Prof. dr Martin Vinterkorn, predsednik Upravnog odbora Volkswagen AG je predao nagrade pobednicima koji su ostvarili najbolje performanse, od ukupno 140 finalista iz 70 zemalja. Najbolji servisni savetnik je Đovani Ambesi iz Švajcarske, najbolji glavni tehnički stručnjak je Jouni Gustafson iz Finske.\n"Svetski šampionat za kvalifikacije je još jednom demonstrirao da Volkswagen ima izuzetne servisne stručnjake. Kao ambasadori za Volkswagen brend siguran sam da ćete i dalje nastaviti da dajete sve od sebe kako bi naši kupci širom sveta bili još zadovoljniji", rekao je Vinterkorn na ceremoniji dodele nagrada. Ovo je četvrti put da se ovo takmičenje održava. Cilj tog programa je da se obezbedi i dodatno unapredi kvalitet servisa brenda Volkswagen širom sveta, povećavajući time zadovoljstvo kupaca. Nacionalna preliminarna runda takmičenja tako nije samo odredila najbolje servisne stručnjake, već je i dokazala trenutno znanje koje poseduju Volkswagen dileri i servisne organizacije u ukupno 70 zemalja. Ova informacija je upotrebljena da se razviju i implementiraju obuke specifične za svaku zemlju. Kao rezultat toga, svetski šampionat je ključni faktor za kvalifikacije Volkswagen servisnih stručnjaka širom sveta.\nPočev od prošle godine, regionalni pobednici su nagrađeni pored titula svetskog šampionata. Regionalne klasifikacije su "Evropa", "Amerika", "Afrika, Istočna Evropa, Centralna Azija i Srednji Istok" i "Azijsko-pacifički region".\nSvetski šampionat za glavnog tehničkog stručnjaka


U aprilu Kosovo očekuje „Oluja“\nTema: U aprilu Kosovo očekuje „Oluja“\nLokacija Nova Prestonica\nDramatično upozorenje iz Moskve: već u aprilu Kosovo očekuje „Oluja“\nAnaliza onoga što se događa u poslednje vreme oko Kosova omogućava da se izvede zaključak kako se razrada scenarija za gušenje srpskog otpora obavlja na širem nivou, a ne samo na Kosovu.\nPlan albanskih separatista Kosova da, uz podršku SAD i Evropske unije, uguše srpski otpor na severu pokrajine poprima sve realnije obrise. Izjave vlasti Prištine i zaoštrene međunarodne diskusije o kosovskom problemu omogućuju nam ne samo da izvedemo zaključak da albanski ekstremisti planiraju oružanu operaciju nego i da predstavimo mogući razvoj događaja, raspodelu uloga, a i da ocenimo stepen međunarodne podrške koja je obećana premijeru Kosova Hašimu Tačiju i drugim bivšim glavešinama terorističke Oslobodilačke vojske Kosova.\nOtvoreno zasedanje Saveta bezbednosti UN o Kosovu, održano 22. januara, obeleženo je usijanjem strasti bez presedana. Prvi put od vremena diskusija iz leta 2007. godine - kada je Rusiji pošlo za rukom da ospori rezoluciju o priznavanju nezavisnosti Kosova razrađenu na Zapadu na osnovu plana specijalnog predstavnika Generalnog sekretara UN Martija Ahtisarija - pozicije strana su sasvim jasno iskristalisane. Vodeće države kao da govore različitim jezicima. Ako su generalni sekretar UN Ban Ki Mun, SAD i zapadnoevropske zemlje, koje su ga podržale, pozvali - citiramo izveštaj generalnog sekretara – na „fleksibilnost u radu na određivanju načina delovanja u pogledu učešća Kosova u regionalnim i međunarodnim mehanizmima i forumima“, Rusija i Srbija su u tome videli istiskivanje UN sa Kosova i legitimizovanje nezavisnog statusa pokrajine.\nMeđutim, u centru javnih diskusija prvi put se našao takozvani plan za „konačno rešenje pitanja Severnog Kosova“, pripreman u Prištini. O tom planu je nekoliko dana pre zasedanja govorio premijer Hašim Tači, koji je izjavio da se taj plan priprema uz učešće međunarodnih predstavnika i da mu je cilj „jačanje suvereniteta i teritorijalne celovitosti Kosova“. Ova 2010. godina trebalo bi da bude „godina konsolidacije kosovske države“, obećao je Tači. Među osnovnim zadacima u planu je predviđena likvidacija srpskih organa vlasti i uprave, stvorenih u Kosovskoj Mitrovici i srpskim opštinama koje gravitiraju ka ovom gradu na osnovu izbora koji su održani maja 2008. godine u skladu sa zakonodavstvom Srbije. Osim na srpske predstavničke organe, glavni udarac će biti usmeren protiv srpskih policijskih organa i carinskih službi, koje danas koliko-toliko kontrolišu saobraćaj preko administrativne granice Kosova sa ostatkom Srbije.\nNatovske snage KFOR, razmeštene na Kosovu, pružaju Albancima oružanu podršku. Prema raspoloživim informacijama, to pitanje je principijelno rešeno tokom ranije posete Prištini komandanta južnog krila NATO u Evropi američkog admirala Marka Ficdžeralda. Posle pregovora sa kosovskim rukovodstvom i komandom snaga KFOR, on je organe vlasti kosovskih Srba označio kao… “Opasnost po bezbednost“ Kosova. „Sva kršenja rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN mi tretiramo kao opasnost po bezbednost. Pošto paralelne strukture vlasti nisu prihvatljive po toj rezoluciji, mi izražavamo zabrinutost“, podvukao je admiral.\nPosebna pažnja u planu Prištine poklonjena je međunarodnom pokrivanju pripremane operacije. Taj zadatak je stavljen u nadležnost SAD i Evropske unije. Amerikanci bi trebalo da blokiraju pokušaje Srbije i Rusije da usvoje rezoluciju u Savetu bezbednosti UN. Od Brisela se, pak, traži da još više pooštri pritisak na rukovodstvo Srbije kako bi odustalo od podrške kosovskim Srbima i zatvorilo administrativnu granicu sa Kosovom za srpske dobrovoljce.\nŠto se tiče vremena izvođenja operacije, ona može biti realizovana već u aprilu. To će se dogoditi posle objavljivanja rasplinutog savetodavnog mišljenja o statusu Kosova u Međunarodnom sudu UN u Hagu i stvaranja „opštine Mitrovica“ na severu pokrajine. U njenom rukovodstvu će biti angažovani Albanci i manji broj Srba koji pristanu da sarađuju sa Prištinom.\nPoznat po svojoj prozapadnoj orijentaciji, predsednik Srbije Boris Tadić je u svom izlaganju povodom antisrpskog plana Prištine, NATO i EU bio veoma oprezan. On je izjavio da „konačno rešenje pitanja Severnog Kosova, razrađeno u Prištini, ne nosi ništa dobro onima koji tamo žive“. Još otvorenije se i žešće izrazio prvi zamenik stalnog predstavnika Rusije u UN Igor Ščerbak. „Mi smatramo da bi u sadašnjoj složenoj situaciji trebalo odlučno presecati pokušaje – ma od koga oni dolazili – promovisanja štetnih koncepcija za Kosovo, koje ne samo da na najgrublji način krše rezoluciju Saveta bezbednosti UN 1244 nego i provociraju napetost u pokrajini i destabilizuju situaciju“.\nU razrađeni plan, prema raspoloživim informacijama, umešali su prste ne samo članovi kosovske vlade nego i rukovodilac Međunarodne civilne kancelarije na Kosovu Piter Fejt, koji je takođe na čelu kosovske misije Evropske unije. Ta je kancelarija, otvorena u proleće 2008. godine – odmah posle samoproglašenja nezavisnosti Kosova i njegovog priznavanja u SAD i vodećim zemljama članicama EU. U sastav tog organa, koji nije predviđen ni u kom dokumentu UN, ulaze predstavnici 14 država EU i NATO, a među njima je i Švajcarska, koja se bavi praktičnom realizacijom „Ahtisarijevog plana“ na Kosovu, koji je razrađen u briselskim koridorima, ali nije odobren u Savetu bezbednosti UN.\nGUŠENJE SRPSKOG OTPORA\nZanimljivo je da zastupnik Kosova na zasedanju Saveta bezbednosti UN ministar inostranih poslova u separatističkoj vladi Skender Hiseni u svom izlaganju uopšte nije komentarisao plan za Severno Kosovo. A kada se pojavio pred novinarima, on je uvijeno saopštio da Misija Evropske unije na Kosovu i Međunarodna civilna kancelarija „ne promovišu nikakvu vrstu konačnog rešenja pitanja Severnog Kosova“.\nAnaliza onoga što se događa u poslednje vreme oko Kosova omogućava da se izvede zaključak kako se razrada scenarija za gušenje srpskog otpora obavlja na širem nivou, a ne samo na Kosovu. Po svojim osnovnim parametrima (nezadrživa oružana operacija uz podršku pseudomirovnih snaga NATO i EU, njena međunarodna političko-diplomatska logistika, korišćenje marionetske administracije), plan za „konačno rešenje pitanja Severnog Kosova“ korespondira sa onim scenariom koji je predsednik Gruzije Mihail Sakašvili razradio za vojnu operaciju protiv Južne Osetije avgusta 2008. godine. Čak je cilj oba dokumenta sličan: kod Sakašvilija on je formulisan kao „uspostavljanje ustavne jurisdikcije“.\nA još ranije – u avgustu 1995. godine – sličan scenario isproban je na krajinskim Srbima. Hrvatska je na njih uputila regularnu armiju, a SAD i Evropska unija su dali političku logistiku. Uostalom, tada se ona pokazala suvišnom, pošto ni vlasti Jugoslavije ni rukovodstvo Rusije nisu realno stali iza Republike Srpske Krajine, koja se gušila u krvi. Tadašnjeg jugoslovenskog lidera Slobodana Miloševića tada je više brinulo da, zajedno sa međunarodnim posrednicima, sa srpske političke scene ukloni Radovana Karadžića i Ratka Mladića, koje je on bez osnova smatrao glavnim i najopasnijim konkurentima. Što se Moskve tiče, Balkan tada nije bio u sferi njenog naročitog interesovanja, i Moskva je ispoljavala tek delimično interesovanje samo za smirivanje u Bosni.\nKako će se razvijati događaji ovog puta – veoma je teško reći, jer osim kosovskog, na mapi novih balkanskih ratova moguće je pojavljivanje bosanskog fronta, isto tako važnog za Srbe, pravoslavlje i Rusiju. Njegovo otvaranje već je obećao predsednik Hrvatske Stipe Mesić, koji odlazi sa svoje funkcije 18. februara. On je izjavio da Hrvatska vojska treba da izvede vojnu operaciju protiv bosanske Republike Srpske ako ona sprovede referendum o samoopredelenju po kosovskom obrascu.\nRe: U aprilu Kosovo očekuje „Oluja“\nkasnis bratko kasnis....\nSvake godine predvidjaju kosovsku oluju srpski nacionalisti.\nKako vam bre ne dosadi?\nUpozorenje iz Moskve: Siptari u aprilu idu na Srbe!!!!\nAutor Miloš KS u forumu Politika\nPoslednja poruka: 27.02.2010., 00:11\nGde na kupanje u aprilu/maju\nPoslednja poruka: 18.02.2009., 09:23\nAnti-NATO protest u aprilu!!!\nPoslednja poruka: 16.03.2008., 12:01\nSmotra ekipa Hitne pomoci na Adi u aprilu\nAutor saito u forumu Zdravlje\nPoslednja poruka: 01.04.2004., 08:45


subota, 17 decembar 2016 10:16\tNapisao Danilo Kocić\nPredsednik zadužbine „Nikolaj Timčenko“ Jovan Pejčić pomenuo je da je Timčenko za života objavio samo pet knjiga, ali je u bibliografiji njegovih radova ostalo više od 1200 jedinica, više od stotinu tekstova o delu Nikolaja Timčenka, a u julu 2016. godine na Novosadskom univezitetu Dragana Bedov odbranila je doktorsku tezu pod naslovom „Misao Nikolaja Timčenka u srpskoj književnosti 20. veka“.\nNa ovogodišnjim Danima Nikolaja Timčenka predstavljen je zbornik radova „Moral i vrednost kritičke reči – život i rad Nikolaja Timčenka“. Pejčić kaže da ovaj zbornik ne osvetljava u potpunosti sve vidove aktivnosti Timčenka, jer to prosto nije moguće. „Radovi koji se prilažu za zbornik uglavnom su radovi koji odgovaraju autorima koji su pozvani da daju prilog za zbornik. Ostaje jedna neiskorišćena tema i ja mislim da ću moći saradnicima da je nametnem za drugi zbornik, a to je staviti misaoni, kritičarski i književni rad Nikolaja Timčenka u kontekst ondašnje srpske i jugoslovenske misli u književnosti, kako bi ga uporedili sa onim imenima koja su već ušla u čitanke i ostale literature za škole i fakultete.“\nPejčić se osvrnuo i na finansijske probleme koje ima zadužbina. „Na žalost, program koji smo definisali u maju nećemo moći da vidimo na ovim danima. Imali smo ideju da napravimo bistu Nikolaja Timčenka, da Gimnazija napravi izložbu, jer je Timčenko njihov đak, da se uključi Narodni muzej, čiju je prvu istoriju Timčenko napisao… Ministarstvo ove godine nije finansijski podržalo ovu manifestaciju, za razliku od prethodnih godina. Povedene time leskovačke vlasti su izglasale trećinu od onoga što su pre toga prepolovile. Mi smo imali sreću da rukopis knjige „Letopis zadužbine Nikolaja Timčenka“ nije završen, pa me ne grize savest što nije objavljena. Ogroman tom knjige Timčenka o Vasku Popi nije još uvek završen, ostaju još neka arhivska istraživanja, pa je i tu sreća što nema para za objavljivanje. Inače, novčani iznos nagrade dobitnicima je od početka, od osnivanja zadužbine, prihvatio da daje Grad Leskovac. Nažalost, poslednja četiri dobitnika još uvek nisu dobili. Grad je donosio odluku da dodeli taj novac, ali on nije uplaćen.“\nNikolaj Timčenko, Danilo Kocić\nViše iz ove kategorije « Danilo Kocić primljen u SKOR\tPromovisana zbirka "Kamen" Gorice Stanković »


Aleksinčanin novi evropski džiju-džicu šampion - Sportske vesti\nAleksinčanin novi evropski džiju-džicu šampion\n04 Jun, 2019 by South Media\nDžiju–džicu reprezentativac Srbije Filip Trajković novi je evropski šampion u tom sportu. Bez obzira na težak žreb, činjenicu da je još uvek junior i da je bio najmlađi učesnik u svojoj kategoriji, Filip se ipak izborio za najviše mesto na pobedničkom postolju. On je na Evropskom seniorskom prvenstvu, upravo održanom u Bukureštu, na kome je učestvovalo više od 700 takmičara iz 25 zemalja, osvojio zlato i tako postao prvi Srbin kome je pripala ova laskava titula..\nFilip je, kako navodi njegov stručni štab, imao izuzetno težak žreb. Nalazio se u gornjoj grani gde je prvu borbu radio sa bivšim juniorskim prvakom sveta, Nemcem Maksimilijanom Štrausom, koga je u veoma teškoj borbi pobedio sa 16:14. U polufinalu ga je čekao aktulni svetski prvak, Rus Mihail Koštjuk, koga je Filip u neizvesnom finišu pobedio sa 18:17. Trajković se u finalu sastao sa pobednikom donje grane, vicešampionom sveta Perezom Aleksandrom iz Francuske koga je savladao sa 19:17, i tako osvoji titulu prvaka Evrope.\nZa uspeh mladog Aleksinčanina koji u rodnom gradu trenira u Judo i ju jitsu klubu “N&F”, zaslužni su njegov trener i otac Dragan Trajković i selektor reprezentacije Srbije Janoš Kopas iz Novog Sada, koji su ga sve vreme predvodili na takmičenju. Oni su mu debitantski nastup u seniorskoj konkurenciji priredili, kako kažu, s namerom da se kali za predstojeće juniorsko Evropsko i Svetsko prvenstvo krajem godine. Međutim, mladi srpski reprezentativac prevazišao je i svoja i očekivanja svojih trenera i postao prvi predstavnik naše zemlje kome je pošlo za rukom da postane evropski seniorski džiju-džicu šampion.\nŠkolska takmičenja u Aleksincu idu po planu – završen i rukomet (VIDEO)\nKruševljani najuspešniji na stonoteniskom turniru u Aleksincu (VIDEO)


Poslanik SNS-a Milan Ilić u kontaktu sa analitičkim centrom Dragana Đilasa | Slobodna reč\nPoslanik SNS-a Milan Ilić u kontaktu sa analitičkim centrom Dragana Đilasa\nBEOGRAD / VRANJE – Poslanici Skupštine Srbije usvojili su danas Zakon o elektronskom fakturisanju, a tokom rasprave je izlaganje imao i mladi poslanik Srpske napredne stranke iz Vranja Milan Ilić, koji se, govoreći o prednostima koje ovaj zakon donosi, osvrnuo i na razgovor o novoj državnoj pomoći od 60 evra sa “članom trusta mozgova okupljenih oko Dragana Đilasa”.\nStudent ekonomije Milan Ilić (31) je pred poslanicima govorio o aktivnostima Vlade Srbije, usvojenom rebalansu budžeta, nagradnoj igri Uzmi račun i pobedi i novom finansijskom paketu pomoći, ističući da su sve to “dobre stvari koje mi kao odgovorna država radimo”, ali da se uvek nađe i neki “pametnjaković koji ima dovoljno smelosti ili pak nedovoljno pameti” da kritikuje ono što je “očigledno dobro”.\n“Jedan od tih pametnjakovića, samoproklamovanih stručnjaka, inače član trusta mozgova okupljenih oko Dragana Đilasa, rekao mi je da je novčana pomoć od 60 evra smešna i uvredljiva za svakog normalnog čoveka, i da bi svako ko se u Srbiji oseća normalnim trebao da tu pomoć odbije” – ispričao je Ilić.\nDodao je da mu je “član trusta mozgova” (analitički centar, think-tank), na pitanje zbog čega “oni dok su bili na vlasti nisu delili građanima pomoć”, odgovorio da “nije bilo potrebe”, a tokom izlaganja o Zakonu o elektronskom fakturisanju je pomenuo i “619 miliona”.\nPomenutim zakonom se uređuje izdavanje, slanje, prijem, obrada, čuvanje, sadržina i elementi elektronskih faktura. Ministar finansija Siniša Mali rekao je ranije da je ovo sistemski zakon kojim se propisuje postepeno uvođenje “obaveza izdavanja i primanja elektronskih faktura za sve privredne subjekte koji su u sistemu poreza na dodatu vrednost od 1. januara 2022. do 1. januara 2023. godine”, preneo je FoNet.\nOn je rekao da će od 1. januara 2023. godine to biti obaveza za sve privredne subjekte, i u javnom i u privatnom sektoru, koji su u sistemu poreza na dodatu vrednost. Mali je naveo da će ovaj sistem da se uvodi fazno. Prema njegovim rečima, od 1. januara 2022. godine svi subjekti javnog sektora biće u obavezi da primaju, čuvaju i izdaju e-faktrure između sebe, a oni koji su u privatnom sektoru imaće mogućnost da izdaju elektronske fakture javnom sektoru ukoliko žele da rade sa tim sektorom.\nMali je rekao da će od 1. jula 2022. godine subjekti privatnog sektora morati da budu osposobljeni da primaju i čuvaju e-fakture i od javnog i od privatnog sektora, a od od 1. januara 2023. godine ceo privatni sektor biće u obavezi da prima i šalje e-fakture.\nPrethodni članakVučić: Ići ćemo u sela i tržne centre da ljudi prime vakcinu\nSledeći članakKako smo nepravedno optužili Neradovac


''Srpski Bilbao'' u Superligi? - Sportske.net\n''Srpski Bilbao'' u Superligi?\nSve je više reakcija posle jučerašnje odluke FSS da se od naredne sezone smanji broj inostranih fudbalera u domaćem šampionatu.\nPrvi put u istoriji - "Karađorđe" domaćin finala Kupa!Sjajni Partizan, ''petarda'' zamalo izostala!Nikolić odlučio, Tavamba ponovo starter! (SASTAVI)Superliga se nastavlja - Centralni duel na Banovom brdu!Stolica: ''Partizan dolazi u dobrom trenutku za nas''\nPodsetimo, umesto dosadašnjih šest, ubuduće će za svaku superligašku ekipu moći da nastupa najviše četiri stranca.\nA jedan od klubova koje ova odluka uopšte ne dotiče, jeste Voždovac, koji je trenutno jedini superligaški tim koji nema stranca u svom timu.\nTakvo opredeljenje se neće menjati ni ubuduće, sudeći po rečima generalnog direktora Voždovca Gorana Grkinića.\n“U potpunosti se slažemo sa odlukom gospodina Kokeze i mi kao klub imamo opredeljenje prvenstveno da forsiramo našu decu koja su ponikla u našem klubu i da igraju naša deca, pre nego stranci koji ne mogu da naprave razliku na terenu'', izjavio je Grkinić.\nOn je potom otkrio da Voždovac želi da sledi primer španskog Blbaa, koji je odavno poznat po tome da nema strance u svom timu.\n''S obirom da sam kao internacionalac igrao u Portugalu, na Kipru i u Mađarskoj, znam da se od stranca traži, da mora biti mnogo bolji od domaćeg igrača. U našem prvom timu trenutno svi igrači imaju srpski pasoš, uključujući i Nemanju Nikolića i mladog Račića.\nNaša vizija je da forsiramo decu iz naše omladinske škole i tako će biti i u buduće, na neki način hoćemo da budemo srpski Atletik Bilbao, odnosno da budemo prepoznatljivi po igračima koji su ponikli u toj regiji'', zaključio je Grkinić.\nVoždovčani na klupskom sajtu podsećaju i da tek dolazi plejada momaka iz omladinske škole poput kadetskog reprezentativca Stuparevića, omladinskog reprezentativca Blagojevića, te Purtića, Vidakovića, Račića, Bigovića, Mihajlovića, Čarapića koji su budućnost FK Voždovac.\nOpet ćemo o sudijama, evo ko sudi "večitima"!\nLitvanac iz Voždovca priželjkuje pobedu u Lučanima\n"Orlovi" se zagrevaju, počinje nova era!


Rusija objavila čitav tekst Sporazuma sa SAD o Siriji - 27.09.2016, Sputnik Srbija\nRusija objavila čitav tekst Sporazuma sa SAD o Siriji\nMoskva je objavila čitav tekst rusko-američkog Sporazuma o Siriji, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije. 27.09.2016, Sputnik Srbija\n17:42 27.09.2016 (Osveženo: 11:16 28.09.2016)\nMoskva je objavila čitav tekst rusko-američkog Sporazuma o Siriji, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\n„Tek pre neki dan, nakon informativnog ’curenja‘ u zapadnim medijima, Stejt department je na svom sajtu objavio deo dokumenata, ne dogovorivši se sa nama o datumu objavljivanja. Mi sada objavljujemo tekst dogovora na ruskom jeziku“, navodi se u komentaru Ministarstva.\nRusija se nada da će SAD ipak ispuniti svoje obaveze i napraviti podelu na umerenu opoziciju i na teroriste u Siriji, navodi se u komentaru ruskog spoljnopolitičkog resora.\n„Očekujemo da će SAD napokon ispuniti staro obećanje o podeli, jer mnoge formacije militanata koje Vašington naziva ’umerenim‘ se bore zajedno sa Nusra frontom i čak su se spojile sa tom organizacijom. Još jednom ponavljamo da koketovanje sa teroristima i popustljivost nikad nisu doneli dobro“, navodi Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\n„Rusija i SAD ostavljaju za sebe pravo da izađu iz dogovora o Siriji, ako budu smatrali da se dogovor ne ispunjava“, navodi se u tekstu saopštenja.\nŠef diplomatije Rusije Sergej Lavrov i državni sekretar SAD Džon Keri 9. septembra postigli su dogovor o Siriji. On pre svega uključuje prekid vatre i koordinaciju operacija između ruske i američke vojske.


Vulin uručio bodeže najboljima u 64. klasi Komandno-štabnog usavršavanja\n► Vulin uručio bodeže najboljima u 64. klasi Komandno-štabnog usavršavanja\nFoto: Beta / MO / Jovo Mamula\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas na svečanosti završetka školovanja oficira Komandno-štabnog usavršavanja kod Spomenika Neznanom junaku na Avali da Srbija sama odlučuje o sebi i to pravo neće prepustiti nikome i nipošto.\nVulin je uručio oficirske bodeže trojici najboljh oficira 64. klase Komandno-štabnog usavršavanja Škole nacionalne odbrane i oficirima oružanih snaga stranih zemalja.\nPrvi u klasi je Ivan Stojadinović, drugi Radovan Petrović, a treći Dejan Nikitović.\n"U ratovima koje smo vodili bez svoje volje i želje, pokazali smo da Srbija iznad svega veruje u slobodu. Samo je jedna vrednost iznad mira, kome težimo i zbog kojeg postojimo, a to je sloboda. A slobodu čuva snažna, obučena i zadovoljna vojska", rekao je Vulin.\nKomandno-štabno usavršavanje je drugi nivo stručnog usavršavanja oficira i traje jednu školsku godinu.\nŠkolovanje u 64. klasi završilo je 49 oficira, od kojih je 44 iz Srbije, tri iz Bosne i Hercegovine i dva iz Makedonije.\nU naselju Denino brdo u Kragujevcu počela je izgradnja stanova za pripadnike snaga bezbednosti, a u prvoj fazi projekta državne stanogradnje predviđena je izgradnja 216 stanova sa rokom...\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin poručio je danas da Vojska i službe bezbednosti jačaju, kao i da se ulaže trud kako bi se "nadoknadili zaostaci koji su napravljeni nečinjenjem, neradom...


Obezbeđivanje nove roditeljske kuće omogućiće smeštaj i podršku svakoj porodici koja dolazi iz mesta van Beograda radi lečenja maligne bolesti deteta. Često se radi o porodicama koje nisu u materijalnoj mogućnosti da obezbede adekvatan smeštaj u glavnom gradu, a za dete, zbog izuzetno narušenog imuniteta, može biti životno opasno da svaki dan prelazi veliki broj kilometara radi terapije ili da boravi u neadekvatnim uslovima.\nOčekivani početak projekta je proleće 2021. godine i period realizacije je do kraja 2022. godine.\nParalelno smo radili i na prikupljanju sredstava i senzibilisanje javnosti za ovaj projekat od nacionalnog značaja. Ukupno smo organizovali više od 200 akcija sa tim ciljem.\nUdruženje će aktivno raditi na predstavljanju ovog projekta javnosti sa ciljem da se što pre pronađe odgovarajući objekat ili parcela, kao i da se prikupe neophodna sredstva za kompletnu realizaciju.


Proglašeno stanje prirodne nesreće u FBiH! – Visokoin.com\nProglašeno stanje prirodne nesreće u FBiH!\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine na hitnoj telefonskoj sjednici donijela je danas Odluku o proglašenju stanja prirodne nesreće na području Federacije BiH, uzrokovane velikim snježnim padavinama i niskim temperaturama. U cilju zaštite, spašavanja ljudi i materijalnih dobara na ugroženom području, Vlada Federacije BiH zadužila je sva Federalna ministarstva, uprave i upravne organizacije, pravne subjekte, kao i druge institucije da se stave na raspolaganje Federalnom štabu civilne zaštite.\nOdlukom su također zaduženi nadležni kantonalni i općinski štabovi civilne zaštite da stave na raspologanje sve resurse koji će se prema planovima zaštite i spašavanja ljudi i materijalnih dobara koristiti na ugroženim područjima.\nPrema Federalnom planu, u svim federalnim ministarstvima, upravama i upravnim organizacijama i zavodima odmah će se uvesti neprekidno dežurstvo radi izvršenja naredbi Federalnog štaba civilne zaštite.\nU skladu s Federalnim planom i zahtjevima sa ugroženih područja zadužen je Federalni štab civilne zaštite da izvrši aktiviranje odgovarajućih federalnih službi zaštite i spašavanja i federalnih specijaliziranih jedinica civilne zaštite, a po potrebi i drugih pravnih subjekata, javnih preduzeća i građana radi pružanja pomoći na ugroženom području.\nTroškovi koji nastanu tokom provođenja akcija zaštite i spašavanja pokrit će se iz budžeta Federacije Bosne i Hercegovine, planiranih za zaštitu i spašavanje, a nedostajuća sredstva iz budžetskih rezervi i drugih finansijskih izvora, u skladu s važećim propisima.\nInterventno, Vlada Federacije BiH za ove namjene odlučila je danas izdvojiti do 150.000 KM iz rezervi budžeta Federacije BiH za 2012. godinu.\nFederalni štab civilne zaštite zadužen je i da ostvari kontakte s Ministarstvom odbrane BiH radi pružanja pomoći od Oružanih snaga Bosne i Hercegovine na spašavanju ljudi i materijalnih dobara i otklanjanju posljedica na ugroženom području, a eventualno ako se situacija bude usložnjavala, po potrebi i sa Ministarstvom sigurnosti BiH radi traženja međunarodne pomoći u skladu s utvrđenim procedurama.\nVlada Federacije još jednom apeluje na građane Federacije Bosne i Hercegovine da, bez velike potrebe, ne kreću na putovanje, a sve one koji su u prilici poziva da pomognu u rasčšićavanju snijega ispred svojih kuća, stanova, poslovnih i drugih objekata, te na taj način daju svoj doprinos što bržem prevladavanju posljedica ove prirodne nepogode, saopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću Vlade Federacije BiH.


Nova ratnohuškačka akcija Britanije protiv Rusije, a razlog stari — mržnja - 14.11.2019, Sputnik Srbija\nNova ratnohuškačka akcija Britanije protiv Rusije, a razlog stari — mržnja\nPoslednja ratnohuškačka poruka Britanije protiv Rusije u pravoj meri oslikava arhetipski istorijski sukob dve evropske sile. 14.11.2019, Sputnik Srbija\nCC0 / Pixabay / Rusija i Velika Britanija - ilustracija\nPoslednja ratnohuškačka poruka Britanije protiv Rusije u pravoj meri oslikava arhetipski istorijski sukob dve evropske sile.\n„Izjava načelnika britanskog Generalštaba generala Nikolasa Kartera da bi ruska politika u Siriji i Africi mogla dovesti do vojnog odgovora Velike Britanije, tradicionalna je i u skladu sa uvreženom matricom koja u britanskoj političkoj, društvenoj i naučnoj javnosti postoji već dvesta godina“, ocenjuje istoričar Aleksandar Rastović.\nGeneral Karter je u izjavi za „Sandej telegraf“ nazvao rusku pomoć sirijskoj Vladi, kao i ruske humanitarne projekte u Africi — bezbednosnim pretnjama koje mogu da se uporede sa rizikom od napada.\nKarterova izjava, za stručnjake koji se bave problemima rusko-britanskih odnosa, prema Rastovićevim rečima, nije iznenađujuća.\n„Reč je o rusofobiji, o jednom fenomenu koji zaokuplja pažnju ne samo britanske javnosti, već, nažalost, ta matrica koju je iznedrila britanska društvena i politička matica — širi se Evropom. Tako da je i ova izjava u skladu sa tom tradicionalnom antiruskom politikom“, objašnjava Rastović.\nRusofobija — najjače britansko osećanje\nRusko-britanski politički odnosi, uspostavljeni 1553. godine, imali su uspona i padova, kako se pomeralo klatno evropske politike. Međutim, rusko-britanski odnosi, zbog rusofobnog stava Velike Britanije, predstavljaju najznačajniji sukob u Evropi i arhetipski primer kako iskonstruisane i duboko usađene predrasude mogu da pokvare odnose dve zemlje gotovo za sva vremena.\nVeć u izdanju Enciklopedije Britanike iz 1782. godine Rusija je opisana kao „veliko i moćno evropsko kraljevstvo, naseljeno brutalnim, zlobnim i pijanim divljacima, i sa despotskom vladom“, a od dvadesetih godina 19. veka rusofobija poprima oblike koje ima i danas, predstavljajući Rusiju kao zaostalu, autoritarnu, varvarsku i militarističku državu i naciju. Ovakvi stereotipi šire se Evropom i svetom. Iza svega, ipak, stajali su politički interesi — sprečiti Rusiju da širi uticaj na evropski deo Osmanskog carstva i sprečiti njen izlazak na topla mora i prodor u Aziju, što je, prema mišljenjima Britanaca, moglo da ugrozi njihove interese u Indiji.\n© Wikipedia / Frederick RoseBritanska karikatura "Ruska napast" iz 1877, prikazuje Rusiju kao džinovskog oktopoda koji napada susedne države, naročito Osmansko carstvo.\nBritanska karikatura "Ruska napast" iz 1877, prikazuje Rusiju kao džinovskog oktopoda koji napada susedne države, naročito Osmansko carstvo.\n© Wikipedia / Frederick Rose\nO razvoju rusofobije najbolju studiju je napisao, prema Rastovićevim rečima, britanski profesor Džon Glison.\n„Ovaj fenomen podrazumeva potpunu mržnju, netrpeljivost i rezervisanost od strane britanske političke, ali i celokupne javnosti. Podsetiću, a i profesor Glison o tome piše, na ulogu medija i britanske štampe, koja je prednjačila u histeričnoj rusofobiji, koja je postepeno obuhvatala sve slojeve britanskog društva“, kaže on.\n„Srpski istoričar Milorad Ekmečić je u članku ’Rusofobija i srbofobija‘, objavljenom 2010. godine u nedeljniku NIN, izračunao da je britanska politika samo dva puta odustala od svoje tradicionalne politike — tokom Prvog i tokom Drugog svetskog rata“, dodaje naš sagovornik.\nŠpijuni, prebezi i striptizete\nDvadeseti vek obogatio je britansko-ruske odnose ideološkim ratom — Rusija je postala deo Sovjetskog saveza. Nakon kraja Drugog svetskog rata, kada je, prema rečima Vinstona Čerčila, na Evropu spuštena „gvozdena zavesa“, rusko-britanski odnosi intenzivirani su špijunskim igrama. Obaveštajci, u zavisnosti od ideoloških opredeljenja, bežali su na jednu ili drugu stranu, noseći sa sobom poverljive informacije. Poznat je slučaj Kima Filbija i „Kembričke petorke“, koji su godinama, sve do 1963. godine, filovali sovjetsku obaveštajnu službu poverljivim podacima iz Britanije i SAD.\n© AP Photo / AP PhotoHarold Kim Filbi 1955. godine.\nHarold Kim Filbi 1955. godine.\nNa drugu stranu bežali su oficiri KGB-a, među kojima su najpoznatiji Oleg Gordijevski, koji je za britansku obaveštajnu službu radio između 1974. i 1985. godine, i Anatolij Golicin, koji je na Zapad preneo informacije koje su izazvale Kubansku krizu.\nStrah od sovjetskih špijuna posebno je podgrejala „Afera Profjumo“ iz 1963. godine, nazvana po tadašnjem britanskom ministru odbrane Džonu Profjumu. On je imao kratku vanbračnu vezu sa striptizetom Kristinom Kiler, koju su sovjetski obaveštajci pokušali da iskoriste, ne bi li Profjuma zavrbovali da radi za njih.\nTrovači i „ruski uticaj“\nSa padom Berlinskog zida i disolucijom SSSR-a, izgledalo je da je došlo do „kraja istorije“, da svet postaje bolje mesto za život, pa su tako i britansko-ruski odnosi doživeli novi početak.\nKraljica Elizabeta bila je prvi britanski monarh koji je posetio Rusiju 1994. godine, a devet godina kasnije Vladimir Putin bio je prvi ruski predsednik koga je kraljica ugostila u Bakingemskoj palati. Međutim, britansko odbijanje da izruči Rusiji oligarha Borisa Berezovskog i čečenskog teroristu Ahmeda Zakaeva, ponovo su zategli odnose.\n© Sputnik / Kirill Kallinikov / Uđi u foto-galerijuAmbasador Rusije u Velikoj Britaniji Aleksandar Jakovenko\nAmbasador Rusije u Velikoj Britaniji Aleksandar Jakovenko\nKako je Rusija obnavljala svoju ekonomsku i geopolitičku snagu, Britanija se sve više vraćala staroj rusofobnoj politici, koja je kulminirala u „aferama trovanja“ (špijuni-prebezi Aleksandar Litvinjenko 2006. i Sergej Skripalj 2018. godine), za šta su britanski mediji i Vlada odmah, bez ikakvih dokaza, optužili ruski državni vrh.\nPosebno je „slučaj Skripalj“ raspirio novi talas rusofobije. U međuvremenu, smenjivale su se špijunske afere, a pre dve godine je ruski ambasador u Londonu Aleksandar Jakovenko rekao da su rusko-britanski odnosi pali na najniži nivo u istoriji.\nNa kraju, britanska rusofobija otišla je toliko daleko da je Rusija optužena i za mešanje u odluku građana Velike Britanije da na referendumu, umesto ostanka, izaberu izlazak iz EU, a bivša britanska premijerka Tereza Mej putovala je balkanskim državama, držeći antiruske govore.\nAko pogledamo razvoj rusko-britanskih odnosa u protekloj deceniji, mogli bismo da zaključimo da se 19. vek ponovo nadvija nad Evropom. Kao da stare matrice ne mogu da budu zaboravljene i kao da Britaniji odgovara samo slaba Rusija.


BTC $36.371 +9,24%\nETH $2.425 +9,36%\nSOL $92 +12,62%\nDOGE $0,14 +6,36%\nNedavno istraživanje navodi da hard forkovi ugrožavaju stabilnost kriptovaluta, istovremeno ukazuju na neophodnost razvoja boljeg upravljanja.\nNova studija pokazuje da ažuriranja softvera, poznata pod nazivom “hard fork”, ugrožavaju stabilnost digitalnih valuta, prema saopštenju za javnost od 12. septembra. U studiji se navodi da bi jasne smernice o ažuriranju softvera mogle da pomognu u stabilizovanju kriptovaluta.\nRad je pripremila grupa istraživača, predvođena Bendžaminom Trampom sa Ouk Ridž Instituta za nauku i edukaciju, koji je napravio pregled stanja “forkova” kriptovaluta istražujući preko 800 soft forkova i hard forkova iz bitkoina (BTC).\nDok studija kaže da digitalne valute imaju potencijal da znatno promene trgovinu i razmenu informacija na globalnom nivou zahvaljujući blokčein tehnologiji, Tramp tvrdi da izazovi upravljanja ugrožavaju stabilnost kriptovaluta. "Poremećaj blokčeina kriptovaluta na ovaj način može da izazove to da ljudi izgube poverenje u njih i njihov kapacitet kao pouzdanog sredstva razmene", nastavlja Trump.\nIz analize je, kako se navodi, utvrđeno da dobar iznos forkova BTC-a i altkoina nije preživeo više od nekoliko meseci, mada su se neki od njih ukopali i potrajali godinama. Prema istraživačima, hard forkovi će postati sve češći, sa mogućih 50 samo u 2018. Tramp objašnjava:\n"Hard forkovi predstavljaju pretnju za održanje stabilne i predvidljive operativne platforme koja je od suštinskog značaja ako se kriptovalute usvoje za svakodnevne finansijske transakcije."\nŠto se tiče moguće budućnosti BTC-a kao priznatog sredstva razmene na međunarodnom nivou, Tramp je tvrdio da će operateri unutar BTC mreže, kao što su kripto rudari, programeri za novčanike, berze i ostali, morati da razviju bolji sistem upravljana kako bi obezbedili stabilnost.\nDruga studija koju je sprovela savetodavna kompanija za ICO projekte Satis Group krajem avgusta, sugeriše da bi cena BTC-a potencijalno mogla da dostigne 98.000 dolara u narednih pet godina. Prema izveštaju, vrednost kripto sredstava potrebnih za podršku ekonomije će se povećati sa približno 500 milijardi dolara sledeće godine na 3.6 triliona dolara do 2028. godine, dok će 90% vrednosti kripto sredstava biti izvučeno iz prodora “offshore” depozita u narednih deset godina.


Ambasada SR Njemačke u Podgorici i Institut za javno zdravlje Crne Gore zajedno u borbi protiv koronavirusa (COVID-19) - Ministarstvo vanjskih poslova Otvoriti u novom prozoru\nAmbasada SR Njemačke u Podgorici i Institut za javno zdravlje Crne Gore zajedno u borbi protiv koronavirusa (COVID-19)\n24.04.2020 - Članak\nNjemačka Ambasada u Podgorici i Institut za javno zdravlje Crne Gore su zajedno angažovani u cilju suzbijanja širenja koronavirusa (COVID -19).\nOd velikog značaja je da na raspolaganju bude dovoljno testova kako bi se na brz i pouzdan način moglo utvrditi da li su pacijenti sa simptomima karakterističnim za COVID-19 inficirani ovim virusom.\nS tim u vezi, Ambasada je stavila 10.000 evra na raspolaganje iz svog projektnog fonda kako bi se nabavili kompleti za testiranje na COVID -19. Dodatni iznos od 7.950,- evra će obezbijediti Institut za javno zdravlje. Na taj način će biti obezbjeđeno ukupno 960 rtPCR kompleta za testiranje građana Crne Gore.\nOvim se na efikasan i solidaran način podržavaju napori Vlade Crne Gore, u cilju suzbijanja širenja virusa COVID-19 i obezbjeđivanja optimalnog medicinskog zbrinjavanja oboljelih od COVIDa-19.\n„Njemačka se u borbi protiv koronavirusa zalaže za solidarnost, jedinstvo i međunarodnu saradnju, posebno u okviru Evropske unije, kao i sa zemljama Zapadnog Balkana i Crnom Gorom. Iz tog razloga će Njemačka i dalje biti angažovana i na solidaran način podržavati Crnu Goru u borbi protiv pandemije koronavirusa i prevazilaženju njenih posljedica, kako na bilateralnom nivou tako i u okviru Evropske unije. Solidarnost i jedinstvo su upravo sada neophodni i granice ne smiju predstavljati prepreku za pomoć .“\nZahvaljujući se na vrijednoj pomoći kroz projekat unaprijeđenja testiranja na novi koronavirus direktor Instituta prof. dr Boban Mugoša je izjavio:\n„U ovim teškim vremenima, u kojima su sve države svijeta suočavaju sa jednim od najvećih izazova u modernoj istoriji, jako nam je drago da prijateljstvo i duh solidarnosti ne poznaju granice. Ambasada Njemačke u Crnoj Gori, kroz svoje aktivnosti, i kroz olidarnost njemačkog naroda i Evropske unije, još jednom je potvrdila prijateljske odnose između dvije zemlje sa ciljem pružanja podrške crnogorskim građanima i institucijama. Sovim projektnim sredstvima omogućićemo testiranje još većeg broja građana te na taj način nastaviti aktivnosti u cilju otkrivanja i i suzbijanja daljeg širenja infekcije“.\nOva donacija je dobar primjer za sve gore navedeno, ali nije jedini.\nCrna Gora i Njemačka su zajedno u okviru nekoliko letova avio prevoznika Montenegro Airlines-a omogućili crnogorskim i njemačkim državljanima, ali i državljanima drugih EU država, uprkos uvedenim putnim ograničenjima, povratak u njihove domove.\nPored toga, Njemačka je kroz svoju organizaciju „Help e.V“ i uz podršku Ambasade već uputila pakete pomoći ranjivim grupama koje su posebno pogođene ovom krizom, te podržala školsku nastavu na daljinu koja je uspostavljena zbog zatvaranja škola. Zaštitne maske, respiratori, sredstva za dezinfekciju su sada svima potrebni - zato je veoma dobra odluka Evropske unije da zemlje Zapadnog Balkana izuzme iz restrikcija izvoza medicinske opreme.\nUgovorom od 3 miliona evra za hitne potrebe i paketom podrške od 50 miliona evra za Crnu Goru, koji je sa Vladom Crne Gore potpisao šef delegacije Evropske unije u Crnoj Gori prošle sedmice, Evropska unija i njene članice su preuzele odgovornost i pokazale solidarnost sa Crnom Gorom koja je kandidat za članstvo u Evropskoj uniji.\nInstitut za javno zdravlje Crne Gore© IJZ


Poljska Srbiji donira 200 000 doza vakcine Moderna - 27.10.2021, Sputnik Srbija\nVlada Srbije na današnjoj sednici prihvatila je donaciju Poljske od 200.000 doza vakcine protiv kovida 19 SPIkEVAX, pod ranijim nazivom Moderna. 27.10.2021, Sputnik Srbija\nU Srbiji su za sada dostupne četiri vakcine, a Modernina će biti peta koju će građani moći da prime.Kako je ranije najavljeno, vakcine Moderna bi u Srbiju trebalo da stignu u novembru, preneo je Tanjug.\nsrbija, vakcinacija, virus korona\n© AP Photo / John LocherVakcinacija\nVlada Srbije na današnjoj sednici prihvatila je donaciju Poljske od 200.000 doza vakcine protiv kovida 19 SPIkEVAX, pod ranijim nazivom Moderna.\nU Srbiji su za sada dostupne četiri vakcine, a Modernina će biti peta koju će građani moći da prime.\nKako je ranije najavljeno, vakcine Moderna bi u Srbiju trebalo da stignu u novembru, preneo je Tanjug.


Šta znači povratak Olbrajtove u dijalog Beograda i Prištine?\n16.12.2020. 17:19 16.12.2020.\nNe treba se plašiti povratka starih američkih jastrebova jer su nam njihove strategije već poznate, što znači da znamo i sa kojim oružjem da se borimo, ističe Paić\nUključivanje nekadašnje šefice američke diplomatije Medlin Olbrajt u dijalog Beograda i Prištine ne znači ništa, jer nezavisnog Kosova nema bez priznanja Srbije. Osim toga, strategija „jastrebova“ koji se vraćaju nama je poznata, znamo šta nas čeka i kako da se suprotstavimo, saglasni su sagovornici Sputnjika.\nBorislav Lalić, novinar i publicista i Milisav Paić, bivši ambasador, višegodišnji načelnik Uprave za Ameriku u Ministarstvu spoljnih poslova i predsednik Srpskog spoljnopolitičkog kruga, podsećaju da glavne pregovore vodi EU, a ne Vašington. Ipak, napominju da će Nemačka biti glavni saveznik Amerike u ovom procesu.\nSrbiji poznata strategija Olbrajtove\nSam povratak Olbrajtove, napominje Lalić, pokušaj je povratka stare američke politike u ovaj region, za koju on misli da neće biti tako uspešna kao što je bila ranije.\n„Oni misle da će se Bajdenova administracija vratiti na stari kolosek u rešavanju balkanskog pitanja. Cela problematika se svodi na to da se Srbija natera da prizna Kosovo. Setimo se šta je Amerika uradila 1999. godine nediplomatskim putem, bombama, jer diplomatskim to nije bilo moguće“, ističe Lalić.\nPritisak na Srbiju će porasti, dodaje on, zbog strateških ciljeva svake američke administracije, pa i ove, a to je sprečavanje prodora Rusije i Kine na Balkan i priznanje samoproglašene nezavisnosti Kosova.\n„Pre svega, žele da zaustave njihov kapital preko koga ide i politički uticaj. To Amerikanci govore otvoreno na svim debatama i smatraju da ekonomski prodor ove dve države remeti njihove strateške interese da Balkan bude njihova uticajna zona. Zato su omogućili Olbrajtovoj i ostalima da počnu kampanju, ali mislim da su oni istrošeni ljudi čije vreme prolazi. Međutim, to ne znači da se pritisci neće nastaviti u nekoj formi“, dodaje Lalić.\nPoslednju reč ima Srbija\nAmerički profesor Danijel Server, koji je i najavio povratak Olbrajtove na „mesto zločina“, prema rečima Milisava Paića, takođe je jedan od lobista koji se nadaju da će se nastaviti politika Amerike prema Balkanu koja je bila pre inauguracije Donalda Trampa.\n„Srbija treba da bude pacifikovana ili, ako bude potrebno, nekim obojenim revolucijama naterana da prihvati nezavisnost Kosova, da se ugura u NATO i da po njihovoj strategiji ceo region jugoistočne Evrope bude stavljen pod evroatlantski kišobran“, kaže Paić.\nInsinuacije da bi Amerika sarađivala sa EU tokom dijaloga, odnosno sa Nemačkom čiji se stav poklapa sa sadašnjim američkim, obećava nam ozbiljan pritisak na našu državu kada govorimo o kosovskom pitanju, dodaje on.\n„Ponovljeni su stavovi da Srbija ne može da uđe u EU ako ne prizna Kosovo, što bi otvorilo put Prištini za ulazak u UN, a posle i u NATO, jer samo država-članica UN može postati deo ove vojne Alijanse. Međutim, na tom putu se nalazi prepreka – a to je Srbija, jer bez našeg priznanja Kosova nijedno drugo priznanje ne može im dati ono što žele – a to je državnost“, zaključuje Paić.\nObojene revolucije nisu isključene\nU tom kontekstu, napominje on, ne treba se plašiti povratka starih američkih jastrebova jer su nam njihove strategije već poznate, što znači da znamo i sa kojim oružjem da se borimo, odnosno rukujemo.\nPodsetimo, Server je izjavio da nije važno šta Srbi misle o Medlin Olbrajt, jer je ona važna u delu sveta koji misli o spoljnoj politici i demokratiji. Kako je rekao, činjenica što je bila zagovornik bombardovanja Srbije i sve ostale njene „zasluge“ prema Srbiji padaju u vodu naspram njenog uticaja.\nServer, Olbrajtova i kongresmen Eliot Engel govorili su nedavno u američkom Odboru za spoljne poslove i gde se čulo da je jasno da Aleksandar Vučić ne želi da bude predsednik koji će priznati Kosovo, te da moraju biti spremni da sačekaju predsednika Srbije koji će to uraditi.\nNaslovna fotografija: AP Photo/Zach Gibson\nIzvor Sputnjik, 15. decembar 2020.\nPreporučujemoBorislav LalićBrankica Ristićdijalog Beograda i PrištineKosovo i MetohijaMedlin OlbrajtMilisav Paić


Vodoinstalater, Ljubiš :: Daibau.rs\nTražim dobrog vodoinstalatera: Sakupili i proverili smo vodoinstalatere, koji rade u mestu Ljubiš i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani vodoinstalateri će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar vodoinstalater , koji može da izvede:\tvodovodne instalacije, odvodna kanalizacija, vodovodni radovi, montaža WC školjke, kvalitetan razvod vodovoda, izvođač vodoinstalacija, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više\nRLB-GAS je porodična firma sa tradicijom i iskustvom u rad već više od 8 godina, koliko smo aktuelni na tržištu. Sedište firme je u naselju Branešci, Čajetina gde nam se nalaze radne prostorij...\nVodoinstalaterska radnja Radišić Mile PR Užice aktivna je na tržištu još od 2001. godine i uspešno se bavi postavljanjem, popravkom i servisiranjem vodovodnih sistema. Ukoliko vam je potrebno ...


, 23.02.2009 u 20:13 (652 Pregleda)\nMaturska ekskurzija.....prilika svakom srednjoškolcu da na neko vreme pobegne....od roditelja, od nastave, od okruženja..... Uputismo se mi tako na putovanje u Grčku. Sama pomisao na truckanje u autobusu dugo 25 sati bilo je dovoljno da mi napola upropasti doživljaj putovanja... Ali, dobro društvo, pojedinci šarlatani koje svaki razred koji drži do sebe ima, i po koja litra nekog "domaćeg" napitka čine svako putešestvije lakše podnošljivim...\nusledilo je čerečenje nesrećnika na sve četiri strane sveta. Ova metoda mučenja je bila neophodna, da bi napolju bilo izvedeno dalje podvrgavanje pomenutog psihofizičkim testovima.... Dodajmo tome histerično urlanje koleginice koja je hodala levo desno po slobodnom delu autobusa i uzvikivala: " Jaoj, umreće nam; joj, šta ćemo sad; jaoj, ubiće nas profesor; jaoj, sad će nas vratiti nazad......."... Ne treba reći da je jedan deo uključenih u zbrku plakao od straha, a drugi od smeha. Izneli su Srakija napolje, nakon čega je počelo njegovo treniranje za Olimpijske igre u disciplini vožnja bicikla (neko je predložio biciklizam kao način izbacivanja domaćinstva iz organizma). Ovo je izvedeno tako stručno da je procenat onih koji su plakali od smeha dostigao 100%.\n« VPS - prica prva


Nastavljena hapšenja u slučaju Memić: Priveden policajac, drugi pod nadzorom - BIGportal.ba\n16 Juna, 2021 16 Juna, 2021 0158\nIz SIPA-e je za N1 potvrđeno da je uhapšena još jedna koja se dovodi u vezu sa slučajem Dženan Memić, dok je jedna pod policijskim nadzorom.\nPotvrđeno nam je da je uhapšena osoba N.V, a da se pod nadzorom nalazi N.H.\nPolicijski službenici su i dalje na terenu, zajedno sa postupajućim tužiteljem.\nNezvanično saznajemo da je uhapšen penzionisani uposlenik Direkcije za koordinaciju policijskih tijela Nebojša Veljović, dok se pod nadzorom nalazi Nedžad Hrvat, aktivni uposlenik ove Agencije.\nSlučaj Memić: Ranije uhapšeni Mutap i Ožegović\n“Aktivnosti se vrše u okviru predmeta na kojem Tužilaštvo BiH intenzivno radi, a koji se odnosi na krivično djelo organizirani kriminal u vezi sa ometanjem istrage i prikrivanjem dokaza, sve u vezi sa stradanjem mladića Dženana Memića u februaru 2016. godine. Dvije osobe, čiji se prostori pretresaju, su pripadnici Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH”, ranije danas su saopštili iz Tužilaštva BiH.\nPodsjećamo, u Sarajevu su danas uhapšene dvije osobe u slučaju Dženan Memić. Radi se o Alisi Mutap, koja je bivša djevojka Dženana Memića i Muamer Ožegović, recepcioner hotela Crystal na Ilidži.\nPodsjećamo, u okviru istrage Tužilaštva BiH u predmetu stradanja Dženana Memića, pripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu BiH, Federalne uprave policije i MUP-a Kantona Sarajevo, postupajući po nalogu Tužilaštva BiH, a po naredbama Suda BiH, vrše pretrese na više lokacija na području Sarajeva, Zenice i Banja Luke, radi prikupljanja dokaza.\nAktivnosti se vrše u okviru predmeta na kojem Tužilaštvo BiH intenzivno radi, a koji se odnosi na krivično djelo organizirani kriminal u vezi sa ometanjem istrage i prikrivanjem dokaza, sve u vezi sa stradanjem mladića Dženana Memića u februaru 2016. godine.


Slaba zaštita vlasničkih prava - Nova ekonomija\nU zemlji u kojoj privatna imovina nije zaštićena jer se niko ne može pouzdati u zaštitu prava u sudskom postupku, osim ukoliko nije u vezi sa jakim vansudskim centrima moći koji mogu da utiču na njihov rad, ne može doći do razvoja privredne aktivnosti, novih investicija i otvaranja novih radnih mesta\nDa li je Srbija zemlja u kojoj su imovinska i vlasnička prava zaštićena? Gledajući ustavni i zakonski okvir privatna svojina je nepovrediva, ali gledajući praksu, zaštita privatne svojine je slabo efikasna, a nekada i nemoguća. Zanimljivo je da skoro svi, a ima ih dosta, međunarodni indeksi koji mere stepen zaštite vlasničkih prava, Srbiju svrstavaju u dvadesetak najgorih zemalja po ovom pitanju u svetu.\nPrema definiciji Heritidž (Heritage) indeksa ekonomskih sloboda, idealan scenario je onaj u kome privatnu svojinu garantuje vlada. Gde sudovi sprovode ugovore efikasno i brzo. Gde pravni sistem kažnjava one koji nezakonito konfiskuju privatnu imovinu i gde nema korupcije i eksproprijacije.\nA kategoriju zemalja u kojoj se nalazi Srbija opisuje kao mesto gde su sudovi neefikasni i podložni odlaganjima. Gde je prisutna korupcija i gde je pravosudni sistem pod uticajem drugih grana vlasti. I na kraju, gde je eksproprijacija moguća. Inače, po ovom indeksu Srbija je plasirana na 99. mesto u svetu, a od četiri pokazatelja po vladavini prava stojimo najgore.\nIndeks konkurentnosti Svetskog ekonomskog foruma predstavlja jedan od najpoznatijih pokazatelja ukupnih uslova poslovanja, mada treba biti oprezan u njegovom tumačenju. Ovaj indeks svrstava Srbiju na 90. mesto od 138 država u svetu. Prvi stub ovog indeksa čini položaj institucija i po tome smo 115. u svetu. Unutar ovog stuba na prvom mestu su imovinska prava i po njima smo na čak 125. mestu. Po zaštiti intelektualne svojine smo 127, po nezavisnosti sudova 122, po zaštiti manjinskih akcionara 134. od 138 zemalja, a jedino smo oko sredine po zaštiti investitora (78).\nOcena o zaštiti vlasničkih prava u ovom indeksu dobija se na osnovu ankete 100 menadžera i preduzetnika u Srbiji koji odgovaraju na pitanje koliko su prava svojine zaštićena, a oni daju odgovor od jedan do sedam. Kako objašnjava Svetozar Tanasković, saradnik FREN-a koji je i saradnik Svetskog ekonomskog foruma u Srbiji, mi se poslednjih pet godina nalazimo među poslednjih 20 zemalja. Međutim, on ističe da treba biti oprezan prilikom korišćenja ovog indeksa, jer zavisi od subjektivne ocene privrednika.\n"Primetili smo da se naši privrednici uvek porede sa najboljima, recimo sa Nemačkom, i onda daju kritičke ocene. Tako ispada da smo iza Sijera Leonea ili Mozambika, a to sigurno nije slučaj. Naravno, nismo ni sjajni i to se vidi i na osnovu sudske prakse, restitucije, katastra, višestruke prodaje stanova, ali nismo ni tako loši. S druge strane imamo Doing business listu Svetske banke koja koristi samo objektivne pokazatelje. Na njoj po mogućnosti registracije nekretnine stojimo odlično, zbog donošenja zakona o elektronskoj dozvoli, ali oni samo proveravaju da li postoji zakonsko rešenje i da li postoje institucije. Ne registruju koliko je u praksi teško ostvariti to pravo. Zato je verovatno pravo stanje stvari negde na sredini između subjektivnih i objektivnih pokazatelja”, objašnjava Tanasković, dodajući da je važno i vreme kada se prikupljaju podaci jer će odgovori biti mnogo negativniji ako je upravo tada aktuelna neka afera, pa da li su uskoro izbori...\nUmesto države - interesne grupe\nMeđutim i drugi pokazatelji, kao na primer Međunarodni indeks imovinskih prava koji nas svrstava na 110. mesto, a 19. u regionu ili Indeks ekonomskih sloboda Frejzer instituta, po kome smo na 101. mestu u svetu, ne vide situaciju u Srbiji mnogo boljom. U komentaru na ocenu Frejzerovog instituta, njihov saradnik u Srbiji Libek ističe da su nezavisnost sudstva i nepristrasnost sudija, zaštita vlasničkih prava i poštovanje ugovora izuzetno loše ocenjeni, ukazujući na to da Srbija nije mesto gde je privatna imovina zaštićena od strane države i sa njom povezanih interesnih grupa.\n"U zemlji u kojoj privatna imovina nije zaštićena jer se niko ne može pouzdati u zaštitu prava u sudskom postupku, osim ukoliko nije u vezi sa jakim vansudskim centrima moći koji mogu da utiču na njihov rad, ne može doći do razvoja privredne aktivnosti, novih investicija i otvaranja novih radnih mesta", zaključuje se u analizi.\nOvo u stvari i ne čudi, ako uzmemo samo kako se vlasnička prava građana Srbije narušavaju već decenijama, od oduzimanja imovine posle\nDrugog svetskog rata, preko devizne štednje devedesetih, do najnovijih konfiskacija dela penzija.\nNekadašnji sudija Vrhovnog suda Zoran Ivošević ističe da imovinska prava spadaju u red ustavnih prava i to ne samo našeg Ustava, već i međunarodnih sporazuma i evropskih direktiva.\n"Jedno je šta je u propisima, a drugo šta se dešava u stvarnosti. Imamo slučaj smanjenja penzija, a penzije nisu socijalno davanje, već imovina ljudi koji su tokom radnog veka uplaćivali doprinose. Donet je zakon o privremenom načinu isplate penzija, a niti je privremen, jer traje skoro pet godina, niti se radi o načinu isplate penzija. To je otimanje zarađene imovine ljudi. Pri tome kada se dobije penzijski ček, na njemu piše pun iznos penzije, tako da PIO nije ni menjao rešenja pa ne možete ni da ih tužite. Takođe, svim ljudima koji rade u javnom sektoru smanjili su zarađene plate. Uzimaju im deo zarade koju su oni stekli radom. To je njihova imovina", objašnjava Ivošević.\nKud god kreneš – Savamala\nNaravno, bilo kakva priča o zaštiti imovine ne može proći bez pominjanja rušenja u Savamali prošle godine. Ivošević podseća da postoji zakonski način da se ekspropriše privatna imovina, ukoliko postoji javni interes.\n"U noći između 25. i 26. marta u Savamali su ljudi sa buldožerima i fantomkama srušili zgrade, bez rešenja o rušenju. Ako se nešto ekspropriše, onda mora da se plati. Imovina je na meti i na nju se nasrće na više načina", tvrdi Ivošević.\nOn ističe da taj slučaj nije ni došao pred sud jer tužilac nije podneo optužnicu, s obzirom na to da se radi o krivičnom delu.\n"Sada su promenili i ublažili kvalifikaciju i prebacili sa Višeg na Osnovni sud. Verujem da idu na zastarevanje, budući da blaže delo znači i kraći rok", ocenjuje Ivošević.\nOn ističe da se u novom Ustavu mora ukloniti poluga uticaja izvršne vlasti na sudove i tužilaštva.\n"Trenutno se taj uticaj na sudove ogleda preko predsednika sudova koje bira Skupština, a na tužilaštvo preko tužilaca koje bira Skupština na predlog Vlade. Oni znaju da kao što mogu da ih postave, tako mogu i da ih smene", objašnjava.\nMiroslav Prokopijević, saradnik Instituta za evropske studije, smatra da je zaštićenost privatne svojine u Srbiji očajna.\n"Nije to samo Savamala, već i krađe na berzi, manipulacije na štetu malih akcionara, penzioneri... Vlasnička prava u bilo kojoj formi su nesigurna, bilo da se radi o parcelama, zgradama, novcu, akcijama, a o intelektualnoj svojini i kopirajtu da ne pričamo. Ta nesigurnost je ključni razlog za nizak nivo investicija", smatra Prokopijević, dodajući da je vladavina prava u Srbiji himera.\nNa tako lošu percepciju sigurnosti imovinskih prava svakako utiče i proces restitucije koji traje skoro 15 godina, sa neizvesnim rokom završetka.\n"Tim ljudima je napravljena nepravda kada im je oduzeta imovina, a sad im se čini nepravda kod vraćanja. Nekima se vraća sve, a nekima ništa. Neki će dobiti u naturi, a neki 20 odsto od vrednosti imovine. Najvrednije parcele neće ni biti vraćene. Ta imovina je prodavana u privatizaciji, a znali su da mora da se vraća. Tu je važio moral prodaje ukradene robe", ističe Prokopijević, dodajući da nema poslovnog ambijenta bez vladavine prava i zaštite privatne svojine.\n"Teško to može da se kompenzuje davanjem 10.000 evra po radnom mestu. To je bacanje prašine u oči", napominje Prokopijević.\nMada su zakoni koji regulišu ovu oblast uglavnom usklađeni sa evropskim direktivama, Građanski zakonik, odnosno Srpski građanski zakonik, trebalo je da bude dokument koji sadrži ceo civilni kodeks društva. Nažalost, već više od 10 godina radna grupa za izradu ovog zakonika nije obavila posao, mada je predstavila nacrt. Dalje od toga se nije stiglo, s obzirom na to da ovaj zakonik treba da reguliše i neka osetljiva pitanja oko kojih se još lome koplja u Srbiji, kao što su homoseksualni brakovi.\nZašto nas čudno gledaju\nSlavenko Grgurević, član UO Lige za zaštitu privatne svojine i predsednik Saveta Unije poslodavaca, smatra nedonošenje tog zakonika velikim propustom.\n"Još 1349. godine u Dušanovom zakoniku stajala je klauzula da nije vlastan gospodin car uzeti ni menjati nečiju imovinu, ako taj sam ne pristane. Još tada smo imali imperatora koji je sam sebe razvlastio. Sledeći korak smo napravili tek 1845. godine donošenjem Građanskog zakonika, a naredni korak tek 2011. godine pod pritiskom Evropske unije, donošenjem Zakona o restituciji", objašnjava Grgurević, dodajući da je trebalo prvo doneti zakon o restituciji, pa onda zakon o privatizaciji, jer se kasnijim zakonima samo legalizovala pljačka.\n"Prvi nacrt zakona o restituciji napravili su još 1996. godine Dragor Hiber i Boško Mijatović, ali je samo bleda senka tog zakona usvojena tek 2011. godine. U međuvremenu se mnogo toga promenilo, desila se velika grabež i pljačka imovine. Mi sada imamo problem sa političkom vlašću na Kosovu i Metohiji, a da su na vreme rešeni vlasnički odnosi, imali bismo tamo privatna lica vlasnike zemlje koji bi sami kreirali vlast kakvu hoće, bez obzira na to da li je Kosovo nezavisno ili ne. Moram reći da nas u međunarodnim krugovima čudno gledaju zato što ne koristimo svoja vlasnička prava, dok se država bori za političku vlast", smatra Grgurević i dodajući da ne može biti istinski demokratskog društva bez institucija zaštite privatne svojine, nezavisnog sudstva i jednakog tretmana građana bez partijskih privilegija.\nSa poslovne strane, da bi status kapitala i imovine bili sigurni, takođe je potrebno efikasno sudstvo. Međutim, kako ocenjuje Milan Knežević, vlasnik modne kuće Modus, sudski postupci u Srbiji traju duže od života.\n"Zakon mora da obezbedi da se realizuju prava i potraživanja. Nema ko drugi. A kada su sudovi neefikasni, kada se ide namerno u stečaj, a stečajevi traju beskonačno, onda imamo nesagledive posledice po ekonomiju. Pri tome mi imamo državu koja donosi nezakonite zakone koje onda ne može da sprovodi. Jedino gore od anarhije je zakon koji se ne primenjuje. Fingira se da je nešto regulisano, a radi ko šta hoće", ogorčen je Knežević.\nDva miliona nelegalnih nekretnina\nSrbija je za dve godine na Doing bussines listi Svetske banke skočila za 44 mesta na 47, najbolje do sada. Međutim, to je isključivo posledica uvođenja elektronske građevinske dozvole. Ministarka građevine Zorana Mihajlović najavila je da će do kraja ove godine biti urađena reforma katastra, kako bi se lakše i brže mogla upisati nepokretnost u odnosu na sadašnji 21 dan u proseku. Drugo veliko nerešeno pitanje je 2.050. 614 nelegalnih objekata u Srbiji. Za prvih šest meseci ove godine ozakonjeno je svega 80.000. Ovde osim potpunog urbanističkog haosa leži veliki zarobljeni finansijski potencijal, s obzirom na to da na nelegalne nekretnine ne mogu da se uspostave hipoteke, što ograničava kupovinu i prodaju nekretnina na kredit.\n*Projekat "Unapređenje kvaliteta izveštavanja o trošenju javnog novca u Srbiji" finansira National Endowment for Democracy (NED). Ovaj tekst, celokupan sadržaj i izneti stavovi su isključiva odgovornost Business Info Group kao izdavača Nove ekonomije i ni na koji način ne odražavaju stavove i mišljenje national Endowment for Democracy.


10.12.2021. 18:19 10.12.2021.\nZaključcima o prenosu nadležnosti predviđeno je da se zakoni i drugi propisi kojima je preneta nadležnost sa Republike Srpske na BiH neće primenjivati na teritoriji RS\nTakođe, Skupština je zadužila Vladu da u koordinaciji sa predsednicom RS pripremi tekst Ustava RS kojim će se vratiti sve nadležnosti Srpske, izuzimajući one koje po Ustavu BiH pripadaju Bosni i Hercegovini.\nNarodna skupština RS zadužila je Vladu Srpske da u roku do šest meseci uputi na razmatranje i usvajanje Zakon o Visokom sudskom i tužilačkom savetu Republike Srpske, dok se taj zakon BiH neće primenjivati od dana kada bude usvojen zakon RS.\nVlada RS u roku od šest meseci treba da predloži Skupštini zakone o odbrani i bezbednosti, a kada oni budu usvojeni, prestaće da se primenjuju Zakon o odbrani BiH , Zakon o službi u Oružanim snagama BiH, Zakon o Obaveštajno-bezbednosnoj agenciji BiH i Zakon o Agenciji za istrage i zaštitu BiH, prenosi RTRS.\nIzvor Sputnjik, 10. decembar 2021.\nPosebna sednica Skupštine RS\nPosebna sednica Narodne skupštine Republike Srpske o vraćanju nadležnosti prenetih na nivo Bosne i Hercegovine održava se u Banjaluci. Poslanici raspravljaju o vraćanju nadležnosti u oblasti bezbednosti, pravosuđa i indirektnog oporezivanja. Srpski član Predsedništva BiH i lider SNSD Milorad Dodik je u jednočasovnom obraćanju poslanicima poručio da je više nego ikada potreban razum da današnje stanje ne ode u sukobe koji ništa ne rešavaju.\nNa posebnoj sednici Narodne skupštine Republike Srpske raspravlja se o vraćanju nadležnosti koje su tokom godina prenete na Bosnu i Hercegovinu.\nOd ukupno 140 nadležnosti, u fokusu su one u oblasti bezbednosti, pravosuđa i indirektnog oporezivanja.\nPred poslanicima je i Deklaracija o ustavnim principima, kojom se nalaže Vladi da pripremi izmene Ustava, kojima će potvrditi sve nadležnosti Srpske, osim onih koje po Ustavu pripadaju Bosni i Hercegovini.\nPoslanicima se najpre obratio srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik.\nUpravo on je prethodnih meseci najavljivao prenos nadležnosti sa BiH na RS, nakon što je bivši visoki predstavnik Valentin Incko nemetnuo zakon kojim je zabranjeno negiranje genocida u BiH.\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović poručila je u svom obraćanju poslanicima NS RS da je Srpska od potpisivanja Dejtonskog sporazuma i uspostavljanja postojeće BiH u kontinuitetu bila izložena različitim izazovima i pritiscima, ali da nema nameru da uzurpira bilo šta što po Ustavu pripada nekom drugom nivou vlasti.\n„Ali, mi i dalje pozivamo na razgovore i nastavićemo to da radimo, jer multietnička zemlja, koja nije u stanju da odgovori potrebama svih, nije u stanju da postane uspešna“, navela je predsednica.\n„Republika Srpska počinje proces povratka kući“\nSavetnik srpskog člana Predsedništva Radovan Kovačević rekao je za RTS da RS započinje proces povratka kući i svemu onome što joj po Ustavu i po Dejtonskom sporazumu pripada.\n„Republika Srpska nije nikakav destruktivac, niti faktor nestabilnosti i neko ko izaziva krizu. Ono što je izazvalo krizu je da je jedan stranac došao i pokušao da nametne zakon, odnosno pokušaj zakona, za koji je u Skupštini RS već rečeno da ne može biti na snazi u RS“, rekao je Kovačević.\nOn kaže da se ništa ne isprobava, već započinje proces kojim se RS vraćaju prava koja joj po Ustavu pripadaju.\n„Dajemo rok od šest meseci“\n„Nama su preko 140 puta nametane nadležnosti koje nisu po Ustavu BiH. Dajemo rok od šest meseci kako bi pripremili zakonsku regulativu za sve te nadležnosti koje vraćamo, kako bi prestale nadležnosti koje su nametnute, a nisu po ustavu BiH“, rekao je Kovačević.\nSavetnik srpskog člana Predsedništva kaže da se time štite interesi RS i njenih građana.\n„Ne možete da donesete zakone i da napravite haos, ne može ništa preko noći, već sve mora da se radi studiozno kako ne bismo došli u situaciju da neka prava građana u praksi budu ugrožena, otuda rok od šest meseci. Ništa ovo o čemu govorimo nije u suprotnosti ni sa Ustavom BiH i sa Ustavom RS. Visoki predstavnici nisu imali ovlašćenja da menjaju zakone i ustave. S druge strane, u Skupštini RS se nalaze legitimni predstavnici koje su izabrali građani i koji imaju prava da se bave ovim pitanjima“, naglasio je Kovačević.\nDanašnjoj sednici neće prisustvovati predstavnici Kancelarije visokog predstavnika uprkos tome što su se najavili.\nNaime, kako je objasnio potpredsednik parlamenta, to nije bila molba već naredbodavni zahtev institucije koju Banjaluka ne priznaje. Sednici će, sa druge strane, prisustvovati predstavnici delegacije EU u BiH.\nDodik: Više nego ikada potreban razum da se ne ode u sukobe\nSrpski član Predsedništva BiH i lider SNSD Milorad Dodik je u jednočasovnom obraćanju poslanicima Narodne skupštine poručio da je više nego ikada potreban razum da današnje stanje ne ode u sukobe koji ništa ne rešavaju.\nDodik je rekao da je ključna odredba Ustava BiH koja kaže da sve vladine funkcije i ovlašćenja koja nisu izričito definisana u Ustavu BiH pripadaju entitetima, i rekao da je ovo osnova za inicijativu o vraćanju nadležnosti na nivo entiteta.\nDodik je rekao da formiranje Oružanih snaga BiH nije urađeno na ustavan način, te da su jedine ustavne vojne formacije entitetske vojske. Ako ne dođe do dogovora, kako je rekao, treba ponovo razmotriti uvođenje Vojske RS, prenele su Nezavisne novine.\nIzvor Nezavisne/RTRS/RTS, 10. decembar 2021.\nKancelarija besna jer je isključena sa sednice\nKancelarija takozvanog visokog predstavnika u BiH uputila je pismo potpredsedniku Narodne skupštine Republike Srpske Denisu Šuliću u kojem stoji da je njegov stav o neprisustvu predstavnika te kancelarije na posebnoj sednici neprihvatljiva.\n„Ovo je jasno nepoštovanje Dejtonskog sporazuma. Verujem da ćete ispoštovati svoju obavezu iz Dejtonskog sporazuma i osigurati nesmetan rad predstavnika OHR-a na današnjoj sednici u skladu s Aneksom 10 Dejtonskog sporazuma“, stoji u pismu, preneo je sarajevski portal Kliks.\nDodik: Častan i važan dan za Republiku Srpsku\nOvo je častan i važan dan za Republiku Srpsku, rekao je danas srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, na posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske o vraćanju nadležnosti prenesenih na nivo BiH.\n– Ova sjednica Skupštine je danas važna, ono što smo dobili Dejtonskim sporazumom želimo nazad – naglasio je Dodik.\nDodik je istakao da je potrebna snažna skupštinska većina za donošenje ovakvih odluka i da to predstavlja trenutak usvajanja slobode.\nOn je rekao da oni koji odgovaraju narodu i statusu Republike Srpske od ovih politika ne mogu odustati.\n– Samo naivni koji nemaju vremena da stanu, da se bore, mogu da prihvate takva kretanja – rekao je Dodik i dodao da ove politike nisu protiv Bošnjaka i Hrvata.\n– Nemamo pravo na drugačije ponašanje, moramo vratiti naše nadležnosti. Nema opravdanja i ovo će pokazati može li BiH opstati ili ne. Ja vjerujem da ne može – rekao je Dodik.\nDodik je rekao da nije izolacionista, te da radi odgovorno i ozbiljno za bolju budućnost Republike Srpske, ističući njen slobodarski karakter.\nPoručio je da građani nemaju razloga razloga za brigu, jer Republika Srpska neće preduzeti vojne mjere te da će se uvijek boriti političkim sredstima.\nDodik je istakao potrebu da se povuče saglasnost sa Oružanih snaga, navodeći da se postavlja se pitanje zbog čega su one tu.\nIzvor RTRS, 10. decembar 2021.\n„Skupština RS otvoreno ne poštuje Dejton“\nPotez Narodne skupštine bosansko-hercegovačkog entiteta Republika Srpska da ne dozvoli predstavnicima Kancelarije visokog predstavnika (OHR) prisustvovanje na sjednici u petak, 10. decembra predstavlja „otvoreno nepoštovanje Dejtonskog mirovnog sporazuma“, kazali su za Radio Slobodna Evropa iz OHR-a.\n„Sve strane imaju obavezu u potpunosti poštovati Opšti okvirni sporazum za mir. Kancelarija visokog predstavnika zahtijeva da Narodna skupština Republike Srpske poštuje mandat OHR-a“, poručili su iz OHR-a.\nReakcija je uslijedila nakon što predstavnicima OHR-a potpredsjednik Skupštine RS-a Denis Šulić nije dozvolio da prisustvuju posebnoj sjednici Skupštine na kojoj se raspravlja o tzv. povlačenju i prenošenju nadležnosti s državnog na entitetski ili nivo Republike Srpske.\nRiječ je o nadležnostima kojima su ili formirane ili podignute na državni nivo oblasti pravosuđa, vojske, bezbednosti i poreskog sistema. Republika Srpska sada želi vratiti ove nadležnosti na entitetski nivo iako Ustav BiH ne daje mogućnost za tako nešto.\nDenis Šulić je u vezi sa zahtjevom OHR-a u četvrtak, 9. decembra, kazao:\n„OHR se obratio naredbodavnim zahtjevom da će oni prisustvovati sjednici Narodne skupštine RS, iako nisu dobili poziv za tu sjednicu. Narodna skupština RS od marta 2020. godine ne poziva spoljne saradnike zbog epidemioloških mjera. To je jedan razlog što nismo pozvali nikoga na ovu sjednicu, a drugi je taj što OHR za nas više ne postoji, visoki predstavnik ne postoji“, rekao je Šulić.\nU petak je Šulić na svom Tviter nalogu izvijestio o pismu koje je dobio iz OHR-a, odnosno kancelarije u Banjaluci, u kojem zamjenica visokog predstavnika Marian Berec od njega traži da poštuje Dejtonski sporazum.\nSjednica Skupštine jedan je od poteza koje su povukli političari iz RS-a nakon što je zakonom u BiH zabranjeno negiranje genocida.\nPolitičari iz RS ne prihvataju ovaj zakon, koji je nametnuo bivši viski predstavnik u BiH Valentin Incko, te su zbog svega toga započeli blokadu rada državnih institucija BiH.\nNaknadno je Skupština RS-a usvojila zakon kojim se izmjene i dopune Krivičnog zakona koje je donio Incko proglašavaju neprimjenjivim na teritoriji entiteta RS.\nPolitičari iz RS-a ne prihvataju ni izbor aktuelnog visokog predstavnika u BiH Kristijana Šmita, jer Ruska Federacija nije podržala izbor Nijemca na ovo mjesto.\nŠmita su u maju 2021. imenovali ambasadori zemalja članica Upravnog odbora Savjeta za sprovođenje mira (PIC), a na prijedlog Njemačke.\nDužnost je preuzeo početkom avgusta 2021. godine.\nIzvor Radio Slobodna Evropa, 10. decembar 2021.\nDodik: Srpska se vraća sebi\nCilj Republike Srpske je da se vrati sebi putem legitimnih odluka Narodne skupštine Republike Srpske, rekao je srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\n– Republika Srpska ima snage da se bori za vraćanje svojih nadležnosti prenesenih na nivo BiH – istakao je Dodik.\nPodsjetio je da je SDS prihvatio ranije ukidanje Vojske Srpske i tadašnju reformu odbrane.\nNaveo je da opozicija, nažalost, uporno potvrđuje ono što pojedini zapadni političari govore, a to je da su uspjeli da razbiju jedinstvenu odbranu Srpske o čemu je ranije postojao sporazum lidera partija.\n– Ko je on da o tome govori? Nije tačno da Srpska nema snage! Ima snage! Nije tačno da nije sve dogovoreno između nas i naših nekih prijatelja. Za to postoji podrška, o tome se ne priča. Ali dovoljno sam i dalje samouvjeren u ovo što radimo – rekao je Dodik na posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske.\nPoslanici opozicionih stranaka napustili sednicu\nPoslanici opozicionih stranaka u Narodnoj skupštini Republike Srpske napustili su posebnu sjednicu parlamenta o vraćanju nadležnosti prenesenih na BiH i neće učestvovati u glasanju, izjavio je predsjednik SDS-a Mirko Šarović.\n– Nećemo dati legitimitet ovome što radi Milorad Dodik i njegova koalicija – rekao je Šarović novinarima u Narodnoj skupštini Srpske.\nPredsjednik DNS-a Nenad Nešić kaže da nema jedinstva kada je riječ o današnjem zasjedanju Narodne skupštine Republike Srpske.\n– Da su željeli da postignu jedinstvo prije posebne sjednice bio bi postignut dogovor sa opozicijom – smatra Nešić.\nPredsjednik PDP-a Branislav Borenović ocijenio je da se današnja sjednica parlamenta Srpske održava u predizborne svrhe.\n– Ovo će imati određene ekonomske posljedice – rekao je Borenović.\nPredsjenik SPS-a Goran Selak rekao je da želi jaku i stabilnu Republiku Srpsku u finansijskom i institucionalnom smislu.\n– Prioritet je bio održavanje posebne sjednice Narodne skupštine o statusu boraca Vojske Republike Srpske – rekao je Selak novinarima u parlamentu Republike Srpske.\nIzvor Srna/RTRS, 10. decembar 2021.\nPreporučujemoBiHvisoki predstavnikDejtonski sporazumMilorad Dodikopozicijaprenos nadležnostiRepublika SrpskaSkupština RS


Vreme - Ekonomija i politika: Ruska banka za Ruse\nEkonomija i politika:\nNa Kopaoniku je od 4. do 6. marta održan šesti po redu Kopaonik biznis forum u organizaciji Saveza ekonomista Srbije. Tema ovogodišnjeg foruma bila je "Tranzicija, dostizanje i povezane teme – uloga investitora iz Slovenije, Ruske Federacije i Austrije"\nRAZLIČITO ODREĐIVANJE POJMA RELEVANTNOG TRŽIŠTA: Miroljub Labus\nTokom tri dana, na Kopaonik biznis forumu 2008 bilo je oko 400 učesnika, šezdesetak diskutanata, a objavljen je i zbornik sa dvadestak naučnih radova na teme obrađene na forumu. Među učesnicima su se našla najznačajnija imena domaće ekonomije i gotovo svi ministri iz ekonomskog dela Vlade. Tu su bili potpredsednik Vlade Božidar Đelić, ministar trgovine Predrag Bubalo, ministar finansija Mirko Cvetković, ministar ekonomije Mlađan Dinkić, njegov pomoćnik Nebojša Ćirić, ekonomski savetnik premijera Milan Parivodić i bivši ministri u Vladi Srbije Aleksandar Vlahović i Goran Pitić. Među učesnicima našli su se i predstavnici Beogradske berze, Agencije za privatizaciju, Narodne banke Srbije i brojnih banaka, preduzeća i ekonomskih fakulteta.\nVEDRO VS. SUMORNO: Obrazlažući izbor ovakvih tema, organizatori su naveli da se Srbija na početku 2008. godine nalazi na prekretnici uslovljenoj rešavanjem statusa Kosova, a da ozbiljnost situacije dodatno pojačava nekonkurentna ekonomija sa niskim stepenom atraktivnosti za investitore. "Konkurentnost Srbije je niska i još pada, tržište kapitala je takođe nestabilno", rekao je u uvodnom govoru Dragan Đuričin, predsednik Saveza ekonomista Srbije, istakavši da, iako u privredi nema rezervi za nove geopolitičke turbulencije, stiče se utisak da ekonomija u Srbiji ponovo postaje zarobljenik geopolitike. "Dve decenije od početka tranzicije ovde još nema geopolitičkog smirivanja tla. Boreći se za Jugoslaviju, Srbija je više puta izgubila sebe, a ovih dana to ponovo radi", rekao je Đuričin.\nMinistar finansija Mirko Cvetković odgovorio je na Đuričinovo sumorno izlaganje rečima da stvari treba posmatrati kroz vedrije naočare i da ih je on sam stavio. Cvetković je naveo nekoliko primera koji ukazuju na to da u domaćoj privredi stvari idu nabolje, jer je bruto društveni proizvod u 2007. porastao za 7,3 odsto, da je u industriji i građevinarstvu privredni rast veći za oko četiri procenta, a u uslugama i neverovatnih dvadeset odsto, te da je pad aktivnosti prisutan samo u poljoprivredi, što je posledica suše. Sumirajući ekonomsku situaciju u 2007. godini, Cvetković je istakao i da je stopa nezaposlenosti u Srbiji smanjena sa 21,6 procenata na 18,8, napominjući da, uprkos glasinama, niža stopa nezaposlenosti nije posledica odjavljivanja iz evidencije Nacionalne službe za zapošljavanje.\nKao negativne strane ekonomske slike u 2007, Cvetković je istakao deficite trgovinskog i tekućeg bilansa, kao i fiskalni deficit, rast kreditne zaduženosti i to što plate rastu brže od produktivnosti. Kao uslove za ostvarenje ciljeva u narednom periodu, Cvetković je naveo stabilizaciju političkih prilika, ubrzanje strukturnih reformi, nastavak procesa pridruživanja Evropskoj uniji i priliv stranog kapitala u vidu direktnih ciljeva, dok su po njegovom mišljenju prioritetni ciljevi smanjenje ekonomskih neravnoteža, održanje rasta bruto domaćeg proizvoda i smanjenje nezaposlenosti.\nBEZ POLITIKE: Jedna od najposećenijih rasprava na Kopaonik biznis forumu bila je ona na kojoj se govorilo o ulozi investitora iz Ruske Federacije u srpskoj tranziciji. Moderator panela bio je ministar trgovine i usluga Predrag Bubalo, a učesnici ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Aleksejev, Jurij Viktorović Popov iz Lukoila i Aleksandar Beličev, zamenik generalnog direktora Gasprom banke. Ministar Bubalo je istakao da je rešenje energetskog problema nemoguće bez Rusije. Pored toga, napomenuo je Bubalo, ogroman spoljnotrgovinski deficit Srbije, gledano po državama, najveći je kada je reč o Rusiji: "Neka iskustva iz Italije, Austrije i Slovenije govore nam da smo smanjili deficit prema zemljama iz kojih nam dolaze strane investicije. To pokazuje da ćemo sa dolaskom ruskih investitora smanjiti deficit i prema ovoj zemlji."\nAmbasador Aleksejev, kog je dupke puna sala Kongresnog centra Sunčani vrhovi počastila aplauzom i pre nego što je počeo svoje izlaganje, rekao je da je Srbija za Rusiju prioritetni partner na Balkanu i da udeo Rusije u opštoj robnoj razmeni Srbije iznosi 11,3 odsto. "Ta dinamika vezana je za važeće bilateralne sporazume o spoljnoj trgovini. Glavna karakteristika rusko-srpske ekonomske saradnje jeste odsustvo mešanja politike i postojanje unikatnog tela kakvo je Međuvladin srpsko-ruski komitet za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju", rekao je Aleksejev. Osvrnuvši se na stanje ruske privrede, on je naglasio da tri četvrtine ruskog izvoza čine energenti, te da je zadatak Rusije da izbalansira spoljnotrgovinsku razmenu plasirajući i druge proizvode.\nJedna od novina koje su se mogle čuti na Kopaoniku jeste i to da će zajedno sa Gasprom njeftom na srpsko tržište doći i Gasprom banka, treća po veličini u Rusiji. Zamenik generalnog direktora ove banke Aleksandar Beličev objasnio je da ona neće raditi sa stanovništvom, već da je globalni konsultant Gasprom njefta, čije će interese predstavljati u Srbiji.\nLabus, Delta i osporavanja\nPored panela na kom je bilo reči o rusko-srpskoj saradnji, veliku pažnju privuklo je i izlaganje Miroljuba Labusa, bivšeg potpredsednika savezne i republičke vlade, a danas suvlasnika konsultantske firme Beloks. Za potrebe kompanije Delta i njenog spora sa Komisijom za zaštitu konkurencije, Labus je sa svojim saradnikom Timom Kalenom sa Univerziteta u Oksfordu uradio analizu tržišne koncentracije u slučaju Primer C – C market.\nU svom kratkom izlaganju Labus je dao jednostavno objašnjenje zbog čega se podaci o udelu koji Delta grupa ima na beogradskom tržištu razlikuju u zavisnosti od toga da li je izvor Zavod za statistiku, prema čijim podacima učešće Delte iznosi između 27 i 30 procenata, Agencija Stratedžik marketing, čija procena varira između 29 i 39 odsto, ili Komisija za zaštitu konkurencije, koja udeo procenjuje na 50, odnosno 70 odsto. Prema Labusovoj analizi, ovi brojevi se razlikuju zbog različitog određivanja pojma relevantnog tržišta. Naime, ako se za relevantno tržište uzmu samo supermarketi, ispada da Delta ima znatno veći udeo nego kada se za relevantno tržište uzmu i supermarketi i male radnje. Pitanje je da li su kupovne navike Beograđana takve da male radnje konkurišu supermarketima. Istraživanje koje je za potrebe Beloksove studije uradila Agencija Stratedžik marketing pokazalo je da se ova tržišta preklapaju i da veći i manji prodajni objekti konkurišu jedni drugima. Ali, to nije sve, jer se pokazalo da nije zanemariva ni konkurencija koju ovim objektima predstavljaju pijace, kiosci, pa čak i prodavnice specijalizovane za prodaju sredstava za higijenu i kućne hemije. Komisija za zaštitu konkurencije pri proceni koncentracije Primera C i C marketa došla je do podatka da Delta učestvuje sa 70 odsto na beogradskom tržištu, dok je u oceni spajanja Merkatora i "Rodića" Komisija procenila da je Deltin udeo u prestonici 35 odsto, s tom razlikom što je ovoga puta računala i supermarkete i nove radnje.\n"Ako raširite tržište, svi su patuljci, a ako ga smanjite, svi su Golijati. Pitanje je šta je za koga relevantno tržište i to je jedan od uzroka nesporazuma u javnosti. Da li Delta ima ili nema dominantan položaj, zavisi od toga šta uzmete kao kriterijum za procenu. Imate dva slična slučaja: 'Rodić' – Merkator i Primer C – C Market. U jednom od njih je Komisija za zaštitu konkurencije pogrešila, samo je pitanje u kom", objasnio je Labus u izjavi za "Vreme". Osvrnuvši se na to kakvi su u Srbiji uslovi za primenu pravila o konkurenciji na tržištu, Labus kaže da kod nas postoje institucije, jer imamo potrebne zakone i Komisiju za zaštitu konkurencije, imamo političku volju, ali nemamo ljude: "Komisija ima devet saradnika, dok slično telo u Velikoj Britaniji ima 650, od čega 250 ekonomista. Naša komisija ne angažuje eksperte. Mene je da uradim ovu analizu angažovala Delta. Komisija nije procenila da joj treba moje znanje."\nPo Labusovom mišljenju, pored ljudi, Srbiji nedostaje i znanje, jer Uredba Vlade Srbije ima šest članova, a u Britaniji samo metodologija za određivanje relevantnog tržišta u maloprodaji ima 267 stranica. On dodaje da je dobro što kod nas na ovu temu postoji javna debata, ali smatra da u javnosti postoji nerazumevanje zakonodavstva, pošto se u medijima pogrešno koristi formulacija "zloupotreba monopola". Naime, u procesu koji je protiv Delte pokrenula Komisija za zaštitu konkurencije nije reč o zloupotrebi monopola, već o ograničavanju konkurencije.


20.06.2020 22:10 vranjenews.rs\nFudbaleri FK Dinamo Vranje pobedili su favorizovanog Kabela iz Novog Sada rezultatom 1:0 (1:0), u utakmici poslednjeg 30. kola Prve lige Srbije u fudbalu. Strelac jedinog gola za domaćine na Stadionu Jumko u Vranju bio je omladinac Dinama Vukašin Ilić. Šef stručnog štaba Dinama Dragan Antić izjavio je posle utakmice da je Dinamo savladao jednu od najboljih ekipa u ligi, iako je Kabel...\n12.06.2020 15:11 vranjenews.rs\nFudbaleri FK Dinamo Vranje gostovaće u okviru 29. kola Prve lige Srbije Radničkom u Pirotu. Osvrćući se na prethodno kolo i poraz u Vranju od Zemuna (0:2) pomoćni trener Dinama Nikola Stojanović rekao je da mu je žao što ekipa nije uspela da uknjiži očekivana tri boda. - Imamo do kraja ovog dela prvenstva još dve utakmice. Imaćemo promene u ekipi, želimo da damo svim igračima šansu i...\n06.06.2020 19:56 Vranjenews\nIako su najavljivali prvu pobedu od nastavka šampionata Prve lige, fudbaleri FK Dinamo Vranje poraženi su od Zemuna kao domaćini sa 0:2 (0:1), u utakmici 28. kola Prve lige Srbije. Gosti su do golova došli u 30. i 85. minutu susreta. Dinamo nije uspeo da ispravi greške iz utakmice protiv Novog Pazara gde je u prošlom kolu takođe poražen (3:0), pa je pretrpeo još jedan neugodan poraz....\n04.03.2020 09:27 Ašković\nProteklog vikenda podigla se zavesa na prvoligaškoj sceni i odigrane su utakmice 24. kola. Nije bilo većih iznenađenja, favoriti su po planu osvojili bodove, ako izuzmemo remi na "Karađorđu". Kabelova serija pobeda se neočekivano prekinula tamo gde su se najmanje nadali i to protiv otpisanih Dobanovčana. Prežaljeni od mnogih, Dobanovčani su odigrali možda najbolje na strani i vratili se iz...\n27.02.2020 10:02 Vranjenews\nLazarevačka Kolubara se strahovito pojačala pred nastavak sezone u Prvoj ligi i neće nam biti nimalo lako da dođemo do bodova u subotu, izjavio je u sredu Dragan Antić, šef stručnog štaba FK Dinamo Vranje. - Doveli su četiri, pet superligaških igrača, odvojili više od 100.000 evra za pojačanja i imaju velike ambicije. Tako to rade ozbiljne ekipe i ozbiljni gradovi, ali kod nas je situacija...\n27.02.2020 07:29 Ašković\nSudeći po završnicama liga, počev od dve profesionalne, pa sve do trećeg, četvrtog amaterskog ranga takmičenja, očekuje nas uzavrelo fudbalsko proleće. Više je prisutna strepnja i sumnja u ostvarenje zacvrtanih ciljeva, nego zadovoljstvo jesenjim ostvarenjima. Okreni-obrni, oni koji imaju visoke domete su u manjini u odnosu na one koji strepe za očuvanje postojećeg statusa. Za nekog je osvojena...


Predsednik Komisije Miloje Obradović istakao je važnost razvoja sektora zaštite konkurencije u Srbiji, jer ta oblast, kako je istakao, utiče na stvaranje adekvatnog privrednog okruženja.\nObradović je rekao da Komisija trenutno radi na obuci sudija u Srbiji koji postupaju u sporovima, a u kojima se pretpostavlja da je došlo do kršenja pravila konkurencije na tržištu, jer je ta oblast u domaćem pravnom sistemu relativno nepoznata, a komplikovana.\nUčesnici panela su ocenili da je u novo zakonsko rešenje na polju zaštite konkurencije, o čemu su održane javne rasprave, potrebno ubaciti "fina podešavanja" te da je ova oblast u velikoj meri usklađena sa svetskim pravilima.\nInače, kazne za one koji krše zakon o zaštiti konkurencije su veoma rigorozne, pa je čak predviđeno da za određene "prekršaje", preduzeću može biti oduzeto 10 odsto ukupnog godišnjeg prihoda a predviđene su takođe i zatvorske kazne za odgovorne u kompanijama u trajanju od šest meseci do pet godina. Kako je rečeno, Komisija je u protekle tri godine povećala broj nenajavljenih uviđaja u preduzećima, pa je tako 20 firmi u Srbiji bilo predmet nenajavljenih provera.\nZamerke na rad Komisije se uglavnom tiču dužine trajanja otvorenog postupka pred Komisijom, a koje se kreće u proseku od 15 do 16 meseci, rečeno je na panelu.


Naslovna » Demografija » Fenomen nedovolјnog rađanja\nFenomen nedovolјnog rađanja je proces koji nije uspelo da izbegne nijedno razvijeno društvo. Ipak, ovaj problem nije realnost samo u razvijenim državama i ne samo zapadne civilizacije. Danas se veliki broj zemalјa suočava sa rađanjem dece ispod nivoa potrebnog za zamenu generacija, što je opšti cilј održivog demografskog razvoja.\nNivo rađanja potreban za zamenu generacija znači da broj živorođenih i broj umrlih u dužem vremenskom periodu treba da bude izjednačen. U Republici Srbiji, već dugo, broj umrlih sve više premašuje broj živorođenih u toku jedne godine.\nTabela 1. Prirodno kretanje stanovništva u Srbiji\nU modernom svetu, teži se povećanju fertiliteta pozitivnim podsticajima, što je jedini održivi odgovor na problem nedovolјnog rađanja dece. U nastojanjima da se pronađu najbolјe mere za podsticaj rađanja, kako bi se došlo do želјenog cilјa – zamene generacija, važno je da se vodi računa o tome da oko deset odsto žena ni u budućnosti neće moći da učestvuje u reprodukciji (zbog steriliteta i/ili drugih razloga).\nZato stručnjaci projektuju da je za prostu zamenu generacija u Srbiji potrebno, da od ukupnog broja žena koje rađaju, na kraju reproduktivnog perioda 11 odsto bude sa jednim detetom, 44 odsto sa dva i 45 odsto žena sa troje živorođene dece.\nZa rezultate, uz sve mere za podsticanje rađanja, potrebno je vreme. Procene stručnjaka su da je za proveru uspešnosti merna jedinica decenija.


Online seminar „Ponovno zamišljanje naše budućnosti: politike prema mladima u novim stvarnostima. Uloga Evropske omladinske kartice u povezivanju novih tema s razvojem omladinske politike“\nOdjeljenje za stručne i administrativne poslove, Pododjeljenje za podršku MZ, NVO i UG je zaprimilo od Ministarstva civilnih poslova – Online seminar „Ponovno zamišljanje naše budućnosti: politike prema mladima u novim stvarnostima. Uloga Evropske omladinske kartice u povezivanju novih tema s razvojem omladinske politike“\nOdjeljenje za mlade Uprave za demokratsku participaciju Vijeća Evrope dostavilo je Ministarstvu civilnih poslova Bosne i Hercegovine obavještenje o online seminaru „Ponovno zamišljanje naše budućnosti: politike prema mladima u novim stvarnostima. Uloga Evropske omladinske kartice u povezivanju novih tema s razvojem omladinske politike“, koji će se održati 18. i 19. novembra 2021. godine. Seminar zajedno organizuje Parcijalni sporazum o mobilnosti mladih putem omladinske kartice, Evropska asocijacija omladinskih kartica (EYCA) i Nacionalna agencija za mlade Malta.\nSeminar je organizovan kao dio programa rada Parcijalnog sporazuma o mobilnostima mladih putem omladinske kartice za 2021. godinu i ponudit će kreatorima politika i drugim zainteresovanim stranama prostor za raspravu i razmišljanje o novim temama koje se trebaju obraditi u politikama i programima za mlade, posebno kroz evropski program omladinske kartice.\nJedan od prioriteta Parcijalnog sporazuma o mobilnostima mladih za 2021. godinu je pružanje podrške i podsticanje inovacija u radu s mladima i uslugama za mlade, posebno u kontekstu izazova koje je izazvala pandemija COVID-19. Pandemija je dovela do velikih poremećaja u životu svih ljudi. Dok se naša društva pokušavaju vratiti u normalno stanje, kreatori politika i svi oni koji se bave pitanjima mladih moraju se na proaktivan način baviti novim izazovima s kojima se mladi suočavaju, kroz prilagođeni razvoj omladinske politike i prilagođene programe za mlade. Rješavanje posljedica pandemija zahtijeva kreativnost i međusektorski pristup u razvoju omladinskih politika.\nponuditi kreatorima politika najnovije informacije (zasnovane na istraživanju) i inspiraciju (zasnovanu na dobrim praksama) u pogledu novih realnosti s kojima se suočavaju mladi ljudi;\nstvoriti prostor za raspravu, razmišljanje partnerstva za rješavanje novih i složenijih izazova s kojima se suočavaju mladi;\nistražiti načine na koje evropska omladinska kartica može poslužiti kao alat za identifikovanje novih tema u razvoju omladinske politike i pomoći da se dopre do korisnika (mladih ljudi).\nUčesnici će na kraju seminara identifikovati hitne teme koje se trebaju rješavati kroz politike prema mladima, prateći kontekst pandemije, i steći bolje razumijevanje o tome kako se evropska omladinska kartica može integrisati u razvoj omladinskih politika.\nSeminar je namijenjen za učesnike s iskustvom u rješavanju pitanja mladih, posebno u oblasti mobilnosti i participacije mladih, kao što su predstavnici vlade, organizacije članice EYCA-e, omladinski radnici i pružaoci usluga za mlade, istraživači omladinskih politika, omladinske nevladine organizacije i vlasnici kartica za mlade.\nRok za dostavljanje prijava je 7. novembar 2021. godine do ponoći po centralnoevropskom vremenu, a iste je potrebno dostaviti u word formatu putem e-maila na youthmobility@coe.int, a kopiju e-maila na natalja.turenne@coe.int.\nU prilogu dostavljamo konceptnu notu o seminaru s privremenim dnevnim redom i prijavni obrazac.\nDnevni red i prijavni obrazac


Ako je siva ekonomija dobra neka je uvedu Amerikanci - 13.09.2016, Sputnik Srbija\nSiva ekonomija predstavlja rak ranu srpske privrede i finansija. Procenjuje se da obim sive ekonomije u našoj zemlji iznosi oko 30 odsto BDP-a, što znači da se u... 13.09.2016, Sputnik Srbija\n13:44 13.09.2016 (Osveženo: 15:35 13.09.2016)\nSiva ekonomija predstavlja rak ranu srpske privrede i finansija. Procenjuje se da obim sive ekonomije u našoj zemlji iznosi oko 30 odsto BDP-a, što znači da se u sivoj zoni približno „vrti“ između 10 i 12 milijardi evra.\nO obimu i posledicama sive ekonomije u Srbiji Jelica Putniković je u emisiji „Energija Sputnjika“ razgovarala sa ekonomistom Draganom Radovićem i Dragoljubom Rajićem iz „Mreže za poslovnu podršku“.\nRajić smatra da zvanični podaci o obimu sive ekonomije u Srbiji nisu tačni i da je reč o daleko većem procentu.\nKosovo: NVO osumnjičene za finansiranje terorizma\n24 Jun 2015, 19:54\n„Problem je što se ponavljaju podaci iz istraživanja NALED-a, a oni su posmatrali samo one koji legalno rade. Niko nije napravio istraživanje među onima koji su u sivoj zoni, niti su obuhvaćeni ilegalni tokovi novca. Novac curi na sve strane, kroz lance povezanih firmi u Srbiji sa onima u inostranstvu, ali i među drugim firmama u regionu. Tu je i Kosovo, jer se i ono koristi za pranje velikih količina novca“, ističe Rajić.\nSličnog stave je i ekonomista Dragan Radović, koji na pitanje da li je siva ekonomija srpski specijalitet kaže da je ona specijalitet samo za zaštićene biznismene, za kriminalizovane delove birokratije i određene političare.\n„Najveća siva ekonomija je u građevinarstvu, pekarskoj industriji, nekim granama saobraćaja, komunalnim delatnostima. Osamdeset odsto kladionica u Srbiji posluje van legalnih tokova. Pedeset odsto sive ekonomije u Srbiji je ogroman resurs za izlazak Srbije iz teške ekonomske krize“, kaže Radović.\nSivu ekonomiju je moguće suzbiti, smatra Dragoljub Rajić iz „Mreže za poslovnu podršku“, ali napominje da je preduslov za to izmena čitavog niza zakona koji su puni rupa.\n„Kod nas se može osnovati firma sa 100 dinara, a ona može da uđe u gubitak od milion evra. Imamo i slučajeve da su firme sa nula zaposlenih napravile gubitke od 48 milijardi dinara za poslednje tri godine. Tome se može stati na put tako što ćemo imati stručnjake koji će da prate tokove novca, velike finansijske transakcije i to da li one imaju pokriće u papirima ili ne, da li su te usluge fiktivne ili ne. Pranje novca postoji u mnogo razvijenijim zemljama, ali kod nas je na veoma primitivnom nivou, jer propisi koji postoje štite perače novca“, smatra Rajić.\nKako kaže, za borbu protiv sive ekonomije neophodna je reforma poreskog sistema i poreske uprave, kako bi ona mogla adekvatno da prati tokove robe i tokove novca.\nEkonomista Dragan Radović podseća da je srž sive ekonomije da se novac iz lokalnih sredina iznese van zemlje.\n„Po mom mišljenju siva ekonomija je perfidna prevara Zapada, jer se u svim zemljama sa slabijim pravosudnim sistemom vrši pranje novca. Čak tri četvrtine svetske privrede je van legalnih tokova, a jedna četvrtina je u Americi i Zapadnoj Evropi. U UN su svojevremeno izjavili da je siva ekonomija poželjna. Ako je tako, onda je uvedite u Americi i Zapadnoj Evropi, a ne u zemljama trećeg sveta, jer sav novac koji se opere u tim zemljama ide u zapadne banke“, poručuje Radović.


Ibica, vidimo se: Zvezda Juventusa odletela u Italiju - Vest - Nogomania.rs\nIbica, vidimo se: Zvezda Juventusa odletela u Italiju\nDušan Vlahović u "čeličnoj ptici". (foto: Zvanični FB/TW/IG igraća)\nDušan Vlahović, mladi napadač "Stere dame" i selekcije Srbije završio godišnji odmor i počeo da trenira.\nNapadač Juventusa i reprezentacije Srbije Dušan Vlahović i dalje je na zasluženom odmoru uoči početka priprema svog kluba. Selektor Srbije Dragan Stojković Piksi ga nije uvrstio u nacionalni tim zbog povrde u Ligi nacija, tako da je mladi napadač propustio susrete sa Sloveijom, Švedskom i Norveškom.\nU međuvremenu, kao i većina top zvezda iz Serije A godišnji odmor proveo je na Ibici. Mladi napadač napunio je baterije za mnogobrojne obaveze koje ga očekuju u ovoj kalendarskoj godini koje uključuju i Svetsko prvenstvo u Kataru.\nPratioce svojih profila na društvenim mrežama počastio je najpre fotkom sa Ibice a potom još jednom iz privatnog aviona kojim se vratio u Italiju.\nNedavno je sa klupskom kolegom iz Juventusa Federikom Kjezom posetio i timove formule 1 u Monte Karlu.\nKjeza i Vlahović (foto: Zvanični FB/TW/IG igraća)\nPočeli treninzi u Juventusu: Zašto se Dušan Vlahović nije pojavio na pripremama\nKo je bolji, Dušan Vlahović ili Erling Haland: Evo koji je odgovor legende srpskog fudbala\nNema više "sedmice": Srbin će u novoj sezoni biti Juventusov "DV9"\nNekadašnji napadač Partizana se ne predaje: Nigerijac igra i 39. godini!


Jelena Milić o tendecioznosti Džozefa, srpskoj opoziciji i Kosovu - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nJelena Milić o tendecioznosti Džozefa, srpskoj opoziciji i Kosovu\nObjavio Radio-Televizija Vojvodine 29 novembar 2019 .\nBEOGRAD - Direktorka Centra za evroatlantske studije Jelena Milić smatra da je komentar Edvarda Džozefa da politika Zapada prema predsedniku Aleksandru Vučiću treba da se promeni zbog intenziviranja saradnje sa Rusijom tendenciozan jer je on, kako kaže, očigledno protiv kompromisa o Kosovu koji bi Srbiju održao na evropskom putu.\n"Pitanje je kako bi neko drugi u ovako složenim okolnostima oko pregovora o Kosovu, uz to i zemlja koja je bombardovana, mogao da odgovori na to," objašnjava Milić i ističe da Džozef sve to "vrlo dobro zna".\n"Džozef je došao na skup i prvo je počeo da hvali pokret '1 od 5 miliona' i da priča o autoritarnosti i štetnosti podele Kosova. On nije imao druge namere, nije ga zanimalo da čuje ono što Ministarstvo odbrane SAD zna, da je Srbija upravo ovih dana usvojila drugi ciklus Individualnog akcionog plana partnerstva sa NATO", naglasila je Milić.\nMilić je napomenula da je Džozef, kada je bio u Beogradu, otišao na jedan drugi sastanak koji organizuju nemačke fondacije, a koje se izuzetno protive bilo kakvom kompromisu oko Kosova na način na koji ga većina u Srbiji vidi.\nMilić tvrdi i da Vuk Jeremić i Dragan Đilas imaju plan da se Kosovo prizna ovako kako jeste, bez ikakvih ustupaka Srbiji.\n"Dok god se ne reši pitanje Kosova, niko neće moći da adekvatno procenjuje ni spoljnu ni bezbednosnu orjentaciju Srbije. U tom kontekstu suština je da Vuk Jeremić, Dragan Đilas i Marinika Tepić itekako imaju politiku za Kosovo, a ta politika je da maltretiraju Vučića, da se Kosovo prizna ovako kako jeste bez ikakvih ustupaka Srbiji...i da onda oni dođu na vlast na priči o njegovoj izdaji, a i da ostave Kosovo takvo kakvo jeste", kazala je Milić, zaključujući da oni "u stvari, menjaju Kosovo za svoju vlast".


Srpski maneken koji živi u Beču posle terorističkog napada: Ćerku sigurno neću danas pustiti u školu - Naši u svetu\nSrpski maneken koji živi u Beču posle terorističkog napada: Ćerku sigurno neću danas pustiti u školu\nObjavljeno 03/11/20 u 17:00\nFoto: PrintScreen/Tviter T\nU napadu koji se sinoć dogodio u centru Beča ubijene su najmanje tri osobe, a više je povređeno u pucnjavi za koju je policija potvrdila da je reč o terorističkom napadu. Nakon događaja koji je potresao svet za “Blic” se oglasio Rade Lazić, srpski maneken i nekadašnji rijaliti učesnik, koji već godinama živi u prestonici Austrije.\n– Oko 21 sat došlo je prvo do napada na Sinagogu i odatle su počeli da pucaju na civile. Kasnije su se napadi proširili na 9. bečki okrug, 11. okrug i imam informacije i na 20. okrug. Kruže informacije da je bačena granata u metrou, na liniji U3, gde je povređeno oko 50 ljudi, ali te informacije za sada nisu potvrđene – priča Lazić i nastavlja:\n– Ja sam se našao napolju kada se desio udar, tačnije bio sam na trčanju ali nekako sam uspeo da se probijem i za sada je sve u redu. Danas sigurno neću ćerku pustiti u školu i apelujem na sve naše ljude da ostanu kućama i što manje da se kreću dok ovo ne prođe. Takođe, od danas je zbog korona virusa opet uveden policijski čas, u periodu od 20h do 06h.\nAustrijabečRade LazićTeroristički napad\nEvropski i svetski zvaničnici osudili napad u Beču


Warcraft 3 dobio novi patch pred veliki turnir\nPosted četvrtak 22 02 2018 15:24:41\nBlizzard je još jednom pokazao da je kompanija koja održava svoje igre i mnogo godina nakon izlaska.\nSada će deceniju i po stara realtime strategija Warcraft III dobila je novi patch. Warcraft 3 1.29 tako donosi ogromnu količinu novina u igru - rebalans čak 17 heroja, dugo očekivanu podršku za widescreen monitore, novu rotaciju mapa na ladderu, kao i podršku za igranje do 24 igrača na istoj mapi. Na kraju, alat za pravljenje mapa, Warcraft 3 World Editor, sada može da generiše još veće i detaljnije mape.\nSve ove vesti stižu nam pred veliki Warcraft 3 Invitational turnir koji Blizzard organizuje. Turnir će okupiti legendarne Warcraft igrače i 27. i 28. februara ćemo ih gledati u free for all i 4v4 mečevima. Naravno, prenos je putem servisa Twitch, a u Warcraft 3 komuni takođe kruže glasine da će Blizzard iskoristiti ovu priliku da najavi remasterovanu verziju igre.\nIz Blizzarda nismo dobili odgovor na glasine o Warcraft remasteru. Za razliku od Starcraft Remastera, ovoga puta nema konkretnih dokaza da se nešto radi, tako da je verovatnije da je patch 1.29 ono čime studio želi da omogući igračima da zavrte Warcraft III na modernim konfiguracijama. Ostaje samo pitanje - a Warcraft 4?\nBojan je obrisao prašinu sa svojih Warcraft 3 i Frozen Throne diskova i upravo reinstalira igru.