstavlja proces koji oduzima mnogo vremena, upozorio je mađarski premijer. Istovremeno, cela Srednja Evropa konstantno je i istrajno za proširenje Evropske unije i evropske integracije Balkana, dodao je.\n„Balkan je sledeća velika prilika za Evropsku uniju. Ako se balkanskim narodima pruži prilika, baš kao i državama Višegradske grupe, oni će za nekoliko godina ubrzati tempo, ojačati svoju privredu, a pravi veliki privredni rast doći će sa Balkana u Evropsku uniju. Dakle, kad kažem da Unija ima veći interes da se Balkan integriše od samih balkanskih naroda, ne mislim samo na sigurnost, nego i na ekonomske interese zapadnih zemalja.”\nMađarski premijer je predložio da države Višegradske grupe i balkanske zemlje zajedno izgrade najznačajnije privredno područje na celom evropskom kontinentu. Dodao je, kako je za to potreban ulazak u Uniju, integracija kroz srednjoevropsku regiju, a Balkan je neophodan i za nemačku, italijansku i francusku privredu.\nPredsednik Parlamenta R .Mađarske Laslo Kever je dodao rečima mađarskog premijera da je od 1990. godine, sa ovih prostora od Baltika, srednje Evrope i Balkana ukupno 25 miliona radnika starosti od 25 do 45 godina, otišlo u zemlje Zapadne Evrope, a prema procenama Svetske banke do 2050. godine još 20 miliona ljudi će otići odavde na Zapad.\n“Migracije radno sposobnog stanovništva su u protekle tri decenije mnogo koštale Istočnu i Srednju Evropu, odnosno poreske obveznike, najmanje jedan bilion evra, ako drugačije formulišemo onda je toliko koštala obuka 25 miliona radnika koji su otišli na zapad, odnosno sa tim iznosom je naš region finansirao ekonomski napredak zapadne Evrope."\nPrema mišljenju Evropskog komesara za proširenje Olivera Vaheljija, više nikoga ne treba uveravati da je pristupanje zemalja Zapadnog Balkana Evropskoj uniji društvena, ekonomska, geografska, istorijska stvarnost i politička nužnost. Istovremeno, postoji velika potreba da se ovaj stav sprovede napokon u delo, dodao je.\n“Moramo ubrzati proces pristupanja Crne Gore i Srbije. Crna Gora je već otvorila sva pregovaračka poglavlja, njima je ostalo samo sprovođenje akcionog plana za vladavinu prava kao sledeći korak, uz ubrzavanje reformi. Srbija je u poslednje vreme sprovela vrlo značajne reforme, kako u odnosu na vladavinu prava, tako i u odnosu na pojedinačne sektore, bilo u području poreske politike ili energetike. Evropska unija ne može ostati bez odgovora na te reforme.“\nPrema rečima komesara Evropske unije, u narednom razdoblju EU i države članice moraće se najviše boriti za sopstvenu verodostojnost, a politika proširenja je sredstvo za jačanje te verodostojnosti.


Citroen e-Jumpy osvojio Millesime Trofej "2021 Compact LCV" koji dodeljuje Kilometres Entreprise - BIGportal.ba\n* Citroën ë-Jumpy je nagrađen trofejem « 2021 COMPACT LCV » Millésime Trophy od strane Kilomètres Entreprise. Ovo je 3. titula koju je, za godinu dana, osvojio ë-Jumpy pored «International Van of the Year 2021» i Argusovog trofeja « Van of the Year 2021 ».\n* Ovom nagradom, koju dodeljuje žiri stručnih novinara, prepoznaje se relevantnost modela i kvalitet usluga koje nudi Citroën.\n* Nagrada se odnosi i na stručnost i umeće timova Citroënove mreže koji svakodnevno odgovaraju na nove izazove vezane za pokretljivost profesionalaca.\n* Sve ovo naglašava komercijalni uspeh ë-Jumpyja, koji je broj 1 među lakim dostavnim električnim vozilima u Francuskoj u prvoj polovini 2021. godine.\nNakon što su ga članovi I-VOTY žirija nagradili titulom «International Van Of The Year 2021» u decembru 2020., kao i nakon Argusovog trofeja « Van of the Year 2021 » u januaru 2021., Citroën ë-Jumpy je osvojio, od Kilomètres Entreprise, trofej « 2021 COMPACT LCV ». Ova nagrada upotpunjuje i naglašava komercijalni uspeh ë-Jumpyja koji je u Francuskoj, od januara do juna 2021., najprodavanije lako dostavno električno vozilo sa delom tržišta od 43,6%. Ova nagrada potvrđuje relevantnost modela u njegovom segmentu i kvalitet usluga koje nudi Citroën kako bi se odgovorilo na nove potrebe profesionalaca. Izabran od strane žirija sastavljenog od stručnih novinara, naročito uključenih u pitanja lakih dostavnih vozila, ë-Jumpy je izabran među 6 kandidata u kategoriji lakih dostavnih kompaktnih vozila.\në-Jumpy nudi dve autonomije u skladu sa aktivnostima i budžetom profesionalaca: autonomija od 230 km (WLTP) sa baterijom od 50 kWh i autonomija od 330 km (WLTP) sa baterijom od 75 kWh.


Delegacija Privredne komore Srbije, na čelu sa predsednikom Privredne komore Željkom Sertićem, posetila je Indiju (Delhi, Ahmedabad, Bangalor, Mumbaj) u periodu od 24. do 30. januara 2014. godine.\nTokom boravka u Delhiju, delegaciju je u ime Ministarstva spoljnih poslova Indije primio Rahul Čabra, direktor Direkcije za Centralnu Evropu, a održani su i sastanci sa predstavnicima indijskih privrednih komora FICCI (Federacija indijskih komora trgovine i industrije) i CII (Konfederacija indijske industrije). Na čelu delegacije FICCI bila je zamenica generalnog sekretara i načelnica za međunarodnu saradnju Ambika Šarma, dok je delegaciju CII predvodio Dip Kapurija, predsedavajući Regionalnog komiteta CII za Centralnu Evropu. Tokom boravka u Bangaloru, delegacija je 28. i 29. januara učestvovala na konferenciji „Partnership Summit 2014“ u organizaciji CII. Tom prilikom potpisan je Memorandum o razumevanju između PKS i CII.\nPosetu Indiji obeležili su i susreti sa visokim zvaničnicima vlada indijskih saveznih država Gudžarat (ministar Sorab Patel) i Karnatake (Kaušik Mukerđi, glavni sekretar Vlade). Delegacija je takođe posetila poznate indijske kompanije: Sona Koyo Steering System u Gurgaonu, Tata Nano u Ahmedabadu, Infosys u Bangaloru, Mahindra & Mahindra, Shapoorji Pallonji, kao i Korporaciju za industrijski razvoj Maharaštre u Mumbaju.\nGlavni cilj posete bila je promocija Srbije kao investicione destinacije, kao i podsticanje razvoja bilateralne ekonomske saradnje dve zemlje. Indijskoj strani predočeno je da Srbija želi da ojača ekonomsku saradnju sa Indijom, posebno kroz privlačenje investicija iz Indije i povećanje obima trgovinske razmene. Predstavljeni su ekonomski potencijali Srbije, brojni projekti otvoreni za strane investicije, kao i pogodnosti koje donose ugovori o slobodnoj trgovini koje Srbija ima sa Rusijom i drugim zemljama i koji omogućavaju pristup stranih investitora drugim tržištima preko Srbije. Istaknuti su investicioni kapaciteti Srbije u oblasti energetike, poljoprivrede, proizvodnje hrane, mašinske industrije, proizvodnje traktora, automobila, irigacione mehanizacije, IT industrije, visokog obrazovanja, farmacije, zdravstvenog turizma, bolnica, banja, filmske industrije, zelene energije i biotehnologije. Indijske kompanije su pozvane da investiraju u Srbiju, kao i da razmotre mogućnost strateškog partnerstva u privatizaciji i restrukturiranju brojnih srpskih kompanija. Indijska strana je pokazala interes za investiranje u Srbiji, kao i za razvoj dugoročne saradnje privrednih komora dve zemlje, jačanje kontakata među privrednicima (B2B) i ulaganje napora u dalji razvoj ekonomske saradnje Indije i Srbije. Ovom prilikom je upućen poziv za učešće delegacije R.Srbije na prvom Poslovnom forumu Indija-Centralna Evropa, koji će se održati u Nju Delhiju 27-28. marta ove godine, u organizaciji FICCI i Ministarstva spoljnih poslova Indije.\nAmbasador Jovan Mirilović je učestvovao u svim razgovorima i aktivnostima tokom posete delegacije Privredne komore Srbije Indiji, a počasni konzul R.Srbije u Mumbaju Tajzun Paterija pridružio se delegaciji na sastancima održanim u Mumbaju.\nDip Kapurija, predsedavajući Regionalnog komiteta CII za Centralnu Evropu, Željko Sertić, predsednik PKS


Supermarket IDEA i poslovni kompleks u Miletićevoj do kraja novembra\nObjavljeno 08.09.2015. u 16h\nPoslovni objekat na uglu ulica Tomićeve i Miletićeve koji je podignut na mestu nekadašnje livnice „Radijator“ trebao bi da bude završen do kraja oktobra, potvrdio je danas predstavnik investititorske firme „Braća Ilić“ iz Bačke Palanke.\nU ovaj objekat useliće se maloprodaja trgovinskog lanca IDEA, a procena je da bi potrošačima mogla da bude dostupna već krajem novembra.\n– Trenutno gradimo poslovni objekat na jednoj polovini parcele, bruto površine 2100 kvadrata, u okviru kojih će biti 130 parking mesta. Objekat je rađen po svim novim standardima uključujući energetsku efikasnost. U drugom delu parcele, na proleće ćemo otpočeti gradnju stambenih jedinica ukupne površine od 8 do 9000 kvadrata spratnosti P + 3, rekao je predstavnik investitora Branislav Ilić.\nGradilište su danas obišli gradonačelnik Čedomir Janjić i njegov zamenik Saša Santovac, koji su istakli zadovoljstvo zbog činjenice da se objekat gradi u Zrenjaninu.\n– Ne mogu da sakrijem zadovoljstvo što su investitori zainteresovani da grade ovakve ili slične objekte u Zrenjaninu, i što ovako renomirani trgovinski lanci imaju želju da dođu u naš grad. Još više me raduje to što imamo investitore koji su zainteresovani da ovde grade stanove, i očigledno je da Zrenjanin postaje mnogo interesantan grad, istakao je Janjić nakon obilaska.\nRadove izvodi firma „Eko gradnja“ iz Melenaca.\nTagovi:idea, poslovni kompleks, supermarket\nRatovi zvezda i ledeno kraljevstvo ˝Frozen˝ oduševili najmlađe Zrenjanince (VIDEO)


Brnabić: Srbija ima političke garancije da je neće pogoditi kvote za uvoz čelika u EU | EurActiv Serbia\nPremijerka Srbije Ana Brnabić 16. januara je izjavila da Srbija ima političke garancije da neće biti negativno pogođena uvođenjem kvota za uvoz čelika u EU, tako da su srpska privreda i železara u Smederevu u vlasništvu kineske kompanije Hbis u ovom trenutku potpuno bezbedne. Železara u Smederevu je drugi po veličini izvoznik u Srbiji.\n"Dogovorili smo i klauzulu koja kaže da u svakom trenutku možemo da pokažemo da smo zabrinuti za našu proizvodnju. Ako to dokažemo podacima, možemo dodatno da pregovaramo o podizanju kvota", rekla je Brnabić.\nOd ukupne proizvodnje čelika u 64 zemlje na listi Svetske asocijacije čelika, koja je za 11 meseci 2018. iznosila 1,65 milijardi tona, polovina potiče iz Kine.\nŽelezara u Smederevu je druga na listi najvećih izvoznika iz Srbije čiji je prošlogodišnji izvoz bio vredan 695 miliona evra.\nPo planu menadžmenta železare, u 2018. je trebalo da bude proizvedeno više od 1,8 miliona tona i da izvoz bude veći nego prethodne godine.


Ministar zdravlja Makedonije zahvalio lekarima u Leskovcu na brzoj reakciji i zbrinjavanju povređenih - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Ministar zdravlja Makedonije zahvalio lekarima u Leskovcu na brzoj reakciji i zbrinjavanju povređenih\nMinistar zdravlja Makedonije u Opštoj bolnici Leskovac\nMinistar zdravlja Makedonije Venko Filipčev, obišao je juče, u Opštoj bolici Leskovac svoje sunarodnike povređene u saobraćajnoj nesreći kod Pečenjevca.\nVenko Filipčev zahvalio se gradonačelnicima oba grada, ministru zdravlja Lončaru, kao i svim službama koje su učestovale u pružanju pomoći makedonskim državljanima.\nPovređeni zbrinuti brzo i profesionalno\n„Dugujemo veliku zahvalnost srpskom zdravstvu“ – poručio je ministar Filipčev.\nMinistar je povređene koji su smetšteni u Opštoj bolnici Leskovac obišao u pratnji gradonačelnika Leskovca, dr Gorana Cvetanovića i menadžmentom bolnice.\nZahvalnost lekarima u Leskovcu\nNakon toga, ministar Filipčev obišao je i povređene koji su smešteni u Кliničkom centru u Nišu.\n„Velika zahvalnost kolegama u bolnici u Leskovcu i Кliničkom centru u Nišu. Hitna pomoć je na terenu izvršila trijažu pacijenata, a potom su svi povređeni dobili tretman u bolnici,“ – rekao je ministar Filipčev.\nTagoviauto put Goran Cvetanovic Nebojša Dimitrijević nesreća opsta bolnica leskovac Venko Filipčev\nPrethodni Predstavljanje nagradnog konkursa „Evropski dnevnik“ leskovačkim srednjoškolcima\nSledeći Božidar Stojiljković neće više biti načelnik Jablaničkog okruga


Popis stanovništva odložen za 6 meseci zbog epidemiološke situacije - EU Delegacija u Srbiji\nBy Nebojsa objavljeno\t 22/10/2020 Projektne aktivnosti\nPopis stanovništva, domaćinstava i stanova održaće se u oktobru 2021. godine umesto u aprilu, saopštio je Republički zavod za statistiku. Kao razlog, iz ove institucije navode epidemiološku situaciju i opasnost od širenja COVID 19.\nVeliki deo pripremnih radnji je završen u skladu sa očekivanim rokovima, potvrđuju iz Zavoda, i navode da su za početak naredne godine planirane aktivnosti koje nose epidemiloški rizik – odabir 20000 kandidata za instruktore i popisivače i njihov terenski rad.\n„Imajući u vidu navedene aktivnosti i rokove za njihovu realizaciju, ali i neizvesnu epidemiološku situaciju i opasnost od širenja zarazne bolesti tokom sprovođenja popisnih radnji, nakon konsultacija sa epidemiolozima i opsežne analize različitih scenarija, odlučeno je da se Popis 2021. odloži za šest meseci. Odluka o odlaganju Popisa 2021. nije lako doneta i zasniva se na više faktora, pri čemu je najvažniji – potreba da se osigura bezbednost građana i direktnih učesnika u popisu – zajedno sa potrebom za realizacijom sveobuhvatnog popisa koji će pružiti ažurne, kvalitetne i pouzdane podatke“, navodi se u saopštenju Zavoda za statistiku.\nStav Evrostata je da pandemija koronavirusa ima direktan uticaj na vođenje evropskih statistika i da je sve jasnije da se mnoge države suočavaju sa značajnim poteškoćama u sprovođenju popisa. Godina koja prethodi terenskom sprovođenju popisa ključna je za planiranje i testiranje efikasnosti sistema i procesa, što nije moglo biti realizovano usled ograničenja prouzrokovanih pandemijom.\nIz tog razloga, Škotska i Irska koje su planirale da sprovedu popis u aprilu 2021, zvanično su odložile popis za april 2022. Ostale evropske države razmatraju različite scenarije, prilagođavaju planove i razvijaju dodatne strategije za sprovođenje popisa. U prilog donošenju odluke o odlaganju popisa jeste i preporuka Odeljenja za statistiku Ujedinjenih nacija (UNSD) i Populacionog fonda Ujedinjenih nacija (UNFPA) koji su u kontekstu negativnog uticaja aktuelne pandemije, u septembru izdali set preporuka u kojima, kao najrazumnije rešenje, predlažu odlaganje popisa u državama koje su intenzivirale pripremne aktivnosti.\nOva odluka imaće uticaj i na Popis poljoprivrede, još jednu aktivnost koju podržava EU. Podaci za statistički presek stanja poljoprivrednih domaćinstava biće prikupljani tokom 2022. godine.\nProjekat EU za razvoj statistike u Srbiji pomaže sprovođenje četiri značajna statistička istraživanja:\n1. Popis stanovništva, domaćinstava i stanova\n2. Popis poljoprivrede\n3. Anketa o zdravlju stanovništva (EHIS 2019)\n4. Istraživanje višestrukih pokazatelja o položaju žena i dece (MICS 2019)\nProjekat će doprineti jačanju primene nacionalnih strategija koje su usmerene na različite sektore. Usaglašavanje procedura će olakšati i unaprediti uporedivost podataka na nacionalnom, regionalnom i međunarodnom nivou prema vrsti prikupljenih podataka i prema vremenu njihovog prikupljanja.


Miloseviceva 'suplja' pobeda | Institute for War and Peace Reporting\nMiloseviceva 'suplja' pobeda\nMali odziv glasaca pomutio Milosevicevu izbornu pobedu u Crnoj Gori.\nProbeogradski orijentisana Socijalisticka narodna partija iz Crne Gore dozivela je pravu katastrofu na saveznim izborima. Vecina biraca nije izasla na izbore.\nPodgoricka vlada saopstila je da se preko 75 odsto birackog tela odazvalo njenom pozivu na bojkot izbora, iz protesta zbog nedavnih ustavnih promena koje je nametnuo jugoslovenski predsednik, Slobodan Milosevic.\nNezvanicni podaci kontrolora Demokratske opozicije Srbije, DOS, govore o ucescu tek 24 odsto biraca.\n"Ovi izbori dokaz su jos jednog debakla nasilnicke politike ciji je centar beogradska diktatura, a izvodjac radova u Crnoj Gori je SNP", rekao je Miodrag Vukovic, savetnik gospodina Djukanovica.\nOni koji su izasli na izbore mahom su glasali za Milosevica i SNP. Prema prvim procenama koje jos nisu zvanicne, Kostunica je dobio svega deset odsto glasova. Promiloseviceva SNP je osvojila 29 mesta u Vecu gradjana Savezne skupstine i 19 u Vecu republika.\nSavezna izborna komisija u Crnoj Gori, SNP i DOS slazu se da je vecina glasala za Milosevica. Predsednik Izborne komisije, Neven Gasovic, tvrdi da je na izbore izaslo 35 odsto gradjana, a potpredsednik SNP, Zoran Zizic pominje cak cifru od 43 odsto.\nZvanicnici DOS-a, koji su imali svoje predstavnike na gotovo svim izbornim mestima u republici i crnogorska vlast okrivili su SNP za veliku izbornu pljacku.\n"Glasanje u Srbiji moglo bi se nazvati fer izborima u poredjenju sa uslovima koje smo imali mi u Crnoj Gori", rekao je Goran Vesic, predstavnik DOS-a zaduzen za nadgledanje izbora u ovoj republici.\nZbog bojkota vlasti, SNP je sama organizovala glasanje na nezvanicnim izbornim jedinicama. Kontrolorima DOS-a tokom izbora nje bilo dozvoljeno da vode evidenciju o glasacima, niti im je bio dat uvid u biracke spiskove. Po nekim mestima na severu Crne Gore, vojna policija upadala je na biralista, pretila i kontrolisala kutije.\nKontrolori DOS-a konstatovali su mnoge nepravilnosti tokom glasanja. Na mnogim mestima moglo se glasati bez licne karte ili drugog dokumenta. Prema izvestaju jednog kontrolora DOS-a, SNP je zloupotrebio glasanje onih koji su glasali van birackog mesta, navodno zbog nemoci ili bolesti.\n"Nisu glasali bolesni i nemocni, vec predstavnici SNP-a, koji su po kafanama zaokruzivali Milosevica, a onda pisma ubacivali u glasacke kutije".\nSNP je optuzila crnogorsku vladu da je upotrebljavala agresivnu taktiku da bi zastrasila potencijalne birace da ne idu na glasanje.\n"To je jedini nacin da opravdaju svoj poraz", rekao je Vukovic. "Njihov glavni problem je kako da tako mali broj glasova iz Crne Gore odnesu svom vodji u Beograd".\nCak ni po optimistickom brojanju SNP-a, nije moglo glasati vise od 110.000 ljudi u Crnoj Gori. Ti glasovi jugoslovenskom vodji gotovo nista ne znace, s ozbirom na milione glasova koje je u Srbiji dobio Kostunica.\nOno sto bi Milosevicu i njegovoj levoj koaliciji eventualno moglo pomoci je broj mandata u oba veca saveznog parlamenta koja je osvojio SNP. Ali, da li Milosevic zaista moze racunati sa sigurnoscu na 48 mandata SNP u saveznom parlamentu?\nJos tokom izborne kampanje SNP-u su stizale ponude od Kostunice i DOS-a, o postizbornom savezu. Mogucu koaliciju sa Bulatovicevim socijalistima, prvo je najavio Mladjen Dinkic, kooridnator G17 i ekonomski savetnik Vojislava Kostunice.\n"Ako pobedim na izborima, mesto federalnog premijera ponudicu SNP-u", izjavio je Kostunica, dve nedelje pre izbora u intervju TV Crne Gore.\nTokom kampanje u Podgorici, SNP je odbijala ponude opozicije i negirala da su u toku tajni susreti. U ponedeljak se pronela vest da je Bulatovic podneo ostavku zbog loseg ishoda izbora po Milosevica. Ta je vest demantovana iz staba SNP-a.\nAnaliticari, medjutim, sumnjaju da SNP potresaju ozbiljna unutrasnja trvenja i dileme. Tvrdi se da meksi deo SNP, poznat kao podgoricka frakcija, koju predvodi potpredsednik partije Predrag Bulatovic, razmislja o prelasku na stranu srpske opozicije ako Milosevicev brod zaista potone i jugoslovenski vodja preda vlast.\nSrdjan Darmanovic, direktor Centra za demokratiju, CEDEM, veruje da bi Socijalisticka narodna partija ogroman broj novoosvojenih mesta u saveznom parlamentu mogla da upotrebi da bi politicki prezivela. Iako je legitimitet ovih mesta doveden u pitanje, Darmanovic je rekao da bi "deo SNP mogao uci u nagodbu sa srpskom opozicijom, kojoj su ti mandati potrebni radi obezbedjivanja vecine u oba doma Savezne skupstine".\nUkoliko Milosevic preda vlast, savezni parlament mogao bi funkcionisati kao neka vrsta tranzitnog mehanizma. Poslanici crnogorskog SNP, bez obzira na legitimitet njihove pobede, mogli bi imati znacajnu ulogu. Ako se Milosevic ukloni, nagodbe sa podgorickim socijalistima isle bi bez problema.\nGubitkom beogradskog patrona, SNP bi bila primorana da formira nove koalicije i saveze i napusti represivne politicke metode koje je Milosevic toliko podrzavao.\nMilka Tadic-Mijovic je urednik podgorickog nedeljnog casopisa "Monitor".


Predsednik Azerbejdžana u poseti Srbiji – Nadlanu.com\nPredsednik Azerbejdžana u poseti Srbiji\nObjavljeno 8. juna 2011. / 09:51:18\nBEOGRAD, 8. juna 2011. (Beta) – Predsednik Azerbejdžana Ilham Alijev počinje u sredu dvodnevnu posetu Srbiji tokom koje će razgovarati sa zvaničnicima u Beogradu, otvoriti obnovljeni Tašmajdanski park i posetiti Novi Sad.\nPosle svečanog dočeka ispred Palate Srbija u Beogradu, Alijev će razgovarati s predsednikom Srbije Borisom Tadićem, a za popodne je najavljen susret s predsednicom Skupštine Srbije Slavicom Djukić Dejanović.\nS predsednikom Srbije i gradonačelnikom Beograda Draganom Djilasom, Alijev će otvoriti obnovljeni Tašmajdanski park gde će zasaditi drvo prijateljstva i otkriti spomenike bivšem predsedniku Azerbejdžana Hejdaru Alijevu i srpskom književniku Miloradu Paviću.\nU intervjuu listu Politika, uoči posete Srbiji, Alijev je rekao da su odnosi Srbije i Azerbejdžana na “visokom nivou”, dok postoji mogućnost za dalji razvoj ekonomskih odnosa dve zemlje.\nAlijev je rekao da se i Srbija i Azerbejdžan suočavaju s problemom separatizma – Srbija na Kosovu, a Azerbejdžan na Nagorno-Karabahu. “Azerbejdžan smatra da su izmene granica jedne države bez njene saglasnosti apsolutno nedopustiv čin”, rekao je Alijev i dodao da su uzajamna podrška Azerbejdžana i Srbije unutar medjunarodnih organizacija i saradnja dve zemlje u toj oblasti veoma važne.


Domaćinska umesto "bećarske" ekonomije | Ekonomska politika\nPočetna strana > Rubrike > Ekonomska politika > Domaćinska umesto "bećarske" ekonomije\nPrvi koraci nove srpske vlade moraju da budu usmereni na rešavanje nagomilanih tekućih problema (ogromna nezaposlenost, pad proizvodnje i izvoza, alarmantna spoljna zaduženost, debalans javnih finansija…). Međutim, ključna strateška odluka koju treba odmah da preduzme nova vlada jeste odbacivanje (nametnute) dosadašnje i prihvatanje (sopstvene) potpuno nove strategije ekonomskog razvoja. Upravo je to, a ne samo rešavanje nagomilanih tekućih problema, preduslov da se zaustavi dalje urušavanje privrede, ali i države u celosti.\nSve ove godine Srbija je bez sopstvene dugoročne strategije razvoja, koja bi bila naučno verifikovana i politički usvojena u Skupštini, a ulogu strategije imaju memorandumi o budžetu i ekonomskoj politici koji se pišu u saradnji sa (ili tačnije rečeno po diktatu) MMF, a kojima se obezbeđuje realizacija neoliberalne ekonomske politike. Usvajanje memoranduma i ostvarivanje njihovih ciljeva MMF (koji je eksponenta svetske oligarhije i krupnog kapitala) je nametnuo kao uslov za dodelu kredita Srbiji i za njen pristup međunarodnom tržištu kapitala.\nNova, sopstvena strategija podrazumevala bi odustajanje od pogubne neoliberalne ekonomske politike, odnosno napuštanje nametnutog atipičnog modela privređivanja, zasnovanog na tkzv. Vašingtonskom dogovoru koji insistira na stabilizaciji, liberalizaciji i privatizaciji. Jedna od osnovnih slabosti tkzv. Vašingtonskog dogovora jeste zamena cilja i sredstava, a koja vodi deformaciji same strategije ekonomskog razvoja i nepravilnom shvatanju njenog dejstva na realnu ekonomiju.\nStabilna finansijska situacija, niska inflacija, stabilan devizni kurs, privatizacija i liberalizacija privrede – samo su sredstva ekonomske strategije, a ne ciljevi sami po sebi, odnosno finansijska stabilizacija, liberalizacija privrede i privatizacija treba da budu sredstva za ostvarenje ciljeva, a oni su razmatrani kao pokazatelji uspeha ekonomskih reformi. Ne smemo gubiti iz vida da je ekonomija društvena nauka, te da se reforme ne sprovode da bi se postigli neki nominalni pokazatelji (stopa inflacije, stabilan kurs nacionalne valute, stopa liberalizacije privrede, učešće privatnog sektora u društvenom proizvodu, stepen ekonomskih sloboda i slično – toliko dragih ekonomistima neoliberalima), nego da bi se reformama obezbedilo poboljšanje blagostanja svih građana.\nOčigledno je da dosadašnji atipičan model privređivanja, koji se zasniva na (ras)prodaji imovine, zaduživanju i potrošnji (uglavnom, robe iz uvoza) i u kome se ne isplati raditi, proizvoditi i izvoziti, hitno mora da bude zamenjen tipičnim modelom privređivanja u kome se sve to (raditi, proizvoditi i izvoziti) isplati. Slikovito rečeno, potrebno je da bećarsku ekonomiju (prodaj, pozajmi i potroši) zamenimo domaćinskom ekonomijom (proizvedi, akumuliraj i investiraj).\nZa razliku od atipičnog, tipični model privređivanja ima drugačije postavljene ciljeve i u skladu s tim drugačiju ekonomsku politiku, te mere i instrumente za njeno ostvarenje. Glavni (osnovni) cilj ekonomske politike mora da bude poboljšanje blagostanja, odnosno kvaliteta života svih građana, a dugoročno održivi dinamičan privredni rast uz punu zaposlenost i ravnomerna i pravedna raspodela nacionalnog dohotka jesu potciljevi i pretpostavka ostvarivanja tog glavnog cilja. Uporedo s pitanjem ekonomske efikasnosti, mora se istrajavati i na pitanju pravednosti jer su ona međusobno uslovljena, pošto bez pravednosti nije moguće na dugi rok obezbediti ni ekonomsku efikasnost.\nU skladu s pravilno postavljenim ciljevima potrebno je, zatim, definisati ekonomsku politiku, te mere i instrumente za njeno ostvarenje. Pri tome je potrebno polaziti od vlastitog iskustva pogrešne politike, te potvrđenih uspešnih iskustava drugih zemalja. Naše iskustvo iz poslednje decenije pokazuje da smo sledeći „dobre usluge“ međunarodne zajednice vodili ekonomsku politiku koja je bila u interesu svetske oligarhije i krupnog kapitala, a ne sopstvenih građana. Umesto da smo se posvetimo izgradnji adekvatne institucionalne infrastrukture za tržišnu privredu, uspostavljanju vladavina prava i stvaranju optimalnih uslova za konkurenciju i dugoročno održiv dinamičan privredni rast, prihvatili smo atipičan model privređivanja, koji nas je doveo do stanja u kome se nalazimo.\nDržavna administracija mora biti organizovana (i što je još važnije, mora raditi) u skladu s definisanim politikom, ciljevima, merama i instrumentima. Moglo bi se reći da reforme treba otpočeti reafirmacijom države, bez koje nije moguć ni dugoročno održivi ekonomski rast ni socijalni razvoj, što je jasno potvrdila i aktuelna svetska ekonomska kriza. Država nije problem sama po sebi, kako to tvrde neoliberali, nego je problem kada je nekompetentna, neefikasna i neodgovorna, kakvom su je stvorili naši vlastodršci. Stoga nije rešenje da se zbog sadašnjeg lošeg rada državne administracije zagovara minimiziranje njene uloge, nego lošu treba zameniti dobrom državom, na čijem će čelu biti kompetentna, efikasna i odgovorna vlast.\nNama ostaje samo nada da će u Srbiji, u doglednoj budućnosti, biti formirana vlada, koja će obezbediti da se ekonomska politika realizuju u interesu ogromne većine građana, a ne u interesu svetske oligarhije i krupnog kapitala, te jednog uskog kompradorskog sloja koji se formira u zemlji. Ljudski je da se nadamo, ali ponoviću ono što sam ranije već pisao. Svetska oligarhija i krupni kapital imaju ogromnu finansijsku moć, te i mogućnost da oblikuju politički i medijski prostor i usmeravaju unutrašnju i spoljnu politiku mnogih malih država prema svojim interesima. Uspeli su da u Srbiji modeliraju ne samo vladajuću, nego i glavnu opozicionu političku scenu, pa je malo verovatno da će posle ovih izbora nova vlada zaustaviti dalje urušavanje privrede, ali i države u celosti i zemlju povesti putem prosperiteta koji je u interesu većine naših građana.\nNovi ekonomski program trebalo bi da čini sastavni deo sveobuhvatnog i konzistentnog nacionalnog programa (pošto uzroci naših problema ne leže samo – čak ni prevashodno – u sferi ekonomije), koji bi trebalo da zaustavi ozbiljno urušavanje privrede i društva u celosti, te zemlju usmeri ka obnovi i prosperitetu. Zbog toga, dobro razrađen i sprovođen program ekonomske modernizacije neće moći da obezbedi željene rezultate ukoliko ne bude praćen konzistentnim i koordiniranim reformama i u drugim sferama društvenog života. Kao ilustraciju toga, navedimo samo jednu od tih sfera – spoljnopolitičku, koja ima i značajne ekonomske implikacije. Neophodno je temeljno preispitati našu sadašnju spoljnopolitičku orijentaciju, u kojoj se formalno oslanjamo na četiri spoljnopolitička stuba (Vašington, Brisel, Moskvu i Peking), a u suštini se insistira na bezalternativnom (jednoobraznom) mišljenju i propagandnom sloganu „EU nema alternativu“.\nNe dovodeći u pitanje proklamovana četiri spoljnopolitička stuba može se postaviti jedno čisto zdravorazumsko pitanje: zašto su nam važnija dva „zapadna“ od dva „istočna“ stuba, kada SAD i EU i u poslednje dve decenije (da se ne vraćamo dublje u istoriju i ne spominjemo Drugi svetski rat kada su nas bombardovali sadašnji naši zapadni partneri koji su nam zemlju okupirali, ali i naši tadašnji zapadni ratni saveznici) otvoreno rade protiv interesa Srbije i njenih građana – 90-ih godina HH veka su našu zemlju držale pod ekonomskom blokadom, a potom izvršile i NATO agresiju bombardujući nas i osiromašenim uranijumom, da bi na kraju – i danas – igrale odlučujuću ulogu u dezintegraciji Srbije i pokušajima gušenja Republike Srpske?\nZar ne bi bilo logičnije da su nam bliže Rusija i Kina, koje nam bar ne odmažu u zaštiti naših vitalnih interesa, kada u isto vreme, SAD i EU otvoreno rade na drobljenju i slabljenju naše zemlje i od njih nam stalno stižu pretnje, ucene i kazne. To postaje još neverovatnije danas kada se, u novoj konfiguraciji geopolitičke moći, balans sila pomerio (i dalje se pomera) od dva „zapadna“ u korist dva „istočna“ stuba.\nIsto tako, ne dovodeći u pitanje naše kretanje ka članstvu u EU, može se postaviti još jedno čisto zdravorazumsko pitanje: da li se naš osnovni nacionalni interes može svesti na te tri reči – „EU nema alternativu“? Ostavimo sada po strani činjenicu da je bezalternativna pozicija, po definiciji, veoma rizična, i da bi državna mudrost nalagala da se „ne stavlja sve na jednu kartu“, te da se rizici umanjuju i na taj način što se uvek imaju spremna alternativna rešenja.\nOzbiljne procene govore da (ukoliko bi se situacija čak i povoljno razvijala), nije realno računati na naše punopravno članstvo u EU u narednih deset godina. To je dosta dug period u kome se (kako u Srbiji, tako i u EU) mnogo šta može bitnije promeniti. Zemlje EU poslednjih godina suočile su se sa ozbiljnom krizom i danas se one značajno razlikuju od onih od pre samo nekoliko godina, te se postavlja logično pitanje: da li će EU uopšte postojati kroz jednu deceniju (kada bi mi, po optimističkim procenama, trebalo da postanemo njen punopravan član), a ako i opstane, koliko će se ona razlikovati od EU kojoj smo težili i kojoj smo se „bezalternativno“ uputili?\nPromenjena spoljnopolitička orijentacija omogućila bi realizaciju nove strategije ekonomskog razvoja, koja bi podrazumevala i intenziviranje ekonomskih veza sa Kinom (Srbija bi mogla da bude odlična logistička, finansijska, ali i proizvodna baza za dodatnu ekonomsku ekspanziju Kine u Evropu) i Rusijom (maksimalno iskoristiti pogodnosti bescarinske trgovine i značajno povećati naš izvoz, te postati značajna baza za dodatnu energetsku ekspanziju Rusije u Evropu). Ova saradnja bila bi u obostranom ekonomskom interesu Srbije, s jedne, te Rusije i Kine, s druge strane.\nU isto vreme, integracija Srbije u EU i dalje bi ostala jedan od naših ciljeva, ali ne bezalternativan. Mislim da bi krajnji cilj Srbije možda trebalo da bude privilegovano partnerstvo, a ne punopravno članstvo u EU. Aktuelna svetska ekonomska kriza pokazala je da punopravno članstvo u EU ne daje garancije da se zemlja neće naći u ogromnim ekonomskim problemima (to najbolje ilustruju primeri mnogih postsocijalističkih zemalja – Bugarska, Rumunija, Mađarska, baltičke države, ali i Grčka, Irska, Portugal, Španija …), te da će automatski doći do solidarnosti među zemljama članicama.


Od tv4s\t Poslednja obnova 6 maja, 2019\n,,Ovo udruženje je počelo sa radom pre godinu dana. Na početku rada, imalo je 30 članova, a već sada broji 150, uzrasta od 4 do 20 godina,koji su podeljeni u četiri grupa. Cilj udruženja je, pre svega, da usmeri decu na očuvanje narodne tradicije i naših starih običaja i da sačuva od zaborava. Tokom rada od godinu imao je preko 20 nastupa u raznim krajevima Srbije i inostranstvu“, kazala je predsednica Udruženja mladih za očuvanje narodne tradicije „Razigrano kolo“ Bojana Lakušić.\nZa mere aktivne politike zapošljavanja opština Bojnik i NSZ obezbedile 12 miliona\nGradski odbor Socijalističke partije Srbije proslavio slavu Đurđevdan


TERME MARIBOR: Habakuk - medicinski i wellness centar regiona - Nira Press\nPočetna » TERME MARIBOR: Habakuk – medicinski i wellness centar regiona\nStrategijom razvoja hotela Habakuk*****, smeštenog na obroncima Mariborskog Pohorja, planirano je da taj luksuzni kompleks postane jedan od vodećih medicinskih i wellness centara u regionu.\nPrimarna tržišta, sa kojih dolazi najviše gostiju, su Srbija, Hrvatska, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, a veliko interesovanje vlada i među turistima iz Italije, Rusije, Slovenije i Mađarske, rekao je, u nedavnom susretu sa novinarima iz Beograda, Borut Rojs, direktor Termi Maribor, u čijem sastavu posluje Habakuk*****.\n„Iako situacija u turizmu tokom 2013. godine nije bila zavidna, sa zadovoljstvom mogu reći da smo zahvaljujući gostima sa nama ključnih tržišta u proteklom periodu podigli broj noćenja, i oni čine od 40 do 50 odsto poseta. Najprodavaniji su bili paketi za boravak od nekoliko dana koje su rezervisale porodice i parovi, zatim grupni aranžmani za sportiste i kongresni turizam“, objasnio je Rojs.\nMatko Vrdoljak, direktor hotela Habakuk, naglasio je da bogatstvo voda, prirodno okruženje borove šume, bogata ponuda wellness i SPA centara, kao i vrhunski medicinski tim Habakuka, diktiraju pravac u kome će se hotel razvijati u narednom periodu.


Porošenka u TV studiju upozorili na opasnost od terorističkog napada - Sputnjik Srbija\n12:11 03 Jun 2020\nPorošenka u TV studiju upozorili na opasnost od terorističkog napada\n20:44 19.04.2019 (osveženo 20:57 19.04.2019) Preuzmite kraći link\nVoditeljka Javne televizije, u čijem se studiju nalazi predsednik Ukrajine Petro Porošenko, saopštila je da je policija dobila telefonski poziv s upozorenjem da postoji opasnost od terorističkog napada.\n„Saopštili su nam da je u sali čovek koji može da izvede teroristički napad. Mole me da to kažem u programu i ja to saopštavam da bi svako ko želi napustio salu. Urednička grupa traži da se saopšti da je teroristički napad o kojem sam govorila povezan s pozivom na broj 102 (policija). To je mogao da bude atentat na predsednika“, rekla je voditeljka.\nOna je predložila predsedniku da napusti studio, ali je on odlučio da ostane, kao i gledaoci u sali.\nteroristički napad, televizija, Petro Porošenko, Ukrajina


Kontramjerama moguće zaštititi domaću proizvodnju - Akta.ba\nKontramjerama moguće zaštititi domaću proizvodnju\nUvođenje kontramjera jedan je od načina za zaštitu domaće proizvodnje, za koju mora postojati saglasnost nadležnih institucija\n04.02.2020. 07:59 / Izvor: SRNA\nUvođenje kontramjera jedan je od načina za zaštitu domaće proizvodnje, za koju mora postojati saglasnost nadležnih institucija, kažu u Privrednoj komori Republike Srpske.\nPortparol Komore Vladimir Blagojević rekao je Srni da kontramjere mogu biti uvedene kada se u praksi pojavi problem da se domaćim proizvođačima uvedu mjere zabrane izvoza.\nOn je podsjetio na problem izvoza mlijeka iz BiH u Hrvatsku, od prije nekoliko godina, kada su uvedene kontramjere, zbog čega je, kako kaže, Hrvatska popustila.\nBlagojević smatra da sve mjere moraju za cilj imati zaštitu domaće proizvodnje, ali da postoje i određeni remetilački faktori koji na to utiču.\nOn je naglasio da je u okviru Cefta sporazuma definisana mogućnost zaštite domaće proizvodnje, odnosno uvođenje mjera - ukoliko se utvrdi da postoji direktna ugroženost domaćih proizvoda.\n"Međutim, to u praksi nije zaživjelo iz različitih razloga i nikada se nisu povukle takve mjere koje bi zabranile uvoz proizvoda koji ugrožavaju domaće. To znači i da su značajan segment u tome imali i uvoznički lobiji", pojasnio je Blagojević.\nPrema njegovim riječima, problem je što se ne štiti domaće tržište, na kojem, upravo zbog nekontrolisanja, postoji situacija da su domaći proizvođači direktno pogođeni velikom i nelojalnom konkurencijom iz uvoza.\n"Mnogi proizvodi koji dolaze na naše tržište, s obzirom na to da imamo slobodnu trgovinu, dodatno su stimulisani od zemalja iz kojih stižu. To direktno utiče na konkurentnost naše privrede jer zbog toga ti proizvodi imaju daleko povoljnije cijene u odnosu na domaće", naveo je Blagojević.\nBlagojević je rekao i da je često sporan kvalitet proizvoda iz uvoza, što potvrđuje i činjenica da su proizvodi koji su povučeni sa domaćeg tržišta, po pravilu, bili inostrani.\nTehnički direktor Fabrike obuće "Bema" Banjaluka Marinko Umičević rekao je Srni da podržava nastojanja predsjedavajućeg Savjeta ministara Zorana Tegeltije, ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staše Košarca, kao i nadležne u Republici Srpskoj u zaštititi domaće proizvodnje.\nUmičević je naveo da od trenutka kada je Kosovo uvelo takse na proizvode iz Srbije i BiH, Cefta više ne postoji.\n"Ne znam zbog čega se to gura pod tepih? Moramo da vidimo šta dalje da učinimo", rekao je Umičević.\nOn je naglasio da je BiH "okupirana od EU" i da, ukoliko želi da zaštiti domaću proizvodnju, mora uvesti takse na robu koja se uvozi sa Zapada.\n"Međutim, oni to ne dozvoljavaju i njihova roba ovdje ulazi bez barijera i ikakve kontrole", ukazao je Umičević.\nUmičević je pojasnio da je, sa druge strane, u EU teško izvesti robu iz BiH zbog mnogobrojnih barijera, te da, dok god je u BiH visoki predstavnik i drugi predstavnici međunarodne zajednice - to neće biti moguće.\n"Nama Zapad ne da da naša roba bude konkurentna i neće dozvoliti da mi ekonomski ojačamo, jer u tom slučaju neće moći da prodaju svoju robu", smatra Umičević.\nGovoreći o uvozničkim lobijima, Umičević je rekao da, ukoliko postoji država, taj problem može jednostavno da se riješi i zaštiti domaća proizvodnja.\nBosna i Hercegovina obezbijedila učešće u programu Horizon Europe\nCijene goriva u Republici Srpskoj u blagom padu\nInvesticije u BiH nejake da poguraju ekonomski rast\nVlada RS ograničava naknade, bankari pozivaju na dijalog\nInicijativa "Otvoreni Balkan" ozbiljna šansa za privredni napredak\nVišković: Očekivanja da i poslovna zajednica poveća plate radnicima\nPomoć prevoznicima u RS-u 1,2 miliona KM\nIndustrijska proizvodnja u RS-u povećana 14%\nU još jednom bh. gradu zabranjen rad trgovinama nedjeljom, slijede li i drugi gradovi?\nRezervoar goriva skuplji 30 KM od početka godine\nDobri ekonomski pokazatelji: Potražnja pogurala izvoz\nKljuč u bravu, a radnici na biro: Korona gasi sve više firmi u BiH\nDomaći obućari šiju konkurenciju, povećan izvoz za osam odsto\nBranka Ćopića 6 78000 Banja Luka\nBema d.o.o. Banja Luka\nVojvode Pere Krece bb 78000 Banja Luka


U Srbiji svega 8,5 odsto odraslih ima sve zube - Zdrava i prava\nKoliko ste puta videli da neko krije osmeh jer krije zapravo zube? U vreme kada je oralna medicina napredovala, a kompanije različitih delatnosti svoje proizvode usklađuju sa brigom o zdravlju zuba, fizičku lepotu i šarm lakše je upotpuniti i savršeno blistavim osmehom.\nVažnost razvoja dentalne medicine prepoznaju i razvijene zemlje sveta, u kojima se gotovo pet do 10 odsto zdravstvenih troškova izdvaja upravo za oralno zdravlje.\nDa je takav standard neophodan i u Srbiji pokazuju podaci da značajno veliki broj ljudi ima problema sa oralnom higijenom, a da tek manje od polovine stanovništva (45,6%) procenjuje stanje svojih zuba i usne duplje kao dobro. Srbija na listi 34 evropske zemlje zauzima poslednje mesto po kvalitetu oralne zdravstvene zaštite. Istovremeno, poslednja je i na listi izdvajanja za preventivnu negu zuba. Statistika takođe kaže da svega 8,5(podatak iz istraživanja Instituta za javno zdravlje “Dr Milan Jovanović Batut”) odsto odraslog stanovništva ima sve zube, a 9,3 odsto nema nijedan zub. Kao glavni uzrok takvih rezultata izdvajaju se loše navike, a posebno nezdrava ishrana, konzumacija alkohola i duvana.\nPušenje i nikotinska zavisnost nalaze se na listi najvećih poroka 21. veka, a sa ovim problemom suočava se i veliki broj mladih ljudi, kojima postaje sve teže da “ostave cigarete”. Međutim, kako se navike koje nisu dobre za zdravlje šire, tako se razvija i tehnologija, a broj istraživanja o rešenju nekih od problema savremenog doba raste. Naučnici koji su sproveli jedno od takvih istraživanja došli su i do konkretnih rešenja i to upravo u vezi sa uticajem duvana na zdravlje zuba.\nPovodom 20.marta kada se obeleževa Svetski dan oralnog zdravlja, stručnjaci podsećaju da bolja briga o zdravlju zuba ne podrazumeva samo lepši osmeh već i preventivu od mnogih bolesti. Najčešće je reč o kardiovaskularnim oboljenjima, dijabetesu, demenciji, upali pluća i slično.


16 mera za bolje izbore\nSkupština Srbije je 18. novembra 2021. uveče objavila spisak 16 mera za poboljšanje izbornih uslova, utvrdjenih u okviru druge runde druge faze medjustranačkog dijaloga uz posredovanje Evropskog parlamenta.\nTekst prenosimo istovetnog kako ga je isto veče objavila NA BETA\nRadni dokument, koji sadrži 16 "konkretnih i primenljivih mera", juče i danas u Beogradu je dogovorilo pet kofasilitatora medjustranačkog dijaloga: predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić, poslanici Evropskog parlamenta Tanja Fajon i Vladimir Bilčik, i bivši poslanici tog zakonodavnog tela EU Eduard Kukan i Knut Flekenštajn, navodi se u saopštenju.\nMere odražavaju prethodne preporuke Evropskog parlamenta, Evropske komisije i Kancelarije OEBS za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR), kao i zaključke izvedene nakon brojnih konsultacija i diskusija koje su do sada vodjene u kontekstu procesa dijaloga, navodi se.\nKofasilitatori medjustranačkog dijaloga su ukazali da je potpuna i pravovremena primena mera od najveće važnosti i da je treba započeti bez odlaganja. Mere predstavljaju konkretne korake ka postizanju fer uslova u srpskoj politici i mogle bi da povećaju poverenje u izborni proces. Sporazum koji je postignut potvrdjuje posvećenost Srbije na njenom putu ka članstvu u EU, navodi se u saopštenju.\nIzmedju ostalog, kofasilitatori su postigli dogovor o uspostavljanju privremenog nadzornog tela koje treba da ima 12 članova. Šest članova bi predložilo Regulatorno telo za elektronske medije (REM), a šest bi, iz redova celokupne srpske opozicije, predložio predsednik parlamenta, nakon konsultacija sa kofasilitatorima medjustranačkog dijaloga.\nSledi spisak svih mera za unapredjenje izbornog procesa, koje su, kako se navodi, dogovorene konsenzusom u medjustranačkom dijalogu uz posredovanje Evropskog parlamenta.\n1. Osnivanje Privremenog nadzornog tela čiji sasatav treba da obezbedi politički pluralizam i profesionalnu stručnost. Šest članova tela predlaže Regulatorno telo za elektronske medije (REM), a preostalih šest članova (format 3+3) predsednik Skupštine Srbije, nakon konsultacija sa ostalim kofasilitatorima medjustranačkog dijaloga.\nNadležnosti tela su praćenje medija, konsultacije, izveštaj o primeni pravilnika za RTS i RTV, davanje mišljenja o radu nezavisnih institucija i njihovim odlukama, praćenje sprovodjenja preporuka za privatne emitere sa nacionalnom pokrivenošću.\nNiko ko je kandidat na bilo kojoj izbornoj listi ne može biti član tog tela. Realni vremenski okvir za formiranje operativnog tela je 30 dana nakon druge runde druge faze medjustranačkog dijaloga.\n3. Svi mediji moraju da objave svoje tarife za političko oglašavanje pre početka izborne kampanje. Potrebno je usvojiti izmene Zakona o elektronskim medijima. Rokovi za finaliziranje izmena zakona i njihovo stupanje na snagu ne mogu biti duži od 60 dana nakon drugog kruga medjustranačkog dijaloga.\n6. Uspostavljanje odgovarajućeg distributivnog ključa u vezi sa političkim oglašavanjem na Javnom medijskom servisu (RTS i RTV). Javni medijski servis treba da usvoji dokument u roku od pet dana nakon raspisivanja izbora uz puno poštovanje člana 7. stav 1. tačka 8. Zakona o javnim medijskim servisima koji obezbedjuje da svi učesnici dobiju prostor u udarnom terminu na RTS 1.\n7. Usvojiti samoregulaciju kako bi bilo obezbedjeno adekvatno vreme emitovanja za izražavanje stavova i mišljenja opozicije u informativnim emisijama na javnom medijskom servisu. Javni medijski servis treba da usvoji samoregulaciju uz puno poštovanje postojećeg okvira kako bi se obezbedilo da svi politički akteri dobiju adekvatni prostor u udarnom terminu na RTS 1.\n9. Privremena izmena stalnog sastava RIK dodavanjem još šest članova i šest zamenika članova u njegov sastav iz reda celokupne opozicije u zemlji (format 3+3). U radu RIK treba razvijati načela kolegijalnosti i težiti ka tome da se odluke donose najširim mogućim konsenzusom. Postupci za izbor članova i zamenika članova RIK na predlog opozicije treba da budu sprovedeni u parlamentu u roku od 60 dana nakon druge runde procesa medjustranačkog dijaloga.\n10. Promeniti način finansiranja troškova izborne kampanje, tako da 30 odsto sredstava bude podjednako raspodeljeno svim podnosiocima izbornih lista koji su dali izjavu da žele da finansiraju troškove izborne kampanje iz javnih sredstava, a da 70 odsto sredstava bude rasporedjeno samo na one izborne liste koje su osvojile mandate u parlamentu, srazmerno broju osvojenih mandata.\n12. Podaci o upisu birača treba da se objavljuju periodično, u skladu sa postojećim zakonodavstvom i preporukama ODIHR. Potrebno je primeniti Uputstvo za sprovodjenje Zakona o jedinstvenom biračkom spisku sa izmenama i dopunama iz aprila 2021. godine.\n13. Revizija biračkog spiska, u skladu sa medjunarodnim standardima i uz nezavisno praćenje.\nPosrednik u pregovorima Vladimir Bilčik, izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju izjavio je ranije danas da je u medjustranačkom dijalogu načinjen "značajan iskorak" i da primena definisanih mera treba da doprinese boljim uslovima za naredne izbore.\nNa današnjoj, petočasovnoj sesiji dijaloga nisu učestvovale četiri opozicione stranke koje su juče napustile pregovore, Stranka slobode i pravde, Demokratska stranka, Pokret slobodnih gradjana i Pokret za preokret. One su navele da je dokument koji je juče bio ponudjen neprihvatljiv, jer ne nudi konkretna rešanja ni mehanizme.\nVećina opozicionih stranaka koje su učestvovale u današnjoj sesiji dijaloga kritikovala je dokument sa merama za poboljšanje izbornih uslova. Medju njima su Narodna stranka, Srpski pokret Dveri, stranka Zajedno za Srbiju.\nSuprotan stav od tih partija iznele su Socijaldemokratska stranka, Liga socijaldemokrata Vojvodine i Stranka moderne Srbije, koje su najavile da će učestvovati u radu skupštinskih i nadzornih tela, iako su navele da bi utvrdjeni dokument mogao da bude bolji.


Miloševiću i Mrkeli nije dozvoljen izlazak na balkon\nBeta\t 23. juna 2015. 10:40\nPotpredsednik Fudbalskog saveza Srbije Savo Milošević izjavio je da je njemu i direktoru mlađih selekcija Mitru Mrkeli zabranjen izlazak na balkon Skupštine grada prilikom sinoćnjeg dočeka omladinske reprezentacije, svetskih prvaka, prenele su danas Večernje novosti.\nKako taj list navodi, gradski menadžer Goran Vesić zabranio im je da sa igračima i stručnim štabom izađu na balkon, iako su sinoć oko 20.15 došli u Stari dvor.\n“U pitanju je veliki skandal, ali ja ne bih svojom izjavom davao ni trunku medijske pažnje čoveku koji očigledno nije svestan šta se dogodilo na Novom Zelandu i šta je omladinska reprezentacija uradila za Srbiju i srpski fudbal. Ne bih u noći velikog slavlja da pričam naširoko o ovome, ali u pitanju su stvari koje su prilično providne i za koje smo u FSS-u znali da se spremaju danima”, rekao je Milošević.\nFudbalska reprezentacija Srbije postala je šampion sveta za igrače do 20 godina, na prvenstvu održanom na Novom Zelandu.\nParaolimpijcima u ponedeljak doček ispred Skupštine\ndocekMitar MrkelaSavo Miloševićfudbaleri


Tip dana: Lacio – Inter: Olimpiko je rasprodat za ovaj meč! – Kladjenje.rs\nHomeUncategorizedTip dana: Lacio – Inter: Olimpiko je rasprodat za ovaj meč!\nTip dana: Lacio – Inter: Olimpiko je rasprodat za ovaj meč!\n28 Oktobra, 2018 Vlajko Uncategorized 0\nDeseto kolo italijanske Serije A zatvara duel između Lacija i Intera. I jedna i druga ekipa igraju dosta dobro ove sezone, a u prilog tome govore i njihove pozicije na tabeli pošto je Lacio četvrti dok je Inter treći, ali između ove dve ekipe je samo bod razlike. I jedna i druga ekipa žele naredne sezone u Ligu šampiona, o čemu su odlučivali i prošle sezone kada je Inter u poslednjem kolu na Olimpiku savladao Lacio i plasirao se u najkvalitetnije klupsko fudbalsko takmičenje.\nLacio: Stvari za sada idu po planu!\nIzabranici trenera Inzagija pružaju dosta dobre partije ove sezone u prilog čemu govori i odlično četvrto mesto na tabeli koje naredne sezone vodi u Ligu šampiona, što i jeste cilj uprave Lacija za ovu sezonu, pošto im je prethodne to takmičenje izmaklo. A upravo je Inter bio najveći krivac za to, pošto su savladali Lacio u poslednjem kolu i to u gostima, i na taj način posle dosta sezona stigli do plasmana u najkvalitetnije evropsko takmičenje.\nLacio je prošle nedelje uz dosta muke savladao fudbalere Parme sa 2:0, ali dosta teže nego što ovaj rezultat to pokazuje.\nU četvrtak su Lacijali igrali važan meč u okviru takmičenja u Ligi Evrope ali su bez većih problema savladali Marsej u gostima i to sa 3:1. Na taj način su izabranici trenera Inzagija napravili možda i ključni korak ka plasmanu u nokaut fazu Liga Evrope zbog činjenice da posle tri odigrana kola imaju čak pet bodova više od trećeplasiranog Marseja i četvrtoplasiranog Apolona.\nInter: Nakon lošeg početka, stvari idu na bolje!\nFudbaleri Intera nisu na najbolji način započeli sezonu u Seriji A, ali kako vreme prolazi ova ekipa pruža sve bolje partije u prilog čemu govori i odlična treća pozicija na tabeli sa samo dva boda manje od drugoplasiranog Napolija. U prošlom kolu su “neroazuri” igrali veliki gradski derbi sa Milanom i došli do jako važne pobede golom Ikardija u poslednjim trenucima meča posle čega je ova ekipa dospela na treće mesto koje naredne sezone donosi Ligu šampiona. Tim Intera je u fantastičnoj formi pošto u pet poslednjih prvenstvenih mečeva imaju isto toliko pobeda, iako je malo ko to mogao da pretpostavi posle šokantnog poraza od Parme na svom terenu kada je ovaj tim slavio sa 1:0.\nŠto se tiče Lige šampiona, i tu ova ekipa pruža dosta dobre partije iako su u prošlom kolu poraženi od Barselone na Kamp Nou rezultatom 2:0 u meču u kom je Barselona pokazala da je jedan od najvećih favorita za osvajanje Lige šampiona. Ipak i pored tog poraza, Inter i dalje ima velike šanse za plasman u nokaut fazu pošto se posle tri odigrana kola nalazi na drugom mestu, ali ima čak pet boda više od najbližih pratioca, a to su PSV i Totenhem.\nLučano Spaleti na ovom meču neće moći da računa na jednog od svojih najboljih fudbalera Naingolana koji se povredio u gradskom derbiju sa Milanom.\nI jedna i druga ekipa žele naredne sezone da se domognu Lige šampiona i na pravom putu su da to ostvare. Sigurno je da će Inter ukoliko se ukaže prilika pokušati i ozbiljnije da ugrozi Juventus koji se trenutno nalazi na prvom mestu i najveći je favorit za osvajanje Skudeta.\nŠto se tiče ovog meča, ipak smo nešto veće šanse dali Interu koji je u fantastičnoj formi, i mišljenja smo da će i ovde zabeležiti pobedu pa vam zbog toga predlažemo da odigrate 2 koju kladionica Meridianbet plaća sa sjajnom kvotom 2.86.\nOčekuje se da na ovom meču i jedna i druga ekipa idu na pobedu, pa zbog toga treba očekivati i veliki broj golova, a mišljenja smo da će i jedna i druga ekipa uspeti da postignu gol na ovom meču pa vam zbog toga predlažemo da pokušate sa igrom GG koju kladionica Meridianbet plaća sa kvotom 1.65.\nPošto smo pomenuli da nas očekuje goleada na ovom meču, preporučujemo vam da pokušate i sa igrom 3+ koju kladionica Meridianbet plaća sa kvotom 1.78.Registruj se na Meridianbet\nNajava: Liga šampiona, 4. kolo (ll deo): Sreda u znaku velikog derbija u Torinu!\n7 Novembra, 2018 Vlajko Najava 0\nU sredu su na programi mečevi 4. kola Lige šampiona. Derbi se igra u Torinu gde Juventus dočekuje ekipu Mančester Junajteda. Program u sredu otvaraju mečevi između CSKA i Rome kao i Valensije i Jang […]\nTip dana: Atletik Bilbao – Atletiko Madrid: Mogu li “jorgandžije” da pronađu lek za rane u Bilbau?\n16 Marta, 2019 Vlajko Tip Dana 0\nOvog vikenda je na programu 28. kolo španske La Lige a sigurno da se jedan od najzanimljivijih susreta ovog kola igra u Baskiji gde će Atletik Bilbao dočekati Atletiko Madrid. Duel ove dve ekipe je […]\nTip dana: Juventus – Milan: Duel dva najtrofejnija kluba u Italiji!\n6 Aprila, 2019 Vlajko Tip Dana 0\nOvog vikenda je na programu 31. kolo italijanske Serije A, a za vas smo izdvojili svakako najinteresantiji duel koji se igra u Torinu gde se sastaju Juventus i Milan. Meč između ove dve ekipe je […]


Pročitajte i: Čime hranimo decu? “Fed up” – film koji industrija hrane ne želi da pogledate\n– Ovo je istorijski dan koji se čeka još od 1994. godine, kada je Svetsko zdravstveno veće htelo da donese rezoluciju koja bi dala jasnu poruku da se dohranom beba počne tek nakon navršenih šest meseci. Naravno, prvi koji su se pobunili protiv takve rezolucije bili su proizvođači koji su rukama i nogama sprečavali da se takva rezolucija usvoji. Naime, industrija dečje hrane jedna je od najbrže rastućih u oblasti hrane i dohrane, s godišnjim rastom od čak 7.8 odsto s time da im njihov najveći udeo porasta proizvodnje donosi upravo hrana namenjena bebama od četiri do šest meseci, što je prema našem mišljenju totalno nepotrebna dohrana, koja uz to ima preveliku dozu nezdravih aditiva – objasnila je Pati Rundal, jedna od direktora organizacije “Baby Milk Action”.\nRecimo Jan Tomas, direktor prodaje “Cow and Gate/Milupa”, 1997. godine je istakao da proizvodi ove komapnije u svim radnjama moraju da budu tik do polica sa mlekom, a daleko od voća i povrća, kako bi na taj način uticali na majke da na jednom mestu nabave mleko i hranu za bebe.\nPročitajte i: Tata koji je nedelju dana vodio dnevnik unosa šećera svoje dece\nOsim novosti na polju dohrane, najavljuje se i označavanje adaptiranog mleka prema kategorijama – mleko za novorođenčad, za starije bebe i mleko za posebne zdravstvene prilike.\nTagovi :Evropski parlament, hrana za bebe, ishrana bebe, ishrana dece, šećer u hrani, zakon, zdravlje


Čavić: Nisam primio novac od Soroša - Sputnjik Srbija\n20:46 26 Maj 2020\nČavić: Nisam primio novac od Soroša\n16:46 15.05.2016 Preuzmite kraći link\nDragan Čavić, lider Saveza za promene, opozicione koalicije u Republici Srpskoj, izjavio je da nije primio novac od „Soroš fondacije“ za organizaciju antivladinog mitinga u subotu u Banjaluci i saopštio da je od nadležnih zatražio pokretanje istrage kako bi se utvrdila puna istina.\nČavić je na konferenciji za novinare u Banjaluci rekao da je uputio zahtev ministru policije Draganu Lukaču za pokretanje istrage protiv njega, njegovih kolega iz Saveza za promene i medija, koji su objavili informaciju da su opozicioni lideri za organizovanje jučerašnjeg antivladinog protesta primili novac od „Soroš fondacije“ u ukupnom iznosu od gotovo pola miliona dolara.\nBanjaluka izabrala: Velika pobeda Republike Srpske\nČavić je rekao da je u tom zahtevu kao svedoke naveo Stefana Karganovića, Aleksandra Perišića, glavnu i odgovornu urednicu Srne Milicu Džepinu, generalnog direktora RTRS-a Draška Milinovića, urednika na RTRS-u Sinišu Mihailovića, vlasnika beogradskog „Informera“ Dragana J. Vučićevića, Nenada Stevandića, Luku Petrovića i Dobrilu Govedaricu.\n„Ukoliko se te informacije ispostave kao tačne, onda treba da odgovaramo mi koji smo organizovali proteste, a ako te informacije nisu tačne, očekujemo da odgovaraju oni koji su ih plasirali“, naglasio je Čavić.\n„Režimska i medijska mašinerija, predvođena Srnom i RTRS-om, pokušala je da zastraši narod i da još jednom kaže da smo mi izdajnici. Tražim da se njihovi navodi do kraja ispitaju. To je obmanjivanje građana radi zastrašivanja. To mora biti istraženo radi utvrđivanja prave istine“, rekao je Čavić.\nBeogradski list „Informer“ je kao ekskluzivnu informaciju objavio u petak da američki milijarder Džordž Soroš finansira antivladin protest opozicije u Banjaluci.\nDodik kroz pesmu poslao poruku građanima: Ne može nam...\nUz objavljeni faksimil dokumenta, navedeno je da su u tu svrhu od „Soroš fondacije“ novac primili Darko Babalj, Slavko Vučurević, Mladen Bosić, Dragan Čavić i Obren Petrović.\nU informaciji tog lista se navodi da je „Fond za otvoreno društvo“ sa sedištem u Budimpešti, a koji je pod direktnom kontrolom Soroša, liderima opozicije u RS na privatne račune uplatio oko pola miliona dolara, između ostalog i za organizovanje protesta, i to: gradonačelniku Trebinja Slavku Vučureviću 47.400 dolara u konvertibilnim markama, dok je Darko Babalj, poslanik SDS-a dobio 90.000 dolara.\nPredsedniku SDS-a Mladenu Bosiću je uplaćeno 97.700 dolara, a gradonačelniku Doboja Obrenu Petroviću 37.500 dolara, naveo je „Informer“.\nPrema istoj informaciji, Čaviću, poslaniku parlamenta RS i nekadašnjem predsedniku Srpske isplaćena je najveća suma, u iznosu od 214.000 dolara.\nfinansije, protest, opozicija, Savez za promene, Dragan Čavić, Džordž Soroš, Banjaluka, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina\n20:29 "Epstajn se nije ubio": Advokat o bogatašu koji se dovodi u vezu s Klintonom i britanskim princom\n20:22 Poljska sada kupuje gas iz Nemačke\n20:20 „Zašto mrze Srbe, pa oni su najbolji!“ Amerikanac širom sveta ispravlja nepravdu prema Srbiji\n20:16 Kinezi bi mogli da preuzmu američke kompanije za proizvodnju nafte iz škriljaca


Pokrenuta akcija „Žene koje su izgradile Srbiju“\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Pokrenuta akcija „Žene koje su izgradile Srbiju“\nBy Jovan objavljeno\t 08/03/2019 Vesti\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji, ambasador Sem Fabrici, i potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović prisustvovali su početku akcije „Žene koje su gradile Srbiju“. Organizovana od strane Delegacije i UN Women, posvećena je ženama arhitektama koje su projektovale zgrade u Beogradu, a među njima je Jelisaveta Načić koja je projektovala školu „Kralj Petar prvi” u kojoj je promocija održana.\nŠef delegacije EU ukazao je na moto ovogodišnje proslave Međunarodnog dana žena „Razmišljaj jednako, gradi pametno, inoviraj za promenu“, i smatra da ovaj način promocije stavlja u prvi plan upravo taj cilj. Građani će očitavanjem QR koda moći da vide biografije žena koje su projetovale četiri škole i jednu crkvu u Beogradu. Istovremeno, ambasador je rekao da Srbija deli vrednosti EU i da se vidi želja da te vrednosti unese u svoje zakonodavstvo.\n„8. mart bi trebalo da bude dan koji se slavi, ali i momenat da pogledamo šta možemo da uradimo danas, sutra ili prekosutra kako bismo postigli jednakost polova. Evropska unija je jedno od, ako ne i nabolje mesto za žene i devojke da žive i napreduju, ali i sa naše strane, postoje neke stvari koje moraju da se urade,“ zaključio je ambasador Fabrici.\nMinistarka Mihajlović čestitala je 8. mart i muškarcima i ženama i ocenila da nema razvoja bez jednakih uslova za sve. Samo ekonomski samostalna žena slobodna, a kad je žena slobodna, po njenim rečima, društvo napreduje.\n“Obaveza svih nas na rukovodećim pozicijama je da stvorimo prostor da žene rade i napreduju. Zato danas slavimo žene koje su projektovale i gradile Srbiju”, kazala je Mihajlović.\nPodrška koju dobijamo od EU na tom putu govori da je Srbija sve bliža evropskim standardima, dodala je Mihajlović.\nAmbasador Francuske u Srbiji Frederik Mondolini ocenio je da su žene nedovoljno prepoznate u ekonomskoj sferi i da se to vidi i kroz arhitekturu.\n“Važno je da naglasimo doprinos žena u trenutku kada nigde u svetu njihova vidljivost nije dovoljna. Francuska podržava Vladu Srbije u borbi za veća prava žena”, rekao je Mondolini.


Profesor Tomić: Vlast počinila tri protivpravnosti vezane za proteste građana | 013 info\n021.rs/Beta\tUto, 07/12/2021 - 19:01\nTomić je kazao da je prema članu 113. Ustava Srbije, predsednik Republike dužan da najkasnije od 15 dana od izglasavanja zakona, odnosno najkasnije u roku od sedam dana kada je zakon donet po hitnom postupku, donese ukaz o proglašenju zakona ili da zakon uz pismeno obrazloženje vrati Skupštini na ponovno odlučivanje (stav 1).\nNaveo je da je predsednik Srbije dužan da proglasi ponovo izglasani zakon (stav 3. istoga člana).\n"Dakle, o nekom nagoveštenom ili nameravanom prepravljanju od strane Vlade predsedniku već poslatog Zakona o eksproprijaciji, koji bi joj šef države dostavio na razmatranje i "doradu", pa za sledstveno pretpostavljeno promptno slanje takvog, modifikovanog teksta Parlamentu 'da bi se usvojio do kraja godine' - nema ama baš nikakvog ustavnog osnova", istakao je Tomić.\nDodao je da svaki novi, odnosno izmenjeni zakonski tekst, izglasan u Skupštni, predsednik države bi morao (opet) da dobije nazad, pa da ga potpiše ili ne, vraćajući ga Skupštini.\nIzmene i dopune Zakona o eksproprijaciji poslanici su usvojili 26. novembra.\nKada su u pitanju protesti građana, profesor Tomić je rekao da je policija bila obavezna po Ustavu, zakonu i pravilima službe, da u subotu bude na mestu protesta i da obezbedi javni red i mir i kontrolu saobraćajnica, posebno štiteći slobodu javnog okupljanja i opšti interes.\nNaglasio je da su uniformisana službena lica Ministarstva unutrašnjih poslova svojim "politički naređenim neustavnim i nezakonitom nečinjenjem, tobože sprečavali potencijalno nasilje", do kojeg je inače došlo u zanemarljiviom obimu, s obzirom na broj okupljenih.\n"A baš nasuprot, takvim političko-policijskim stavom stvoreni su ciljno uslovi za moguće međusobne sukobe legitimno ustalih građana i različitih provokatora, bilo u liku crnokošuljaša, rolkaša, duksaša, bilo u liku izmanipulisanih starijih ljudi koji "žure na ručak i terapije", odnosno imaju druge neodložne potrebe, pri čemu ih okupljeni građani tobože sprečavaju u tome", kazao je profesor.\nTomić ističe da su građani i s "najvišeg mesta" ohrabrivani da nastave mirno okupljanje i blokade, i bez zakonski obavezne prijave policiji za tako nešto.\n"Ta meadriranja i cinculiranja, sad kao: 'Vi na ulicama kršite Ustav i zakon', a onda nasuprot 'E sad možete slobodno da ih ignorišete', apsolutno nisu u duhu demokratije, ni pravne države, ni civilizovanog postupanja, ni državničkog postupanja, a ne pomažu ni smirivanju osetnih društvenih tenzija", zaključio je profesor Zoran R. Tomić.


Moskva: Preduzećemo sve da se sačuva nuklearni sporazum s Iranom - Sputnjik Srbija\n06:21 05 Jun 2020\nMoskva: Preduzećemo sve da se sačuva nuklearni sporazum s Iranom\n20:37 17.08.2018 Preuzmite kraći link\nRusija i Iran sarađuju u nuklearnoj sferi strogo u okvirima Zajedničkog sveobuhvatnog plana dejstava i Rezolucije Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 2231, saopštilo je u petak Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nU saopštenju objavljenom na sajtu ruskog spoljnopolitičkog resora navedeno je da Rusija nastavlja dosledno da ostvaruje sve obaveze koje je preuzela na sebe u okviru nuklearnog sporazuma s Iranom, koji je „šestorka“ međunarodnih posrednika potpisala s Teheranom 2015. godine.\nIran vraća obogaćeni uranijum iz Rusije\nPreko državne korporacije „Rosatom“ realizuje se serija projekata koji treba da omoguće ispunjavanje određenih uslova iz sporazuma, navelo je Ministarstvo.\nU dokumentu je navedeno da je Rusija potvrdila spremnost da, prema potrebi, pomogne Teheranu u rešavanju pitanja viška niskoobogaćenog uranijuma, čije zalihe u Iranu ne smeju da premaše 300 kilograma.\nMinistarstvo je naglasilo da će Moskva preduzeti sve neophodne mere da se sačuva i potpuno realizuje Zajednički sveobuhvatni plan dejstava u vezi s iranskim nuklearnim programom.\nSporazum Irana i „šestorke“ međunarodnih pregovarača (Rusija, Kina, Nemačka, Francuska, Velika Britanija i SAD) zaključen je u julu 2015. godine. Sporazum ograničava razvoj nuklearnog programa Irana u zamenu za ukidanje ekonomskih i finansijskih sankcija.\nPredsednik SAD Donald Tramp je početkom maja objavio da Vašington istupa iz tog sporazuma. SAD su obnovile sankcije Iranu, a evropski partneri su saopštili da nameravaju da i dalje poštuju uslove sporazuma s tom islamskom republikom.\nsankcije Iranu, iranski nuklearni sporazum, Iran


Beogradski novogodišnji festival - Beograd - Festivali u Srbiji\nVreme održavanja: Od 16.decembra do 30.decembra 2017.\nMesto: Beograd , Sajam\nWebsite : http://sajam.co.rs/\nBeogradski novogodišnji festival - Beograd\nNovogodišnji vašar, manifestaciju zabave i dobre kupovine, Beogradski sajam tradicionalno organizuje na kraju svake godine, a ovogodišnji, 55. po redu, održaće se od 18. do 30. decembra pod novim imenom – Beogradski novogodišnji festival!\nBeogradski novogodišnji festival predstavlja uvod u novogodišnje praznično raspoloženje i veselje, koje je prošle godine posetilo više od 60.000 posetilaca. Ove godine se očekuje poseta od čak 200.000 ljudi, zbog novog koncepta SLOBODNOG ULAZA tokom svih dana trajanja sajma. Ova manifestacija, namenjena pre svega najmlađima, ove godine pruža sadržaj u kojem će moći da uživaju i stariji.\nZa hiljade posetilaca Beogradski novogodisnji festival predstavlja i mesto gde se pruža mogućnost kupovine najraznovrsnijih artikala robe široke potrošnje. Trgovci najavljuju značajnije popuste za artikle koji se najčešće kupuju pred božićne i novogodišnje praznike: novogodišnji pokloni, dekoracija i ukrasi za jelke, suveniri, nakit, bižuterija, igračke, knjige, pirotehnika, kao i kozmetika, odevni predmeti, obuća, koža, krzno, tekstil, slatkiši. Deo zatvorenog i otvorenog prostora namenjen je restoranima i kafićima, a na otvorenom prostoru smeštene su i tezge sa konditorskim proizvodima, šećernom penom, ušećerenim voćem, krofnicama, ukrasima za jelku, raznobojnim helijumskim balonima.\nDan otvaranja biće obeležen vatrometom ispred hale 2, a tom prilikom publika će biti poslužena kuvanim vinom i vrućom rakijom. Najmoderniji objekti za zabavu, namenjeni su deci i omladini, ali i starijima za gledanje i uživanje u uzbudljivim vožnjama punih adrenalina. Od 37 objekata 15 je namenjeno najmlađima. Ove godine se očekuje poseta od čak 200.000 ljudi, zbog novog koncepta SLOBODNOG ULAZA tokom svih dana trajanja sajma.


Press Online :: Vesti dana - politika, skupstina, Srbija, Tadić, vlada, premijer :: Tijanić: "Nikoliću da li stojiš iza izjave svog savetnika?"\nTijanić: "Nikoliću da li stojiš iza izjave svog savetnika?"\nGeneralni direktor Radio-televizije Srbije Aleksandar Tijanić upitao je, u otvorenom pismu, predsednika Srbije Tomislava Nikolića da li stoji iza izjava svog savetnika za kulturu u kojima se, kako kaže, mimo zakona najavljuju promene u javnom servisu.\nU pismu predsedniku države, Tijanić je rekao da traži odgovor od Nikolića u vezi sa tim najavama predsednikovog savetnika za kulturu Radoslava Pavlovića pre nego što se, kako kaže, obrati merodavnim srpskim i evropskim institucijama.\n"Zašto za Radoslava Pavlovića, darovitog pisca a vašeg novoustoličenog 'kulturnog' savetnika, ne vrede moralna načela po kojima državni činovnici ne smeju da iznose neistine, falsifikate, neargumentovane političke sudove, samovoljno proširuju svoja ovlašćenja ili organizuju medijske hajke?", navodi Tijanić.\nPovodom kritika koje je na njegov račun izneo Pavlović, a u kojima se pominje i da je Tijanić iz Podujeva, generalni direktor RTS-a je upitao i da li Pavlović uživa zaštitu kabineta predsednika države i pravni imunitet kad "kao autolicencirani srbomer, podstiče razliku među Srbima ispravne genetike i nas, srpskih mutanata, sa Kosmeta".\n"Jel to početak nečega što ne znamo kako će se završiti? U brojnim medijskim najavama - šta će sve, čim sedne u moćnu fotelju savetnika, da uradi Savetu RRA, Upravnom odboru i generalnom direktoru RTS - vaš kulturnjak me, rasistički, obeležava složenom, višeznačnom formulom 'nesrećnik iz Podujeva'"!?, upitao je Tijanić.\nTijanić je upitao predsednika države "koji član ustava ovlašćuje njegovog savetnika da, još pre stupanja na dužnost, bahato, netačno i suprotno svim zvaničnim izveštajima ovlašćenih institucija, ocenjuje krajnje negativno rad Saveta RRA, Upravnog odbora RTS i generalnog direktora Javnog servisa".\n"Jesu li najave smena, hajki, pretnji, sejanje straha i neistina, gomila samokandidata za funkciju koja (još) nije slobodna, posledica nečijih neutaženih ambicija, naplata bliskosti sa Vama, ljutnja zbog traženih a neisplaćenih honorara, opijenosti ambicijom, draž krčenja prečica kroz zakone ili brutalni politički pritisak usmeren, slutim, na budžet RTS od nedovoljnih 70 miliona evra?", postavlja pitanje Tijanić.\nGeneralni direktor RTS-a je ocenio i da država, svesno i temeljno, finansijski potapa RTS navodeći da RTS godišnje izdvaja za porez 22 miliona evra, odnosno sve što žaradi od marketinga.\n"Dve srpske vlade odlagale su, do danas, svaku interventnu pomoć i promenu neprimenljivih zakona. U ovom trenutku, Srbija ne ispunjava elementarni evropski standard odnosa države i javnih servisa. Možda je doboš savetnika Pavlovića, samo brutalna najava kako država neće ispuniti svoju obavezu i - u dubokoj ekonomskoj krizi i razumljivom padu pretplate, neće svom javnom servisu obezbediti dovoljan i stabilan izvor finansiranja", rekao je Tijanić.\nTijanić je upitao Nikolića i da li će država takvu pomoć uslovljavati ispunjavanjem kadrovskih, političkih i uređivačkih zahteva.\n"U tom slučaju, gospodine Predsedniče, razumećete neizbežnost da se Javni servis obrati srpskom pravosuđu, nadležnim institucijama za kontrolu rada i zaštitu RTS, te OEBS-u i Evropskoj komisiji, sa pitanjem - da li je vaš savetnik u celosti oslobođen štetnog uticaja srpskih i evropskih zakona?", rekao je Tijanić.\nSavetnik predsednika Srbije za kulturu Radoslav Pavlović rekao je nedavno da je situacija u RTS-u "užasno loša" i da je potrebno prvo videti šta da se uradi sa "nesrećnikom Tijanićem iz Podujeva".\n"Situacija u RTS-u je užasno loša, a za to neko mora da preuzme odgovornost. Javni servis je u ogromnim dugovima, nema plata i situacija je toliko dramatična da će kuća možda stati", rekao je Pavlović u intervjuu za list Vesti.


Sputnik - pre: 19 sati\nRusija ne deli pobedu u Drugom svetskom ratu na svoju i tuđu, izjavio je ambasador Rusije u SAD Anatolij Antonov na događaju u ambasadi posvećenom 80. godišnjici napada nacističke Nemačke na Sovjetski Savez. Međutim, treba priznati da je upravo sovjetski narod dao odlučujući ...\nAlbanci sa juga Srbije žalili se Kurtiju na vlast u Beogradu\nPremijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti sastao se danas sa gradonačelnicima Preševa i Bujanovca Arditom Sinani i Nagipom Arifijem, kao i opštinskim većnikom Medveđe Fehmijem Behom sa kojima je razgovarao o položaju Albanaca u te tri opštine, kao i dijalogu sa ...\nSankcije Zapada protiv Belorusije neće ostati bez odgovora, rekao je premijer Roman Golovčenko i dodao da vlast bira najadekvatnije uzvratne mere. On je naglasio da zemlja ima dovoljno resursa i rezervi da može da živi u uslovima sankcija.\nNadala je samo jedna stvar mogla da razvedri posle Rolan Garosa – Novakov neuspeh\nToni Nadal, stric i nekadašnji trener Rafaela Nadala, povodom svrgavanja Španca sa trona Rolan Garosa od strane Novaka Đokovića, imao je zanimljiv komentar. Najbolji teniser sveta našao se u teškom delu žreba na startu Otvorenog prvenstva Francuske, te se od početka znalo da se ...\nAleksandar Stanojević, trener fudbalera Partizana, obavio je u utorak prozivku u „Zemunelu“ na kojoj je „otvorio karte“ u razgovoru za medijima. Iskusni stručnjak poručio je da crno-beli nemaju prava na grešku, kao i da je precrtao sedmoricu, osmoricu fudbalera, dok bi u Humsku ...\nPre tačno 80 godina nacistička Nemačka započela je napad na Sovjetski Savez. Građani širom Rusije počeli su da se okupljaju između 21. i 22. juna kako bi učestvovali u akciji „Sveća sećanja“ i time odali poštu precima koji su dali živote za svoju zemlju.\nDoveo je Tadića do ludila – i uradio je više nego cela Hrvatska\nDenzel Damfris, desni krilni bek reprezentacije Holandije, igra fudbal iz snova i jedan je od igrača koji je opasno skrenuo pažnju na sebe, te je pitanje da li će PSV i posle Evropskog prvenstva uspeti da ga zadrži.\nKriza na tržištu kriptovaluta se nastavila danas, pri čemu je bitkoin pao na najniži nivo u poslednjih više od pet meseci. Obnovljena kineska mera za suzbijanje energetski intenzivne industrije kriptovaluta zbrisala je od petka skoro 300 milijardi dolara vrednosti sa ukupnog ...\nEvropska unija ne razmatra ublažavanje sankcija protiv Rusije i pre će ih pooštriti nego što će ih ukinuti, saopštio je ministar spoljnih poslova Poljske Zbignev Rau u intervjuu za „Polski radio“. Prema njegovim rečima, ministri koji predstavljaju države istočne Evrope su ...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je da moramo da ukažemo poštovanje i čast onima koji su se za nas borili na Kosovu i Metohiji i ujedno pozvao pojedine da razmisle o budućim generacijama i da li su našoj deci potrebni sukobi.\nU Srbiji su u poslednja 24 sata potvrđena 72 nova slučaja virusa korona, na osnovu 9.249 testiranih uzoraka, dok je šest osoba preminulo od posledica kovida 19. Prema najnovijim podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, na respiratorima se nalazi ...\nČitaoci nemačkog lista „Cajt“ su komentarisali autorski članak Vladimira Putina, posvećen 80. godišnjici početka Drugog svetskog rata. Mnogi se slažu sa mišljenjem ruskog predsednika i izrazili su nadu da će se odnosi Moskve i Brisela poboljšati.\nAvramović i Dobrić se nameću, Kokoškov otkrio dobre vesti\nKošarkaška reprezentacija Srbije uspešno je okončala Akropolis kup u Atini na kom je ostvarila maksimalan učinak – tri utakmice, tri pobede. Turni u Grčkoj za Sputnjik analizirao je Bogdan Karaičić – pomoćni trener u stručnom štabu Igora Kokoškova.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je odgovorio na provokacije narodnog poslanika Ujedinjene doline – SDA Sandžaka Šaipa Kamberija ističući da ne može da poveruje u to da Kamberi ne želi da prizna albanske zločine, a da samo govori o srpskim.\nGradonačelnik Moskve Sergej Sobjanjin saopštio je izmene pravila rada ugostiteljskih objekata tako da će oni od 28. juna ući u takozvani „beskovidni režim“, što podrazumeva da ulazak u te objekte mogu da imaju prava samo oni koji su se ili vakcinisali, preležali kovid u ...


Svi moji (onlajn) univerziteti - CV Radionica\nDecember 9, 2015 VodičBy cvradionica\nTraženje posla je posao sam po sebi, ali ne samo posao već i škola, bar onima koji pristupaju ovoj radnji na pravi način. U zemljama regiona vlada velika nezaposlenost, po zvaničnim podacima za 2014. godinu u Srbiji stopa nezaposlenosti radno sposobnog stanovništva je 26%, dok je u Bosni i Hercegovini koja je ubedljivo prva u regionu i Evropi, 2013. stopa nezaposlenosti radno sposobnog stanovništva bila čak 44%. Biti bez posla više od godinu dana u regionu nije ništa novo, zato kako mladi, tako i ljudi sa dužim radnim stažom moraju konstantno da unapređuju svoje veštine kako bi ostali konkurentni na tržištu rada. Naš školski sistem nije dobro prilagođen potrebama tržišta, tako da veliki broj svršenih maturanata i diplomaca, često nije u mogučnosti da nađe posao.\nIpak, dobra vest je da internet pruža velike mogućnosti što se tiče obrazovanja. Veliki broj obrazovnih sajtova, od kojih su neki u vlasništvu najpoznatijih svetskih obrazovnih institucija, nudi besplatne kurseve, koji često sadrže: snimke sa predavanja, svu potrebnu literaturu, praktične vežbe, testove, itd. Tu su i besplatne aplikacije za učenje jezika i veliki broj tutorijala namenjen učenju programskih jezika i softvera. U ovom tekstu opisaćemo neke od najfunkcionalnijih i najpoznatijih besplatnih edukativnih sadržaja.\nMIT OCW (Svi univerzitetski kursevi)\nTehnički Institut iz Masačusetsa je u poslednjih 4 godine bio na prvom mestu u konkurenciji najjačih svetskih visokoškolskih institucija. Ova napredna ustanova nudi velike mogućnosti, kako svojim regularnim studentima tako i svim zainteresovanim za programe besplatnog učenja kod kuće. Sajt MIT OCW u vlasništvu ovog univerziteta nudi sve univerzitetske programe u vidu besplatnih onlajn kurseva. Bukvalno svaki predmet koji se predaje na MIT-ju možete učiti kod kuće slušajući predavanja, čitajući dodatnu literaturu, radeći postavljene zadatke i testove.\nKako bi započeli sa učenjem preko MIT OCW-a, nije vam potrebna registracija, samo kliknite na opciju „Courses“ u glavnom meniju i izaberite kurs po temi, departmanu ili njegovom serijeskom broju. Kurs koji odaberete može da sadrži neke od sledećih stvari:\nPredavanja u audio i video formatu;\nDruge interaktvne sadržaje.\nJa trenutno polažem kurs „Uvod u informatiku i programiranje (Introduction to Computer Science and Programming)“, gde mogu da slušam predavanja profesora Erika Grimsona i profesora Džona Gutlaga i učim programski jezik Python. MIT OCW je takođe veoma koristan za studente koji žele da dopune svoja znanja. Slične sajtove sa onlajn kursevima imaju i drugi univerziteti, kao što su Yale i Stanford, a postoji i sajt Coursera koji nudi besplatne kurseve u saradnji sa velikim brojem američkih univerziteta.\nCodeCademy (Programski jezici)\nUniverzitetski kursevi nude mnogo teorijskih znanja, koje je ponekad teško „svariti“ u kratkom vremenskom periodu. Kako nezaposlenost zahteva konstantno napredovanje, ali i spremnost da svoja stečena znanja praktično pokažete bilo kad i bilo gde, sajtovi koji nude praktične vežbe, kao što je Codecademy, mogu biti od velike koristi.\nCodecademy jue onlajn platforma na kojoj trenutno možete učiti 9 programskih jezika, uključujući:\nKao i jezike za obeležavanje (markup languages) kao što su HTML i CSS. Od 2014. u saradnji sa kompanijom Periscope, Codecademy je svojim kursevima dodala i SQL, i sa više od 24 miliona polaznika i postala najpoznatija platforma ovog tipa u svetu.\nPolaznici otvaraju profil na sajtu i polažu kurseve, koji predstavljaju seriju zadataka, koji se rade u development envoronment-u. Zadaci se ređaju jedan za drugim, podeljeni u više lekcija. Lekcije i zadaci dobijaju na težini vremenom, a polaznici mogu da provere svoja znanja iz svake pojedinačne lekcije na „sandbox“ testovima. U okviru platforme postoji i forum na kome polaznici svih nivoa znanja mogu da postavljaju pitanja i druže se. Trenutno na sajtu CodeCademy polažem kurs iz programskog jezika Python, kao HTML i CSS kurs, kako bi usavršio svoje znanja i izgled CV Radionica stranice.\nDuoLingo (Učenje jezika)\nDuoLingo je trenutno najpoznatija i najpopularnija aplikacija za učenje stranih jezika. Razvijena je na Univerzitetu u Pitsburgu i trenutno se primenjuje u državnim školama u Gvatemali i Kosta Riki, gde je pokazala izuzetne rezultate. U studiji sprovedenoj od strane profesora sa Njujorškog Univerziteta i Univerziteta Južne Karoline utvrđeno je da 34 sata učenja jezika na DuoLingu, zamenjuje 130+ sati učenja na početnim jezilkim kursevima američkih koledža. Pored svega toga DuoLingo je besplatan i ne zatrpava korisnike oglasima, jer sama kompanija zarađuje od prevoda web sadržaja i dvadesetominutnih testova koje korisnici plaćaju 20 dolara i koji su slični TOEFL testovima.\nU zavisnosti od izbora jezika, DuoLingo kursevi mogu sadržati pisane, govorne, audio i diktat vežbe. Polaznici kurseva zarađuju poene i napreduju, a sama aplikacija procenjuje koliko su polaznici dobro uvežbali određene reči. Trenutno na DuoLingo platformi, možete učiti sledeće jezike: španski, francuski, nemački, italijanski, portugalski, holandski, irski, švedski, danski, turski, norveški, ukrajinski, ruski i esperanto. Trenutno se razvijaju kursevi za mnoge druge svetske jezike, uključujući: rumunski, vijetnamski, poljski, mađarski, indonežanski, itd. Za većinu ovih jurseva potrebno je dobro znanje engleskog jezika. Ja sam se odlučio za učenje ruskog jezika, a sa nestrpljenjem čekam da se uvede i kurs kineskog,\nOvo je prvi članak posvećen onlajn edukaciji, uskoro možete očekivati još jedan u kome ćemo predstaviti sajtove Coursera i Tutorials Point. Konstantnim učenjem i napredovanjem, bez obzira koliko radnog staža i godina života imate iza sebe, bićete u mogućnosti da ispratite nove trendove na pravi način i lakše pronađete željeni posao.\nFotografije DuoLingo French Certificate i OCW Scolar screenshot-ovane su od strane korisnika slgckgc i AJC ajcann.wordpress.com i zaštićene su Creative Commons licencom.


DRŽAVA SUBVENCIONIŠE DEO PREMIJE OSIGURANJA Turističke agencije ne mogu da računaju na direktnu finansijsku pomoć, kaže za Biznis.rs predsednica UTAS - Biznis.rs\n4.11.2020 13:29 Izmenjeno: 11:25 Autor: Marija Jovanović 0\nDržava će pomoći sektoru turizma kroz subvencionisanje dela premije osiguranja budući da je u ovom momentu neophodno da imaju polise kako bi dobile licencu...\nDržava će pomoći sektoru turizma kroz subvencionisanje dela premije osiguranja budući da je u ovom momentu neophodno da imaju polise kako bi dobile licencu za rad, najavila je ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić.\n„Predložena mera se odnosi na subvencionisanje dela premije osiguranja, kako bi se organizatorima putovanja pomoglo u postupku izdavanja novih polisa osiguranja čija je cena, usled pojačanog rizika, značajno viša u odnosu na period pre pandemije“, rekla je ministarka nakon sastanka sa predstavnicima udruženja turističkih agencija.\nKako je objasnila, ministarstvo u okvirima svojih nadležnosti i mogućnosti, ulaže maksimalne napore kako bi se pružila podrška turističkom sektoru koji je, bez ikakve sumnje, pretrpeo ogromne gubitke zbog pandemije korona virusa.\n„Najvažnije je da preduzete mere budu ekonomski svrsishodne, kako bi se omogućilo održanje sektora do proleća sledeće godine, kada će, nadamo se, nastaviti da radi u punom kapacitetu“, poručila je Matić.\nTurističke agencije posrednici bez pomoći\nSastanak sa novom ministarkom trgovine, turizma i telekomunikacija predstavlja veliki pomak u daljim pregovorima i pronalaženju rešenja za situaciju u kojoj se nalaze turističke agencije u Srbiji, kaže za Biznis.rs predsednica Udruženja turističkih agencija Srbije (UTAS) Marija Matijević.\n„Ministarka je iznela stav Ministarstva finansija da direktnih davanja za turističke agencije neće biti, već će se pomoći u vidu subvencija za plaćanje premije polisa osiguranja, koje su ove godine i do pet puta skuplje nego prethodne, što predstavlja značajnu olakšicu za turističke agencije – organizatore putovanja, ali izostavlja turističke agencije – posrednike“, napominje Matijević.\nŠto se tiče dodatne finansijske pomoći kompletnom turističkom sektoru, razmatra se otpis poreza i doprinosa za mesece u kojima su agencije imale državnu pomoć, ali još uvek o tome nema potvrde iz Ministarstva finansija, objašnjava naša sagovornica.\n„Najveći problem predstavlja povlačenje iz posla većine osiguravajućih kuća, koje neće nastaviti da izdaju ovu vrstu osiguranja. U cilju potencijalnog prevazilaženja ovog problema dogovoreno je da će u što skorije vreme biti organizovan sastanak sa predstavnicima osiguravajućih kuća i Privredne komore. Na tom sastanku razmatraće se pogodniji model izdavanja polisa, koji bi zadovoljio kako osiguravajuće kuće sa jedne strane, tako i turističke agencije sa druge strane, a sve u cilju obezbeđenja što veće sigurnosti naših putnika“, kaže predsednica UTAS.\nMINISTARSTVO TRGOVINE TURIZMA I TELEKOMUNIKACIJA POLISE OSIGURANJA SRBIJA SUBVENCIJE TURIZAM\nGRČKA PREUZIMA BRIGU I TROŠKOVE LEČENJA TURISTA OD COVID-19 Za pacijente…\nIZVESNO REGULISANJE LICENCI ZA TURISTIČKE AGENCIJE Rešavamo pitanje…


Srebrna bonitetna izvrsnosti - Dun & Bradstreet\nSrebrna bonitetna izvrsnosti\nPredstavlja poverenja vredan, kredibilan i nisko rizičan poslovni subjekt\nNatprosečna bonitetna vrednost kompanija koje već tri godine zaredom dostižu jedan od razreda bonitetne izvrsnosti A, AA ili AAA\nNosioci sertifikata bonitetne izvrsnosti mogu se pohvaliti ocenom\nŠta je srebrna bonitetna izvrsnost?\nKompanije sa srebrnom bonitetnom izvrsnošću posluju s natprosečnim rezultatima i ispunjavaju stroge kriterijume za ostvarivanje vrlo niske verovatnoće neželjenih događaja u narednih dvanaest meseci:\nblokada, prinudno poravnanje ili likvidacija,\nneprekidno blokiranje tekućih računa kompanije duže od 60 dana ili 90 dana.\nZašto je značajno dobiti srebrnu bonitetnu izvrsnost?\nPoslednjih godina smo u privredi beležili pozitivne trendove i uprkos tome je procenat kompanija koje su postizala standarde bonitetne izvrsnosti još uvek prilično nizak. Kompanije koje su tokom godina postizale i pokazivale konzistenciju uspešnosti poslovanja ove godine su se našle pred velikim izazovima. Failure score (FS) model, koji koristimo kao osnovu za proračune bonitetne izvrsnosti, je najpouzdanija ocena koju bismo mogli da pratimo u ovom trenutku kada je do predikcije teško doći. Sertifikati tako igraju naročito veliku ulogu prilikom sastavljanja konačne slike jer su kompanije sa visokim brojem bodova FS kompanije koja su se u najrigidnijim, najnesigurnijim i najnepredvidljivijim vremenima najbolje snašle i očuvale stabilnost.\nSrebrna bonitetna izvrsnost kao indikator kvaliteta saopštava da je kompanija nepokolebljiva i onda kada uspostavljeno poslovanje prestaje da bude uspostavljeno. Kao ugledan pečat služi u jačanju ugleda uvek kada se čini da sve počinje od početka. Dodatnim presekom u privredi ističemo važnost tradicije postizanja standarda koji će sa aspekta održavanja i zaključivanja novih poslova obezbediti prednost po pitanju discipline plaćanja.\nDOBITNICI SREBRNE BONITETNE IZVRSNOSTI\nProverite koje kompanije posluju natprosečno i upisane su u imenik bonitetne izvrsnosti.\nPaket sadrži Srebrni\nSertifikat A4 uramljen u A3 formatu (srb)\nSertifikat A4 (eng + nem)\nUSB ključ s bonitetnim izveštajima preduzeća (srb + eng + nem)\nPersonalizovani elektronski logotip sertifikata za elektronsku komunikaciju sa klijentima (internet, potpisi u e-porukama) (srb)\nPersonalizovani elektronski logotip sertifikata za elektronsku komunikaciju sa klijentima (internet, potpisi u e-porukama) (eng + nem)\nObjava sertifikata/rejtinga na portalu Boniteti.rs\nObjava logotipa na web sajtu\nPrava na korišćenje vektorskog logotipa srebrne izvrsnosti\nCena (EUR) bez PDV-a 1000 eur