Vesti online / Vesti / Svet / A na Izrael "kiša" raketa\nSukobi izraelska vojske i palestinskih snaga nastavljeni su i noćas, a u protekla 24 sata ispaljeno je više od 400 raketa na Izrael, što je izazvalo izraelske vazdušne napade u znak odmazde na mete širom Pojasa Gaze.\nRakete iznad Izraela\nU napadima je ubijeno najmanje šest Palestinaca, uključujući jednu trudnicu i njenu bebu, kao i jedan Izraelac, prenosi AP.\nMinistarstvo zdravlja iz Gaze saopštilo je da je jedna 14-osmesečna beba ubijena u vazdušnom napadu Izraela, koji je pogodio njenu kuću na istoku Gaze.\nNjena trudna majka (37) teško je ranjena, a kasnije je preminula u bolnici, dodalo je ministarstvo, ističući da je još jedno dete povređeno.\nPalestinski zdravstveni zvaničnici saopštili su da je 25-ogodišnji mladić ubijen u napadu izraleskog drona dok je putovao motociklom u severnoj Gazi.\nS druge strane, izraelski zdravstveni zvaničnici saopštili su da je jedan Izraelac ubijen u napadu raketom koja je ispaljena iz Gaze, kod svoje kuće u Aškelonu, udaljenom oko 10 kilometara od Gaze.\nDo sukoba je došlo i u osetljivo vreme za Izrael, koji ove nedelje obeležava Dan sećanja na Holokaust i Dan nezavisnosti, dok će za desetak dana biti domaćin takmičenja "Pesma Evrovizije", koje je Islamski džihad zapretio da će poremetiti.\n"Sprečićemo neprijatelja da uspe u održavanju bilo kakvog festivala, čiji je cilj da naškodi palestinskom narodu", naveo je Islamski džihad u saopštenju, koje je objavljeno u vreme kada delegacije za "Pesmu Evrovizije" stižu u Izrael na takmičenje koje će biti održano od 14. do 18. maja i koje će, kako se očekuje, privući hiljade turista u Izrael.


Budžovi: Normalizacija odnosa Kosova i Srbije važnija od međusobnog priznanja - Kosovo Online\nBudžovi: Normalizacija odnosa Kosova i Srbije važnija od međusobnog priznanja\n25. Novembar 2020. • 13:00\nIstoričar i publicista Jusuf Budžovi smatra da je normalizacija odnosa Kosova i Srbije važnija od međusobnog priznanja, na čemu inače insistira premijer Kosova Avdulah Hoti, i dodaje da nema ništa protiv formiranja Zajednice srpskih opština, uz napomenu da bi ona trebalo da bude formirana u skladu sa Ustavom Kosova.\nBudžovi u izjavi za Kosovo Online ukazuje da se razgovori u Briselu vode još od 2011. godine, ali da ne vidi političku volju dve strane za rešvanje problema. Prema njemu, najvažnije je da strane postignu normalizaciju odnosa, odnosno da se reše sva otvorena pitanja "bez velikih ciljeva i ultimatuma".\n"Kosovo i svi koji ovde žive treba da imaju perspektivu, a mi je nemamo, ni ovde, ni u Srbiji, ni u regionu. Nisam naklonjen tim političkim frazama da se stvore uslovi za automatsko priznavanje, ali sam pristalica normalizacije odnosa između Beograda i Prištine. Mešanje međunarodne zajednice i njihovih interesa daju drugu dimenziju ovoj problematici", kaže Budžovi.\nOn podvlači da je nezavisno Kosovo realnost koju svi treba da prihvate, pogotovo Srbija koja je, kako kaže, jedna od zemalja lidera u regionu. Međutim, napominje da Srbija ne treba da politizuje sve što se tiče Srba na Kosovu.\n"Od politike običan čovek nema nikakvu korist, ima samo štetu, a nama treba saradnja kulturna, pogotovo privredna i svi drugi oblici saradnje", ističe Budžovi i dodaje da sve zemlje u regionu moraju da prihvate vrednosti Evropske Unije, kako bi jednog dana i same postale zemlje članice.\nUkazuje i da su nedavno nastali dodatni problemi kada je u pitanju normalizacija odnosa Kosova i Srbije, jer "zvanični Beograd pokušava da manipuliše Ustavom Kosova oko formiranja Zajednice srpskih opština". On objašnjava da Ustav Kosova, koji je napisan prema Ahtisarjevom planu, vrlo jasno definiše statut Zajednice srpskih opština.\nBudžovi ističe da je Kosovo od samog početka trebalo da insistira na formiranju Zajednice u skladu sa Ustavom Kosova, ali dodaje da još uvek nije kasno da se to pitanje reši.\n"Tu dolazi u obzir samo koncepcija Ustava Kosova, da bude jedna zajednica koja neće imati izvršna ovlašćenja, nego jedna zajednica koja bi pomogla Srbima na Kosovu da budu deo institucija i života Kosova”" zaključuje Budžovi.\nJusuf Budžovi Kosovo Srbija dijalog ZSO\nPosto se gospodine "medjusobno priznanje" nikada nece desiti vazni su medjusobni odnosi. Ali tesko je gajiti dobre odnose sa nekim koji ti je okupirao tvoju nacionalnu kolevku.\nBudžovi: Pripadnici OVK su dali hiljade monstruoznih izjava protiv svojih saboraca\nIstoričar Jusuf Budžovi izjavio je da su bivši članovi OVK dali hiljade monstruoznih izjava protiv svojih saboraca, prenosi Gazeta Ekspres.\nBudžovi: Tači je doveo u pitanje suverenitet Kosova\nBudžovi: Kurti mora da se vrati u stvarnost da bi bio na vlasti


Na pomolu saradnja: Engleska kompanija planira uzgoj tartufa u Srpcu - Akta.ba\nU Srpcu bi do kraja godine trebala početi organizovana proizvodnja tartufa, zbog čega je načelnik opštine Drago Ćirić razgovarao prije nekoliko dana u Beogradu sa predstavnicima engleske kompanije "Green laboratories LTD".\n20.02.2013. 11:24 Izvor: / eKapija.ba\nU Srpcu bi do kraja godine trebala početi organizovana proizvodnja tartufa, zbog čega je načelnik opštine Drago Ćirić razgovarao prije nekoliko dana u Beogradu sa predstavnicima engleske kompanije "Green laboratories LTD". Radi se kompaniji koja preko svoje filijale u Beogradu osniva mrežu potencijalnih saradnika ulaganja u hranu visokog kvaliteta širom Evrope.\n"U Srbiji ima dosta plantaža tartufa koji se plasiraju na sigurno tržište i ukoliko bismo to primjenili u našoj opštini, to bi još više oživjelo našu poljoprivrednu proizvodnju", kaže načelnik Ćirić, prenosi opštinski portal.\nNa osnovu prijave zainteresovanih poljoprivrednih gazdinstava, engleska kompanija bi izradila elaborat, nakon čega bi se potpisao ugovor o plantažnom gajenju tartufa sa poljoprivrednicima. Kompanija bi organizovala edukaciju za gajenje tartufa a ugovor bi bio potpisan na 20 godina.\n"Poljoprivrednici bi vršili pripremu i obradu zemljišta a kompanija obezbijedila visokokvalitetne i sertifikovane sadnice lijeski sa tartufima, proizvedene u najsavremenijim svjetskim laboratorijama. Prihod sa plantaže se dijeli tako da poljoprivredno gazdinstvo dobija 70 odsto a kompanija 30 odsto. Imajući u vidu da se na dva dunuma zemljišta godišnje može zaraditi oko 27 hiljada eura, to znači da bi poljoprivrednicima godišnje ostalo oko 19 hiljada eura", kaže Ćirić.\n"Plantaža je ekonomski isplativa do 50 godina. Svjetska potreba za tartufima je višestruko veća od ponude, pa je sigurno da će oni u budućnosti biti među najtraženijim artiklima", ističe Ćirić.\n"U naredne dvije sedmice ćemo organizovati sastanak sa našim poljoprivrednicima i upoznati ih sa ovim projektom. Tada ćemo evidentirati broj zainteresovanih kako bi se obezbijedio sadni materijal koji će biti besplatan. Očekujemo da sadnja krene tokom jeseni i to je u principu najbolje vrijeme za ovu vrstu proizvodnje", kaže načelnik Ćirić i poziva sve one koji su zainteresovani da već ovih dana dođu u Odjeljenje za poljoprivredu gdje će dobiti sve potrebne informacije.\n#Green laboratories LTD


Pored domaćih sirovina i rada, važno je da proizvodi zadovolje visoke standarde kvaliteta, da su ekološki prihvatljivi, da se vidi da proces proizvodnje štiti životnu sredinu i lokalnu zajednicu, i da na taj način praktično doprinosi podizanju celokupne privrede Srbije. Od do sada dodeljenih 500 žigova, najviše u prehrambenoj industriji, „Ukusi moga kraja“ su prvi srpski brend koji je osvojio čak 113 „Čuvarkuća“.Okretanje kupaca ka kupovini domaćih proizvoda, uz dobru privrednu politiku i rešenost kompanija da zajednički podrže domaću privredu mogu dovesti do toga da procene Međunarodnog monetarnog fonda, po kojima Srbija u naredne dve godine ima najveći kumulativni rast bruto društvenog proizvoda u Evropi, budu tačne. Sa idejom da doprinese ovom cilju Privredna komora Srbije je prošle godine pokrenula projekat „Stvarano u Srbiji“, kroz koji se proizvodima dokazanog domaćeg porekla i vrhunskog kvaliteta dodeljuje žig „Čuvarkuća“. Pored domaćih sirovina i rada, važno je da proizvodi zadovolje visoke standarde kvaliteta, da su ekološki prihvatljivi, da se vidi da proces proizvodnje štiti životnu sredinu i lokalnu zajednicu, i da na taj način praktično doprinosi podizanju celokupne privrede Srbije. Od do sada dodeljenih 500 žigova, najviše u prehrambenoj industriji, „Ukusi moga kraja“ su prvi srpski brend koji je osvojio čak 113 „Čuvarkuća“.„Naš brend ’Ukusi moga kraja’ premašio je magičnu brojku od 100 žigova, jer smo kompanija koja je izuzetno orijentisana prema domaćoj proizvodnji, i pre svega podršci razvoja malih lokalnih proizvođača. U prilog tome možda najbolje govori to da su IDEA prodavnice, Roda marketi i Mercator hipermarketi prvi trgovinski lanci koji su u svim svojim objektima označili proizvode koji su ’Čuvarkuće’ srpske privrede, ali i to da naša kompanija Mercator-S čak 97 odsto vrednosti prometa ostvaruje u saradnji sa domaćim proizvođačima i dobavljačima. Zbog svega toga stvarno verujemo da proizvodi koji su stvoreni u Srbiji treba da budu vidljiviji kupcima i mi činimo sve što možemo da tako i bude“, kaže Miloš Nikolić, direktor sektora za razvoj trgovačke marke u kompaniji Mercator-S.\nKako je farma na Zlatiboru prerasla u Zlatibor na farmi\nRetke su priče o kompanijama u kojima su glavni akteri zadovoljni radnici, puni ljubavi i entuzijazma koje sa posla odnose svojim domovima, ali upravo takvu o svojoj kući pričaju svi zaposleni u „PK Zlatibor“ iz Čajetine.\nKažu da se mleko sa brdsko planinskih područja razlikuje od ravničarskog i da ima bolja svojstva, ali da je presudan odnos zaposlenih prema kravama, koje imaju imena i među kojima je omiljena Maza. Da ni menadžmentu nije stran rad u mlekari pokazuje priča da su se, zbog velike porudžbine, ujedinili i zajedno doprineli tome da se dogovor ispoštuje i najkvalitetniji proizvodi isporuče važnom kupcu. Ovo nije samo farma, ovo je mesto na kome su se rodile i ljubavi krunisane brakovima i prijateljstva za ceo život. Ovo je farma koja očuvanjem tradicionalnog načina proizvodnje, recepture za preradu mleka i proizvodnju mlečnih proizvoda čuva i baštinu koju su nam, kroz najkvalitetniju i najukusniju hranu, ostavile naše bake.\nUspeh duguju posvećenosti poslu, poštovanju prirode i pretvaranju svih blagodeti zlatiborskih pašnjaka u jogurt, kiselo mleko i kačkavalj koji kroz „Ukuse moga kraja“ i sa žigom „Čuvarkuća“ dolaze do trpeza širom Srbije.\nTradicija dobrih ukusa iz svih krajeva naše bogate zemlje je ideja na kojoj počiva brend „Ukusi moga kraja“, a koji je kao svojevrstan model poslovanja koji podržava male domaće proizvođače osmislila kompanija Mercator S. Počeli su sa samo šest proizvođača i 30 proizvoda, a danas imaju više od 200 autentičnih srpskih proizvoda, napravljenih od 100 odsto domaćih sirovina, po tradicionalnoj recepturi, bez konzervansa, aditiva ili veštačkih boja.\nKroz ovaj brend mali proizvođači dobijaju savetodavnu i stručnu podršku kompanije Mercator S, ali i siguran otkup i plasman svojih proizvoda u prodajnim objektima ove kompanije u Srbiji i Sloveniji. Kroz „Ukuse moga kraja“ privrednici rastu, a potrošači dobijaju najbolje od onoga što naša zemlja ima da ponudi: mlečne proizvode, vrhunske i jedinstvene ukuse džemova, zimnice, autentične pekarske proizvode i poslastice, meso i mesne proizvode najvišeg kvaliteta, kao i smrznuto voće i povrće, različite vrste brašna, testenina i žitarica, suvo voće i domaća vina.\nMali proizvođači su ključni partneri kompanije Mercator S u stvaranju asortimana brenda „Ukusi moga kraja“, a najveći broj „Čuvarkuća“ nose proizvodi koji nastaju saradnjom sa „PK Zlatibor“ i „Planinskim blagom“ iz Raške.Srpski proizvođač koji ima znanje, umeće i poštovanje prema svim prirodnim bogatstvima koja nam naša zemlja daje je pravi čuvar srpske privrede, a „Čuvarkuća“ je način da ove proizvode potrošači u trgovinskim lancima prepoznaju i kupuju. Ovim je krug zatvoren i sva vrednost ostaje tu gde je i nastala – u našoj Srbiji.\nOd dva zaposlena do premijum brenda\nDa ekskluzivni proizvodi i zanimljive kombinacije ukusa nisu svojstvene samo egzotičnim jelima svetskih kuhinja ili skupim uvoznim proizvodima dokazuju iz kompanije „Planinsko blago“, proizvođača brenda „Ukusi moga kraja“ koji u Idea, Roda i Mercator prodavnice donose autentične proizvode od premijum voća i povrća potkopaoničkog kraja. Ova porodična firma koja je od dvoje zaposlenih došla do izvoza proizvoda na tržišta Amerike, Meksika, Kanade i Australije, nije dozvolila da inovacije diktiraju ukus i kvalitet proizvoda. Oni su tradicionalne recepture i sve ono što su pravile naše bake unapredili savremenom tehnologijom koja dodatno čuva autentičnost i vrhunski kvalitet svakog proizvoda.\nU proizvodnji rade prave srpske domaćice iz ovog kraja koje, pored prilike za zaposlenje, imaju i priliku da svoje umeće i ljubav prema poslu pakuju u svaku teglicu ajvara, pinđura, zanimljivih kombinacija zimnice od crnog luka, šargarepe i krastavčića, ekstra džemova od maline, jagode, kupine, drenjine i flašu prirodnih sokova od paradajza. Kako kažu, ponosni su na to što su kompanija u kojoj zaposleni sa zadovoljstvom jedu svoje proizvode, a kao ključ svog uspeha vide tajni sastojak svakog recepta, a to je ljubav.


Povratak Cranberries - Rock SvirkeRock Svirke\nIrski rokeri ponovo će se okupiti i krenuti na turneju.\nPoznat po hitovima „Zombie“, „Salvation“ i drugim, bend Cranberries već sedam godina nije nastupao po svetu.\nNa novu turneju krenuće članovi originalne postave – pevačica Dolores O’Riordan, Noel Hogan, Majk Hogan i Fergal Loler.\nTurneja će početi u novembru u SAD, a tokom sledeće godine nastaviće se po Evropi.\nRepertoar pesama sastojaće se od najvećih hitova sa njihovih pet albuma, kao i materijala sa Doloresinog novog solo albuma „No baggage“.\n„Svi smo imali nekoliko godina da se pozabavimo različitim projektima, i mnogo smo naučili. Vreme je da svi članovi benda unesu to iskustvo u zajedničke nastupe, i krenu u nove pobede“, rekao je gitarista Noel Hogan.


Dan grada u Galeriji Matrice srpske | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Dan grada u Galeriji Matrice srpske\nDan grada u Galeriji Matrice srpske\nVIDEO K9: U susret obeležavanju 1. februara, Dana Grada Novog Sada, u Galeriji Matice srpske tokom vikenda biće priređen program ispunjen raznovrsnim novosadskim umetničkim pričama.\nPovodom 1. februara – Dana Grada Novog Sada, Galerija Matice srpske za predstojeći vikend pripremila je poseban besplatan program za posetioce koji će imati priliku da kroz umetnička dela iz različitih epoha saznaju više o nastanku, istoriji, kulturi, ličnostima i malo poznatim pričama iz Novog Sada.\nU nedelju u 13 i u 17 časova biće održana posebna stručna tumačenja kroz stalnu postavku na temu Ulice i lica Novog Sada.\nPored ovog programa, povodom obeležavanja Dana Grada Noovg Sada od utorka, 2. februara, u Sobi za prepuštanje Galerije Matice srpske biće postavljeno novo umetničko delo.\nSvoj dan Novi Sad obeležava 1. februara od 1748. godine kada je proglašen slobodnim kraljevskim gradom. Carica Marija Terezija tada je potpisala “Povelju slobodnog kraljevskog grada” kojom je Novi Sad stekao autonomiju visokog stepena u okviru tadašnje Habsburške monarhije.\nCarskim potpisom ispod Povelje, dotadašnje naselje Petrovaradinski šanac izuzeto je iz nadležnosti državnih vojnih i civilnih županijskih vlasti i steklo status Grada, grb, pravo na samoupravu kroz Magistrat sačinjen od dvanaestorice “domaćih” građana i građanki, pravo da donese gradski Statut i ubire porez i novo ime.\nTe godine u carskoj povelji nazvan je “Neoplanta”, sa pravom da se ovaj naziv sa latinskog prevede na sve jezike, pa je na srpski taj naziv prevedeno kao “Novi sad”.\nDan Grada Novog Sada\nPrethodni tekstIzložba o Jovanu Soldatoviću\nSledeći tekstKonkurs “Evropa i ja” do 15. februara


Čačani nizom sportskih aktivnosti nastavljaju prikupljanje sredstava za Ninino lečenje - PressLider.rs\nČačani nizom sportskih aktivnosti nastavljaju prikupljanje sredstava za Ninino lečenje\n22. juna 2021. 22. juna 2021. Duško Radišič\t0 Comments Nina Perišić\nGrupa mladih Čačana predvođena Stefanom Sparićem i Jovanom Mijailovićem je pokrenula akciju organizovanja humanitarnog turnira u malom fudbalu. Кao i obično u Sportskom centru Mladost su naišli na maksimalno razumevanje i pomoć u organizaciji ovog sportskog događaja koji će imati humanitarni karakter. Sva sredstva koja će biti prikupljena na turniru biće usmerena za lečenje naše mlade sugrađanke Nine Perišić.\nPlanirano je da turnir startuje u nedelju 27.juna u 19 časova. Prijave za učešće se mogu predati do subote 26.juna, kada će se obaviti i žreb. Turnir je inače otvorenog tipa tako da se mogu prijavljivati igrači svih uzrasta. Кotizacija po ekipi koje će brojati 4+1 igrača je 3000 dinara i sav prihod će biti uplaćen za lečenje Nine. Svi posetioci turnira koji će verujemo trajati nekoliko dana će biti u prilici da svoju humanost iskažu kroz dobrovoljne priloge koje će stavljati u humanitarne kutije, kao i da učestvuju u licitaciji potpisanog dresa košarkaške reprezentacije Srbije koji će biti poslednjeg dana turnira.\nU petak od 19 časova na atletskoj stazi u Čačku će u organizacij „Čačak trči“ i trka „Dva vrha Čačka“ biti održan zajednički trening i humanitarno trkačko druženje.\nHajde da još jednom pokažemo humanost na delu i to ovoga puta za Ninino lepše detinjstvo, jer “naše malo nekome znači mnogo”!\nTakođe vas pozivamo da pomoć Nini možete učiniti i slanjem SMS poruke na broj 3030, sa tekstom 1011.\nKontakt za turnir u malom fudbalu: 066 8002 004 Jovan.\nKontakt za atletsku stazu i trkačko druženje +381 65 5065 064\n← Srpski vozači nakon duže pauze uspešno nastupili na Otvorenom prvenstvu Hrvatske\nU sredu i četvrtak noćno kupanje na Gradskom bazenu →


sreda, 26. mart 2014.\nPovodom inicijative Praxisa za ocenu zakonitosti tačke 8, odeljka 2.1 Uredbe o sadržini, obrascu i načinu podnošenja jedinstvene prijave na obavezno socijalno osiguranje, jedinstvenim metodološkim principima i jedinstvenom kodeksu šifara za unos podataka u jedinstvenu bazu Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja (stupila na snagu u januaru 2013. godine), Ustavni sud je doneo rešenje kojim se postupak obustavlja.\nPomenuta Uredba je predviđala da lica romske nacionalnosti prilikom prijave na zdravstveno osiguranje kao dokaz moraju da prilože i prijavu boravka, a što je u suprotnosti sa članom 22 stav 1 Zakona o zdravstvenom osiguranju. U toku trajanja postupka pred Ustavnim sudom sporna Uredba je izmenjena, i to tako što se umesto prijave boravka sada kao dokaz zahteva prijava prebivališta na adresi centra za socijalni rad, shodno odredbama važećeg Zakona o prebivalištu i boravištu građana, očigledno ponovo postavljajući uslove koji su u suprotnosti sa Zakonom. Međutim, Ustavni sud je postupak obustavio smatrajući da je takvom izmenom Uredba postala usaglašena sa Zakonom o zdravstvenom osiguranju.\nNažalost, takvom odlukom Ustavni sud je u potpunosti zanemario suštinu problema, a to je da je član 22 stav 1 Zakona o zdravstvenom osiguranju upravo namenjen onim licima romske nacionalnosti koji ni na koji način ne mogu da prijave prebivalište. Takvim rešenjem navedena lica su i dalje onemogućena da ostvare pravo na zdravstveno osiguranje, a sporna Uredba je još uvek u suprotnosti sa Zakonom, jer odredbe Zakona o zdravstvenom osiguranju ni na koji način ne uslovljavaju pristup pravu na zdravstveno osiguranje toj kategoriji lica prijavom prebivališta.\nZa više informacija videti saopštenje: Ustavni sud obustavio postupak ocene zakonitosti uredbe Republičkog fonds za zdravstveno osiguranje\nPročitano 11849 puta


siromaštvo : Južne vesti\nMeđunarodni dan borbe protiv siromaštva obeležava se danas, 17. oktobra, a Srbija ga, kako navode iz nevladine organizacije "Inicijativa A11", dočekuje sa sve većim brojem realno siromašnih građana i sve češćim odbijanjem zahteva građana za dobijanje pomoći. Ističu da država ne ide u susret socijalno ugroženima, pa su zato i pokrenulikampanju "Neprijatelj je siromaštvo a ne siromašni" kroz koju javno postavljaju pitanje – da li se država bori protiv siromaštva ili protiv siromašnih?\nSiromašni u Srbiji i Severnoj Makedoniji u vreme pandemije - zdravi ili nevidljivi za sistem\n11:00, 12. 12. 2020.\nU Srbiji petina, a u Severnoj Makedoniji skoro 17 odsto građana živi u siromaštvu, a pred svima je već 10 meseci novi trošak - nabavka maski i dezinfekcija. O tome kako se u novoj situaciji snalaze oni koji žive na ulici ili za život zarađuju na pijačnoj tezgi i sakupljajući sekundarne sirovine, pišu novinari Južnih vesti i televizije 360 stepeni.\nBogati bogatiji, siromašni još siromašniji - posledica pandemijske krize\n14:30, 17. 10. 2020.\nViše od četvrtine stanovnika Srbije tokom prošle godine živelo je u riziku od siromaštva, pokazuju podaci Republičkog zavoda za statistiku. Aktuelna pandemija će, predviđaju sociolozi, dodatno pokvariti ovu statistiku, pošto su mnogi izgubili posao, što ih je smestilo u rizičnu grupu i povećalo šansu da postanu siromašni. Nasuprot tome, bogati su još bogatiji.\nFondacija "Divac" prikuplja donacije za porodice u prokupačkom selu\n10:02, 22. 12. 2019.\nU planinskom selu Tovrljane i obližnjim prokupačkim mestima živi 75 porodica, neke i u jako teškim uslovima. Zato Fondacija "Ana i Vlade Divac" poziva one koji mogu da doniraju i pomognu da paketi namirnica stignu u ovaj siromašni kraj do Božića i ulepšaju im praznike.\nU Nišu na ivici bede nekoliko hiljada porodica\n14:53, 17. 10. 2019.\nViše od 5.000 niških porodica zavisi od socijalne pomoći, podatak je kojim najveći grad na jugu Srbije dočekuje Svetski dan siromaštva. Ipak, gradska većnica Tijana Đorđević Ilić kaže da, iako je i dalje veliki, broj siromašnih u Nišu poslednjih godina drastično opada.\nVoždova - Ulica "second hand" prodavnica\n08:54, 30. 3. 2019.\nVoždova, ulica čijim su trotoarima nekada koračali Stevan Sremac, Stanislav Binički, Branko Miljković, ulica u kojoj je nastala Prva niška gimnazija “Stevan Sremac” i jedna od tri najstarije osnovne škole "Vožd Karađorđe", kao i nadaleko cenjeno Narodno pozorište i danas ima značajne institucije, ali i najviše prodavnica polovne odeće.\n"Dodela državnog novca bez kriterijuma i kontrole"\n13:58, 15. 12. 2015.\nZa to što ne postoji politika osmišljenog regionalnog razvoja i što u zemlji, pogotovo na jugu, ima nerazvijenih područja, odgovorna je prvo državna vlast, a zatim i lokalna vlast, smatra redovni profesor Ekonomskog fakulteta u Nišu Boban Stojanović.\nDečaci pronašli skupoceni telefon i vratili ga vlasnici\n22:44, 18. 11. 2015.\nDvojica siromašnih dečaka koji prodaju brojanice na ulicama Leskovca kako bi pomogli roditeljima da prehrane njih i još petoro braće, pronašli su izgubljeni skupoceni mobilni telefon i vratili ga vlasnici.\nĐorđević: Male opštine bez pomoći države\n14:00, 13. 3. 2015.\nNijedna vlada poslednjih godina nije ni odgovorila na predloge predstavnika siromašnih opština sa juga da se uvedu poreske i kamatne olakšice za investitore kako bi ova mesta opstala, kaže predsednik Opštine Gadžin Han Saša Đorđević.\nNeverovatno niske cene pokazatelj siromaštva\n09:05, 25. 8. 2014.\nDati 38,5 dinara za pljeskavicu od 100 grama za stanovnike razvijenih opština možda bi bilo beznačajno, dok je za žitelje Bele Palanke, koja spada u jednu od najsiromašnijih, i ovo udar na budžet.\nI zimu provodi živeći u grobu\n09:00, 10. 2. 2014.\nBratislav Stojanović preko 20 godina živi bez stalnog krova nad glavom, a poslednjih 16 godina provodi na Starom groblju u Nišu.\nJednokratna pomoć najsiromašnijima\n09:02, 14. 11. 2013.\nIz budžeta Vranja za oko 500 najsiromašnijih porodica sa teritorije grada za kupovinu ogreva i zimnice biće izdvojeno oko 2,5 miliona dinara.\nHumanitarna akcija u centru Vranja\n16:16, 8. 11. 2013.\nVranjski bajkeri i Crveni krst u subotu prepodne održaće akciju u centru Vranja za kupovinu kuće Stamenkovićima iz zabačenog sela Bučju Dol koji, sa troje male dece, žive u teškom siromaštvu.


Američko proljeće: 100.000 žrtava korone, rasni nemiri, 40 miliona nezaposlenih – Kakanj-X\nSjedinjene Američke Države su za samo tri meseca, od marta do maja, okrenule geopolitiku svijeta, sa nesagledivim posljedicama koje trenutno ni najhrabriji analitičari nisu spremni da prognoziraju.\nČini se da se SAD nalaze na prekretnici, piše “Gardijan”. Nemiri koji su zahvatili zemlju mogu biti kraj za predsednika Donalda Trampa (Trump), a mogu i drastično da povećaju njegovu moć.\nOvo su tri udarna talasa krize koja je pogodila Ameriku snagom atomske bombe.\n100.000 žrtava korone\nBilans razorne pandemije koronavirusa u Americi je zastrašujuć. Otkako je u februaru registriran prvi smrtni slučaj i zemlji, od korone je umrlo više od 106.000 ljudi, što prosečno iznosi oko 900 umrlih dnevno. Skoro 80 posto svih smrtnih slučajeva dogodilo se među populacijom starijih od 65 godina.\nPrema statistici, Amerika prednjači u svijetu po broju pozitivnih slučajeva, kao i po broju preminulih, koji je skoro tri puta veći nego u Velikoj Britaniji, koja je po tome na drugom mjestu, sa oko 39.000 umrlih.\nBroj preminulih od koronavirusa premašio je ukupan broj Amerikanaca koji su poginuli u ratovima u Vijetnamu (više od 58.000), Južnoj Koreji (gotovo 37.000), Iraku (4.431) i Afganistanu (2.445).\nBroj žrtava je i oko 35 puta veći od broja nastradalih u terorističnom napadu 11. septembra 2001. godine, kolektivnoj traumi od koje se Amerikanci ni danas nisu oporavili.\n40 miliona nezaposlenih


U TK-u vode Imamović, Omerović, Kamenjaković, Dervišagić, Helić • fejm.ba\nU TK-u vode Imamović, Omerović, Kamenjaković, Dervišagić, Helić\nNa području Tuzlanskog kantona, u gradu Tuzli u utrci za gradonačelnika vodi Jasmin Imamović (SDP) sa osvojenih 52,64 posto glasova.\nU Srebreniku za utrci za gradonačelnika vodi Nihad Omerović (nezavisni kandidat) sa osvojenih 50,99 posto glasova, u Živinicama Samir Kamenjaković (SDA) sa osvojenih 74,71 posto glasova, u Gradačcu Edis Dervišagić (“Zajedno za Gradačac”-SDP BiH, RDS Gradačac, NIP) sa osvojenih 46,95 posto glasova, a u Gračanici za gradonačelnika vodi Nusret Helić (SDP) sa osvojenih 52,08 posto glasova.\nTo su jutrošnji novi preliminarni, nezvanični i nepotpuni rezultati Lokalnih izbora u BiH za TK koje objavila Centralna izborna komisija Bosne i Hercegovine (CIKBiH).\nU općini Lukavac za načelnika vodi Edin Delić (Zajedno i odlučno SDBiH-DF) sa osvojenih 64,72 posto glasova, u općini Banovići Bego Gutić (SDA) sa osvojenih 49,73 posto glasova, u općini Kalesija Sead Džafić (Nezavisna bosanskohercegovačka lista) sa osvojenih 37,37 posto glasova, a u općini Kladanj za načelnika vodi Jusuf Čavkunović (PDA) sa osvojenih 32,64 posto glasova.\nU utrci za načelnika općine Čelić vodi Admir Hrustanović (Stranka za BiH) sa osvojenih 59,19 posto glasova. U općini Doboj-Istok za načelnika vodi Kemal Bratić (SDA) sa osvojenih 51,21 posto glasova, a u općini Sapna za načelnika vodi Zudin Mahmutović (PDA) sa osvojenih 61,30 posto glasova.\nU općini Teočak načelnik će biti Tajib Muminović (SDA) koji je osvojio 100 posto glasova.\nPovezane vijesti:Dervišagić, Helić, Imamović, izbori 2020, Izdvojeno, Kamenjaković, Omerović


Budućnost letenja: Avionsko krilo koje menja oblike | PC Press\nBudućnost letenja: Avionsko krilo koje menja oblike\n2. april 2019. Milan Živanović\nKod do sada poznatih modela aviona određeni delovi na krilima menjaju položaj u zavisnosti od etape leta, pa su drugačiji tom poletanja u odnosu na položaje tokom sletanja, ali su krila uprkos tome prilično rigidna. NASA i MIT planiraju da to promene, te na scenu dovedu krila koja će biti u stanju da menjaju celokupan oblik.\nU nedavno objavljenom naučnom radu eksperti koji učestvuju u projektu su objasnili na koji način planiraju da promene izgled avionskog krila. Nova struktura uključuje laki rešetkasti okvir, koji je sastavljen od hiljada trouglastih delova koji služe kao podupirači prekriveni tankim slojem polimera. Budući da novi materijal ima manju gustinu, krila su neuporedivo lakša, dok pažljivo pozicionirani podupirači omogućavaju menjanje oblika u odnosu na promene u okruženju. Nova tehnologija bi mogla da letenje učini efikasnijim, ali i da dovede do značajnih ušteda energije.\nKoncept nije u potpunosti nov, te se još pre nekoliko godina govorilo o izlivanju odvojenih delova avionskog krila. Krila koja menjaju oblik, te su neuporedivo lakša od tradicionalnih mogla bi da utiču i na oblik samih letelica, pa bi u budućnosti moglo da se ode dalje od tradicionalnih „tubastih“ aviona. Ideja o krilima koja menjaju oblik na velikim visinama zvuči zastrašujuće, ali kreatori ističu da će sistem funkcionisati potpuno prirodno, a i momenat u kojem će se koncept sprovesti u delo je još uvek daleko, tako da još nije vreme za brigu.\nPročitajte i: Solarna jedra za plovidbu kroz kosmos\nTagovi: MIT, NASA\n← Atlantic Grupa nastavlja sa deinvestiranjem, prodala Genuportu deo poslovanja\nIstraživači prevarili Tesla Autopilot da skrene u pogrešnu traku →


Rusija: SAD stvaraju sive zone u Siriji - Sputnjik Srbija\n15:36 18 Januar 2019\n18:12 16.05.2018 (osveženo 19:20 16.05.2018) Preuzmite kraći link\n„Pre nego što optužite Rusiju ili Iran, recite na osnovu čega su američke snage prisutne u Siriji i koji je njihov pravi cilj? Teritorije pod vašom kontrolom pretvorile su se u sive zone u kojima se slobodno osećaju različiti ekstremisti“, rekao je diplomata.\n„Ne vodi se nikakva istraga o njima, a vi ne objavljujete ni zemlje porekla terorista. Zabrinuti smo da će se desiti reinkarnacija DAEŠ-a u ovim oblastima nakon što ih SAD napuste. A oni će morati da ih napuste pre ili kasnije“, istakao je Poljanski.\nPortparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova je 16. maja na redovnom brifingu takođe rekla da Rusija vidi rizike od oživljavanja DAEŠ-a u oblasti reke Eufrat u Siriji, uz znanje Sjedinjenih Američkih Država. Zaharova je navela da je Moskva primetila da SAD prećutkuju šta se desilo sa nekoliko hiljada terorista koje je uhvatila koalicija na čelu sa SAD i kurdske sirijske demokratske snage.\nSavet bezbednosti UN, Dmitrij Poljanski, Rusija, Sirija


arheološko nalazište : Južne vesti\nU subotu arheološki dan na Hisaru, izložba pronađenih predmeta i etno koncert\n08:48, 9. 9. 2021.\nRanovizantijski novac iz vremena cara Justinijana, kopče nakita iz 6. veka, germansko koplje sa zlatnom aplikacijom iz druge polovine 5.veka, vizantijski krst, kresiva, noževi, grnčarija i ostali predmeti koji su pronađeni tokom ove godine u okviru arheoloških iskopavanja na brdu Hisar, građani Prokuplja moći će da vide u subotu kada se organizuje mini izložba kao kraj ovogodišnjih iskopavanja. Celodnevna manifestacija se zove " U slavu grada svetog Prokopija", a počinje u 15 sati.\nRadovi na arheološkom nalazištu u centru Bele Palanke bez dozvole Zavoda\n16:45, 10. 7. 2021.\nDa će na prostoru zaštićenog nalazišta Remizijana izniknuti privatni objekat koji se, kako Južne vesti saznaju, gradi bez dozvole nadležnog Zavoda za zaštitu spomenika, javljaju čitaoci koji su zabrinuti da će do ponedeljka, kada nadležne službe rade i mogu da reaguju, šteta već biti naneta.\nIstraživači kod pirotskog sela Krupac pronašli tragove antičkog naselja\n10:45, 2. 7. 2021.\nTragovi drevnih Rimljana pronađeni su na više lokacija u pirotskom selu Krupac, pa istraživači veruju da je na tom području nekada postojala naseobina. Stručnjaci Zavoda za zaštitu spomenika izradili su ”Studiju zaštite sela Krupac kod Pirota” koja bi trebalo da postane osnova za razvoj i pokretanje mnogih drugih aktivnosti u tom najvećem selu na teritoriji Pirota.\nI ovog leta nalazište Medijana zatvoreno za posetioce - novi rok za završetak radova kraj godine\n17:27, 26. 6. 2021.\nIako su u februaru iz gradske vlasti najavljivali da će do kraja juna arheološko nalazište "Medijana" biti otvoreno ponovo za posetioce, i posle pauze duge tri i po godine, premijerka Srbije Ana Brnabić najavila je danas da će ono biti otvoreno do kraja ove godine.\nPrva arheološka iskopavanja vinčanskog lokaliteta u Aleksinačkoj kotlini\n09:33, 27. 5. 2021.\nNa kasnoneolitskom lokalitetu Srednje polje u Bradarcu kraj Aleksinca počela su arheološka iskopavanja, a prema procenama stručnjaka u pitanju je naselje koje su izgradili Vinčani. Inače, kako kažu u aleksinačkom Zavičajnom muzeju, ovo su prva arheološka iskopavanja u Aleksincu posle 70 godina.\nKo su rekorderi u probijanju rokova na jugu - radovi kasne od 5 meseci do 3 godine\n10:05, 14. 5. 2021.\nGodinu i po nakon početka radova i sa rokom za završetak koji je probijen za 15 meseci, gradski park u Vranju biće svečano otvoren u subotu, a iz Grada najavljuju dolazak ministarke trgovine, turizma i telekomunikacija. Ovaj park samo je jedno od gradilišta na jugu na kojima radove nikako da završe u roku, gde se rokovi stalno pomeraju, pa na svečano otvaranje još čekaju i niški i leskovački centralni trgovi, Tvrđavski most, arheološko nalazište Medijana, a u Prokuplju čekaju svečano useljenje u stanove za izbegle.\nRimski vodovod iz antičkog Naisusa pronađen na gradilištima u Panteleju [foto]\n12:58, 14. 12. 2020.\nPotpuno nova trasa rimskog vodovoda, koja datira iz perioda između 3. i 5. veka i bila je jedna od glavnih za vodosnabdevanje Konstantinovog grada Naisusa, pronađena je na dva gradilišta u Nišu, kaže arheolog Aleksandar Aleksić. Izgradnja stanova biće nastavljena, ali tako da ne ugrozi značajno arheološko nasleđe, a ova otkrića unaprediće stručna i naučna saznanja o životu antičkog Niša.\nArheolozi istražuju dva gradilišta u Nišu gde su pronađeni ostaci, gradnja stopirana\n13:50, 26. 11. 2020.\nUmesto izgradnje stanova na Bulevaru Svetog Pantelejmona u Nišu na dve lokacije u toku su arheološka istraživanja gradilišta na kojima su pronađeni arheološki ostaci, potvrđuje direktorka Zavoda za zaštitu spomenika. Trebalo bi da istraživanja traju oko mesec dana, nakon čega će biti poznato kako će izgradnja biti nastavljena.\nNastavljena istraživanja na paleontološkom nalazištu Prebreza kod Blaca, rezultati za mesec dana\n09:45, 6. 11. 2020.\nNa još nedovoljno istraženom lokalitetu u Prebrezi kod Blaca, stručnjaci Prirodnjačkog muzeja u Beogradu u sklopu planiranih aktivnosti radili su istraživanje zemljišta, a rezultati će biti poznati za oko mesec dana. Reč je o paleontološkom nalazištu gde su do sada već pronađeni fosilni ostaci koji ukazuju da su pre više od deset miliona godina na ovom prostoru živeli mamuti, antilope, hijene, žirafe.\nKod Prokuplja pronađeni ostaci psa stari najmanje 6.500 godina, otkriće objavljeno i u magazinu "Science"\n08:14, 5. 11. 2020.\nPre najmanje 15.000 godina vukovi su postali psi, utvrdili su naučnici, ali je njihovo pripitomljavanje i dalje jedna od najvećih enigmi iz ove oblasti. U toku je najsveobuhvatnije istraživanje o drevnim psima, objavljeno nedavno u naučnom magazinu Science, a u njemu je svoje mesto našla i keruša pronađena na neolitskom nalazištu Pločnik kod Prokuplja. Njeni ostaci su tu bili najmanje 6.500 godina, pa su najstarije kosti psa ikada pronađene u Srbiji.\n13:33, 22. 10. 2020.\nŠef gradilišta koje se nalazi nekoliko desetina metara od onog na kome su prošle nedelje već pronađeni ostaci vizantijskog objekta, prijavio je da su pronašli nešto za šta se sumnja da su arheološki ostaci. U Zavodu za zaštitu spomenika kažu da njihov arheolog ispituje da li je i ovde reč o arheološkim ostacima ili ne.\nArheološko nalaziše kod gradilišta nije prekinulo radove, investitor nudi pomoć\n16:25, 19. 10. 2020.\nGradilište u Nišu na kome su prema prvim procenama arheologa pronađeni delovi vizantijskog objekta nije zatvoreno, a šef gradilišta Radomir Milošević kaže da nema ni potrebe, jer su ostaci van objekta. Takođe tvrdi da će dozvoliti arheološka istraživanja i da je investitor arheolozima ponudio pomoć.\nNova arheološka otkrića u Beloj Palanci - grobnica kakva nije otkrivena u Srbiji do sada\n15:50, 4. 9. 2020.\nRanohrišćanska grobnica iz 4. veka, specifična po načinu sahrane kakav do sada nije zabeležen na nalazištima u Srbiji, pronađena je u Beloj Palanci. Na istoj lokaciji tokom 3 godine ukupno je otkriveno 29 grobnica, ove godine 13, a iskopavanja će se nastaviti i naredne godine.\nStručnjaci do kraja godine nastavljaju istraživanja na paleontološkom lokalitetu Prebreza\n12:54, 24. 7. 2020.\nUkoliko se situacija sa pandemijom stabilizuje, do kraja godine stručnjaci Prirodnjačkog muzeja iz Beograda nastaviće istraživanja na paleontološkom nalazištu Prebreza kod Blaca. Na ovom još nedovoljno istraženom lokalitetu pronađeni su fosilni ostaci koji ukazuju da su pre više od deset miliona godina tu živeli mamuti, antilope, žirafe i druge životinje.\nVirtuelna šetnja istorijskim lokalitetima sa juga Srbije\n11:42, 31. 3. 2020.\nSkobaljić grad kraj Leskovca, Hisar kod Prokuplja, Ivan kula kod Kuršumlije, Koprijan kod Malošišta i Latinska crkva kod Niša, samo su neki od lokaliteta koji se mogu i virtuelno posetiti. S obzirom na to da je vanredno stanje zbog virusa korona, iz leskovačke Turističke organizacije građane pozivaju da ostanu kod kuće, ali da na internet platformi prošetaju ovim lokalitetima.\nPirotski muzej digitalizovao i konzervirao arheološke nalaze iz prošlog veka\n16:10, 24. 12. 2019.\nKonzervacijom pokretnih nalaza i izradom dokumenata o nalazištu, završen je rad na lokalitetu antičkog Pirota na južnoj strani brda Sarlah, a kako kažu u Muzeju Ponišavlja , izvršena je i potpuna digitalizacija predmeta, kao i izrada određenih delova u digitalnim formatima. Nalazište je otkriveno pre više od 30 godina prilikom izgradnje petlje.\nKrenulo "oživljavanje" antičkog utvrđenja blizu centra Pirota\n10:09, 3. 10. 2019.\nČišćenjem terena od vegetacije kako bi se uzeli arhitektonski podaci za izradu projekta, arheolozi pirotskog Muzeja Ponišavlja krenuli su u "oživljavanje" antičkog utvrđenja Tures na brdu Sarlah iznad Pirota.\nOstaci iz 6. veka pre nove ere pronađeni kod Lebana\n10:06, 23. 9. 2019.\nVeliki broj alatki, keramike, delova figura, ali i mogući ostaci peći, pronađeni su na arheološkom nalazištu Svinjarička čuka kod Lebana. Neki od ostataka datiraju još iz 6. veka pre nove ere, kažu istraživači, a neki od njih pokazaju da su ljudi konstantno naseljavali ovaj predeo.\nGrobnica iz 4. veka pod zaštitom države - pod ključem i poput smetlišta\n14:12, 19. 8. 2019.\nIako je pre mnogo godina iznad nje izgrađena kućica koja je trebalo da je zaštiti, a rađena je i konzervacija freski koje su pronađene u njoj, ranovizantijska grobnica u dvorištu Engleskog doma u Nišu više liči na smetlište nego na kulturno dobro od izuzetnog značaja koje je pod zaštitom države. Turistički vodič Nenad Rokvić svedoči o tome da turisti i istraživači dolaze u Niš upravo zbog ovakvih nalazišta.


Faktor | Studentski parlament UNSA organizirao akciju čišćenja mezarja u Potočarima\nObjavljeno: 11.07.2020. u 18:08\nNekoliko desetina studenata Univerziteta u Sarajevu u organizaciji Studentskog parlamenta Univerziteta u Sarajevu prisustvovalo je komemoraciji i dženazi žrtvama genocida u Srebrenici, nakon čega su organizovali tradicionalnu akciju čišćenja mezarja.\nStudentski parlament godinama organizira posjete Memorijalnom centru u Potočarima, a i ove godine su došli u velikom broju, uprkos smanjenom broju pristunih s obzirom na pandemiju koronavirusa.\nStudenti najvećeg univerziteta u Bosni i Hercegovini poručuju da nikada neće dozvoliti zaborav genocida u Srebrenici i u drugim dijelovima države te naglašavaju da će u budućnosti svojim znanjem i trudom učiniti sve kako se genocid i agresija više nikada ne bi ponovili.\nNa putu su obišli i nanu Fatu Orlović, koja je simbol borbe za pravdu povratnika u manji bosanskohercegovački entitet. Pored Memorijalnog centra u Potočarima, obišli su i memorijalne centre Veljaci (Bratunac) i Rakitno (Vlasenica), saopćeno je iz Studenstkog parlamenta.\nUNSAstudentiPotočarimezarjeSrebrenicagenocidgenocid u Srebrenici


U Turskoj uhapšena teroristkinja sa plave poternice | TRT Srpski\nU Turskoj uhapšena t...\nU Turskoj uhapšena teroristkinja sa plave poternice\nUhapšene osobe pokušale su iz Sirije ilegalnim putem ući u Tursku.\nU Turskoj su uhapšene tri osobe poreklom sa Novog Zelanda, među kojima je i tražena teroristkinja ISIS-a, saopšteno je iz Ministarstva odbrane Republike Turske.\n”Pripadnici granične službe u distriktu Reyhanli, u provinciji Hatay, uhapsili su tri osobe, državljane Novog Zelanda, koje su pokušale ilegalnim putem iz Sirije ući u našu zemlju. Među njima je i 26-godišnja teroristkinja ISIS-a S. A., za kojom je raspisana plava poternica”, navodi se u saopštenju objavljenom na društvenoj mreži.\nTagovi: #borba protiv terora , #teror , #teroristkinja , #plava poternica , #hapšenje , #turska\nU saopštenju na web-stranici Komande obalske straže Turske navedeno je kako je brod obalne straže, koji je patrolirao vodama nedaleko od Cesmea, u Izmiru, primetio da je ilegalni migrantski brod na grčkoj strani gurnut natrag u turske teritorijalne vode.


NIS predstavio dostignuća programa „Zajednici zajedno“ | NIS\nNIS > Presscentar > Vesti > NIS predstavio dostignuća programa „Zajednici zajedno“\nU poslovnom centru NIS-a u Novom Sadu danas su predstavljeni rezultati saradnje NIS-a i lokalnih zajednica iz cele Srbije, sa kojima kompanija već devet godina razvija saradnju kroz program „Zajednici zajedno“.\nSvečanosti su prisustvovali Kiril Tjurdenjev, generalni direktor kompanije NIS, Đorđe Milićević, potpredsednik Pokrajinske vlade, gradonačelnici i predsednici 11 opština i gradova u kojima NIS obavlja delatnost: Beograd, Novi Sad, Čačak, Niš, Pančevo, Zrenjanin, Kikinda, Kanjiža, Srbobran, Žitište i Novi Bečej, kao i nosioci i korisnici projekata koji su realizovani u prethodnom periodu.\nPrilikom svečanog događaja, Kiril Tjurdenjev, generalni direktor kompanije NIS je izjavio: „Uspešno poslovanje svake kompanije meri se brojkama, ali je njena prava vrednost u onome što ostaje, što je uloženo u budućnost i zajednicu u kojoj radimo i živimo. Već 9 godina NIS nije samo veliki poslovni sistem koji proizvodi i prodaje, već i dobar korporativni građanin, bliski komšija i prijatelj koji doprinosi razvoju 11 opština i gradova u Srbiji. Sa velikim ponosom gledamo kako nekadašnje ideje i projekti postaju realni, bolji deo života u mestima sa kojima sarađujemo.“\nĐorđe Milićević, zamenik predsednika Pokrajinske Vlade je izjavio: „Od velikih se uvek očekuje najviše, i kada se to izgovori mislim da je NIS danas jedna od najuspešnijih kompanija i najveći budžetski davalac u Srbiji. Postoji međutim i druga strana, a to je društvena odgovornost velikih kompanija, ja bih je nazvao ljudska strana i nju NIS u kontinuitetu pokazuje. Kroz program „Zajednici zajedno“ koji NIS od 2009. godine sprovodi svake godine, na teritoriji AP Vojvodine podržano je 758 projekata i uloženo više od 735 miliona dinara u razvoj kulture, nauke, obrazovanja, ekologije, javnog zdravlja, socijalne zaštite i sporta. Ovi podaci nedvosmisleno govore o tome da NIS kao kompanija sve to vreme nije brinula samo o sebi, o svom tržištu, pozicioniranju i profitu, već je brinula i o sredinama u kojima deluje. Zajedno sa tim lokalnim samoupravama ne štedeći novac, trudila se da pomogne rešavanju problema građana u tim lokalnim zajednicama. Pokrajinska Vlada će uvek učestovati i biti partner u aktivnostima koje imaju karakteristiku društveno odgovornog delovanja, i podržavaće one akcije koje imaju za cilj brigu o lokalnoj zajednici i njihovim žiteljima.“, naglasio je Milićević.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević je izjavio da ovaj događaj pokazuje da kraj jedne godine za kompaniju NIS ne znači samo sumiranje korporativnih rezultata, već i doprinosa razvoju i Novog Sada, ali i brojnih drugih gradova i lokalnih samouprava širom Srbije. „Vaš uspeh gospodine Tjurdenjev je i uspeh svih nas, vi ulažete kapital u unapređenje života svih građana, vi ulažete u opšti razvoj naše države. Sinergija, strateška saradnja, kako god nazvali naš odnos, najvažnije je da on donosi rezultate koji su često odmah vidljivi, da donose napredak naših krajeva u oblasti kulture, sporta, nauke, zaštite životne sredine, socijalne zaštite. Zato sam uveren da će naša saradnja svake godine donositi sve bolje rezultate.“, izjavio je gradonačelnik Novog Sada.\nDarko Bulatović, gradonačelnik Niša naveo je da je značaj programa „Zajednici zajedno“ pre svega u najvišem stepenu društvene odgovornosti koju NIS pokazuje.“ Osam godina zajedničkog rada, 67 projekata, preko 70 miliona dinara za oblast obrazovanja, kulture, socijalne zaštite, podrške i pomoći deci, mladima, bolesnima je nešto što smo radili zajedno i na čemu smo vam neizmerno zahvalni. Vrednost je i u tome što ovaj zajednički posao radite i radimo otvoreno i javno. Ali najveća vrednost je što ga radimo zajedno. I na tome sam i lično zahvalan i prenosim pozdrave svih građana Niša.“, naveo je gradonačelnik Niša.\nAndrija Mladenović, zamenik gradonačelnika Beograda\nAndreja Mladenović, zamenik gradonačelnika Beograda je izjavio: „Hvala kompaniji NIS kao društveno odgovornoj kompaniji koja je prepoznala značaj ulaganja u zajednicu u kojoj radi. Ovaj projekat je nešto što daje dobar primer svim kompanijama u Srbiji kako mogu da ulaganjem u društvo u kome rade i žive njihovi zaposleni, da doprinesu boljem kvalitetu života svih.“


Beral: Evroligin cilj je da klubovi napuste domaća prvenstva - SPORTSKI ŽURNAL\nPrvi čovek francuske lige (LNB) žestoko kritikovao EKA i Evroligu\nFOTO: printscreen BasketEurope\nBožidar Maljković doveo je pre četvrt veka Limož do evropske krune. Godinama kasnije značajna mesta na košarkaškoj mapi Evrope bili su Po i Vilerban...\nDa nije Monaka koji je ostavljao dublji trag u FIBA Ligi šampiona, za francusku klupsku košarku bismo čuli samo zahvaljujući Zvezdanu Mitroviću, Saši Obradoviću, Savi Vučeviću, Goranu Radonjiću, Nedeljku Ašćeriću... Klubova na najznačanijoj evropskoj sceni nema, zato što su u Francuskoj budžeti racionalni, poreske dažbine drugačije, što trku čini neravnopravnom. Zato i dolazi do disbalansa - reprezentacija je u svetskom vrhu, a klubovi u evropskom proseku.\nZbog najnovije opasnosti po domaće lige o kojoj je nedavno govorio i Antonio Martin, njegov „komšija” iz ACB lige, oglasio se i Alan Beral, prvi čovek LNB-a, šampionata Francuske. Sam naslov intervjua za sajt „BasketEurop” - Evroliga je destruktivna, bio je više nego intrigantan.\n- Više nemamo posla sa evropskim kupovima, koji su do sada bili iznad nacionalnih liga u kojima su igrali klubovi sa najboljim rezultatima u državnim prvenstvima. Evroliga je sada evropska liga. EKA želi da sad postane nova liga i istinski protivnik domaćih takmičenja. Fudbalski klubovi i lige su u pravu što su se glasno usprotivili i što se plaše. Jer, Evroliga sad potvrđuje što smo već neko vreme govorili: njen cilj je da klubovi koji interesuju EKA napuste nacionalne lige, kako bi kreirali njihovu ligu – počeo je priču Beral.\nPrvi čovek francuskog šampionata objašnjava zašto je Evroligi bitno da ima stalne učesnike.\n- Da bi liga bila ekonomski održiva, ona mora da ima određeni broj timova i utakmica koji su konstanta. I naravno da je zbog toga Evroliga postala protivnik nacionalnim ligama, jer su jednog dana, morali su da napadnu domaća takmičenja. To se upravo dešava, jer joj je potreban novac, bilo da je reč o TV pravima ili sponzorstvu, što će isisati prihode nacionalnih liga.\nTakav primer imamo na regionalnom nivou, jer su lige Srbije, Hrvatske, Slovenije i BiH, postale gotovo nezanimljive sponzorima zbog ABA lige.\n- Iz istorijskih i tradicionalnih razloga, sportski klubovi u Evropi ne mogu da žive bez domaćih takmičenja. Navijači su vezani za određenu vrstu rivaliteta, derbija, utakmica, titula u prvenstvu. A to Evropska liga ne može da ponudi. Odgovor Evrolige koji sad nudi je da nacionalne lige treba da smanje broj timova na deset ili čak osam. Da igraju manje utakmica, dok se Evroliga povećava i sledeće sezone će imati 18 timova.\nBeral odluku Evrolige vezan za kalendar u sezoni 2018/19 vidi kao dokaz da je postala protivnik domaćim šampionatima.\n- Evroliga je to uradila namerno. Samo su odlučili da postave plej-of kada se igraju doigravanja u nacionalnim šampionatima. Kad smo imali sastanak sa njima, zamolili smo ih da počnu malo ranije da se kalendari ne bi podudarali. Rekli su nam da će dati sve od sebe. I odmah posle sastanka, uradili su potpuno suprotno. Ovo su jasni napadi kako klubovi ne bi mogli da igraju oba takmičenja.\nBeral ističe da na svakom sastanku kom je prisustvovao, u hodnicima, ljudi pričaju o napadima Evrolige na njihove nacionalne lige.\n- Jer, Evroliga mora da pronađe novac. Šta EKA želi da učini sa Evrokupom, njenim drugim takmičenjem? Ali, francuski i španski navijači žele da gledaju Barselonu protiv Tenerifa, Asvel protiv Strazbura. Zato su na početku svega i postali košarkaški navijači, a evropski kupovi su bili samo bonus. Nije realno reći: „Evroliga ili ništa” – zaključio je predsednik francuske lige.


Koliko novca država daje porodicama za kupovinu seoskih kuća? - Ozon Media\nMigracije ka većim gradovima polako prazne ruralna područja u Srbiji. U poslednjih nekoliko godina država kroz niz različitih programa daje bespovratna sredstva za ostanak na selu. Ove godine za kupovinu seoskih kuća sa okućnicom izdvojeno je 500 miliona dinara, a na raspolaganju je još 500 miliona dinara bespovratnih sredstava za unapređenje poslovanja zadruga sa čitave teritorije Srbije.\n“Protekle 2021. godine Ministarstvo za brigu o selu je sredstvima iz ovog programa (686 miliona dinara) obezbedilo 651 seosku kuću, koje se nalaze u 100 jedinica lokalnih samouprava, za 515 bračnih i vanbračnih parova, 81 mladog poljoprivrednika/cu i 55 samohranih roditelja sa decom”, kaže za Biznis.rs v.d. pomoćnika ministra za brigu o selu Tijana Nešić.\nNa pitanje ko može da se prijavi za bespovratnu pomoć države za kupovinu kuća na selu, koji su uslovi i o kojim iznosima je reč, naša sagovornica navodi da ukupna tržišna vrednost nepokretnosti ne sme da pređe 1.200.000 dinara. Samu procenu vrši ovlašćeno lice koje u ime jedinice lokalne samouprave izlazi na teren i svojim potpisom garantuje da je kuća uslovna za život i kolika je njena vrednost.\n“Interesovanje je ogromno, čak i sada, pre objavljivanja ovogodišnjeg konkursa. Ovim sredstvima očekujemo da obezbedimo dom za još oko 500 pojedinaca i porodica, a radićemo na tome da se ta sredstva sukcesivno uvećavaju u skladu sa potražnjom. Ono što je najvažnije je da je država spremna da izađe u susret svima onima koji svoju budućnost vide u selima Srbije”, ističe Nešić.\nNovac za kupovinu seoske kuće sa okućnicom po konkursu se dodeljuje supružnicima i vanbračnim partnerima, samohranim roditeljma i mladim poljoprivrednicima do 45 godina života.\nOni moraju da ispune određene uslove na javnom konkursu – pre svega da su punoletni, da nemaju nekretninu na svoje ime ili da je nisu otuđili u prethodnih pet godina i da nisu u srodstvu sa prodavcem.\nTakođe, kako objašnjava naša sagovornica, potrebno je da seoska kuća sa okućnicom, za čiju kupovinu podnosioci prijave konkurišu, ispunjava određene uslove, da bude uslovna za život, da se nalazi van gradskih i prigradskih naselja i da su rešeni svi imovinsko-pravni odnosi.\n“Svi uslovi za konkurisanje i kriterijumi za dodelu bespovratnih sredstava za kupovinu seoske kuće sa okućnicom biće detaljno naznačeni u javnom konkursu koji će biti objavljen na sajtu Ministarstva za brigu o selu i u javnim glasilima sa nacionalnom pokrivenošću, u prvom kvartalu 2022. godine”, dodaje ona.\nkupovina seoskih kucanovacsrbijasremska mitrovicauslovi\nKoje knjige su Mitrovčani najviše čitali u 2021. godini


Decembar 06, 2019 8:46\nIzvršiteljske usluge uskoro će biti znatno jeftinije pošto je Ministarstvo pravde izradilo tekst nove tarife za javne izvršitelje, koja će se primenjivati na postupke pokrenute posle 1. januara 2020. godine, pišu beogradski mediji.\nKako je objasnila, nove izmene zakona onemogućiće nagomilavanje troškova dužnika. "Tako, za dug za komunalne usluge do 5.000 evra, više neće moći da se proda jedina nepokretnost fizičkog lica. Izvršitelji neće moći da uzimaju dve trećine plate i penzije, odnosno polovinu za minimalce, a od izvršenja je izuzeta i sva dodatna finansijska podrška porodicama i deci", rekla je Kuburović.\nKako prenose "Novosti", ona je navela da se od marta uvodi e-aukcija kao novi transparentan i fer način javne prodaje nepokretnosti dužnika, kako bi se izbegle moguće malverzacije.\nKuburović je za "Blic" rekla da je Ministarstvo pravde, zajedno sa izmenama zakona, radilo i na izmenama tarife, koje će znatno smanjiti troškove koje može da naplati javni izvršitelj, dok se određene radnje više neće ni naplaćivati.\nOna je istakla da se nastojalo da se novim tarifnikom spreči da troškovi naplate malih dugova prerastu visinu glavnice duga. "Tako, na primer, za radnje koje izvršitelj danas može da izvrši elektronski ''na klik'' apsolutno nema nikakvog osnova da budu naplaćivane. CIlj nam je da se izvršni postupak što više vodi u elektronskoj formi, čime će se dodatno smanivati i njegovi troškovi, a to znači i manje troškova za građane i privredu", objasnila je ona.\nOvaj tarifnik stupiće na snagu istovremeno kada i novi Zakon o izvršenju i obezbeđenju, kojim je takođe smanjen prostor za neosnovano uvećavanje troškova izvršnog postupka na teret dužnika, navode "Novosti".


Abe obećao čvrst stav prema Severnoj Koreji\n► Abe obećao čvrst stav prema Severnoj Koreji\nJapanski premijer Šinzo Abe obećao je da će zauzeti čvrst stav prema Pjongjangu u izjavi posle ubedljive pobede na danas održanim prevremenim parlamentarnim izborima na kojima je jedna od glavnih tema bila Severna Koreja.\nAbe je najavio prevremene izbore 25. septembra navodeći da mu je potreban novi mandat za rešavanje "nacionalnih kriza" s kojima se Japan suočava. Te krize uključuju Severnu Koreju koja je pretila da "potopi" Japan.\n"Kao što sam obećao, moj najhitniji zadatak jeste da čvrsto delujem prema Severnoj Koreji. Za to je potrebna snažna diplomatija. Želim da ojačam našu diplomatsku snagu posle poverenja koje nam je pruženo", rekao je Abe za javnu televiziju.\nJapanski mediji na osnovu izlaznih anketa sa birališta predviđaju da su Abeova Liberalno demokratska partija i njen manji partner Komeito osvojili jasnu većinu i da bi čak mogli da zadrže dvotrećinsku većinu u donjem domu parlamenta. Prema izveštajima medija, vladajuća koalicija dobiće 311 mesta u donjem domu parlamenta koji ima 465 poslaničnih mesta.\nAbe je rekao da rezultati izbora ukazuju da glasači podržavaju njegovu politiku i žele da se nastavi njegovo političko vođstvo.\nJapanski premijer je rekao i da ga pobeda neće uljuljkati i da mnogi ljudi još imaju sumnji oko skandala oko partijskih imenovanja koji su na kratko pogodili njegov rejting.\nMun Džae In: Severna Koreja da preduzme hrabrije korake u cilju denuklearizacije\nSeverna Koreja mora da preduzme "hrabrije korake" u cilju denuklearizacije, izjavio je predsednik Južne Koreje Mun Džae In.\nKim Džong Un obećava rezultate na drugom samitu sa Trampom\nSevernokorejski lider Kim Džong Un obećao je da će njegov drugi samit sa predsednikom SAD Donaldom Trampom dovesti do "rezultata" koji će ispuniti očekivanja međunarodne zajednice.\nGlavni evropski pregovarač za Bregzit Mišel Barnije rekao je danas da EU ubrzava pripreme za neorganizovani izlazak Velike Britanije iz Unije nakon što je britansko odbacivanje predloženog sporazuma ostavilo Brisel "u većem strahu nego ikad da postoji opasnost" od Bregzita bez sporazuma.


Uskoro otvaranje poglavlja 29 o carinskoj uniji - Pluton Logistics\nPregovaračko poglavlje 29, koje se odnosi na carinsku uniju, trebalo bi sa Evropskom unijom da bude otvoreno do leta, a Ministarstvo finansija i Uprava carina su spremni za to.\n-Najveći izazov u ovoj fazi pregovaračke pozicije za poglavlje 29 – carinska unija je pronalaženje finansijskih sredstava za automatizaciju izvoza i uvoza. Kada to uradimo, tranzit, izvoz i uvoz obavljaće se isključivo razmenom poruka na relaciji učesnik u carinskom postupku – carinska administracija, kao što se sada radi u tranzitu – rekao je pomoćnik direktora Uprave carina i zamenik predsednika pregovaračke grupe, Veselin Milošević.\nOn je rekao i da se nada da će u junu Uprava carina krenuti pripremnu fazu za uvođenje automatizacije izvoza i uvoza. Predsednik pregovaračke grupe 29 – carinska unija, Vesna Hreljac Ivanović rekla je da je ova oblast regulisana propisima na nivou carinske unije, i da se ti propisi neposredno primenjuju u zemljama članicama.\n-To znači da praktično nema mogućnosti pregovaranja o sadržini tih propisa, o modalitetima propisa koji bi više odgovarali našem ekonomskom i pravnom sistemu. Nema pregovaranja ni o tranzicionim periodima za prilagođavanje sistemima, što znači da se u sustini u ovom poglavlju pregovori vode o dinamici usvajanja starih tekovina EU, i implementaciji tih procesa – rekla je Hreljac Ivanović.\nOna je rekla da je carinsko zakonodavstvo Evropske unije doživelo velike promene sa stupanjem na snagu novog Carinskog zakona EU 1. juna 2016. godine, ali da je i pored toga Evropska komisija u svim svojim izveštajima istakla visok stepen usaglašenosti srpskog zakonodavstva sa zakonodavstvom EU\n– Suština je da su i u novom zakonodavstvu Evropske unije prava i obaveze učesnica pristupa isti, promenjen je način obavljanja carinskih formalnosti – objasnila je Hreljac Ivanović.\n← CMA CGM sa nemačkim partnerima preuzima „Luku Solun“\nIzvoz u Veliku Britaniju – velika šansa za srpsku privredu →\n12. jula 2014. marko\n6. aprila 2019. marko\n13. oktobra 2019. 13. oktobra 2019. marko


Sporazum o saradnji Addiko banke i Univerziteta u Banjaluci Sporazum o saradnji Addiko banke i Univerziteta u Banjaluci\nObjavljeno: 17. 10. 2019 u 16:36h\nAddiko Bank ad Banjaluka i Univerzitet u Banjaluci potpisali su Sporazum o saradnji, kojim je dogovorena podrška Banke aktivnostima Univerziteta, kao i volonterski rad zaposlenika Banke. Addiko banka će u sklopu ove saradnje podržati manifestaciju “Studenti u susret nauci” koja će se održati u novembru, te će podržati uređenje javnog prostora Univerziteta.\n„Društveno odgovorne aktivnosti Addiko banke fokusirane su na projekte koji podržavaju zajednicu u kojoj poslujemo. Obrazovani mladi ljudi su pokretači promjena u svojim sredinama, a naš cilj je da podržimo te pozitivne priče. Addiko Bank ad Banjaluka koncipira svoje poslovanje na principima jasnog i jednostavnog bankarstva, te kao jedinstvena specijalizovana banka želimo osnažiti mlade ljude, kako bi pored doprinosa zajednici, barem neki od njih doprinijeli i našoj kompaniji, odnosno našem sektoru”, izjavio je Mario Ivanković, predsjednik Uprave Addiko Bank ad Banjaluka.\n“Addiko banka će svojim aktivnostima na Univerzitetu omogućiti naprednije i ugodnije uslove studiranja našim studentima, te ćemo uz ovu podršku lakše realizovati naše projekte. Zadovoljstvo nam je sarađivati sa savremenim kompanijama kao što je Addiko banka’’, istakao je rektor Univerziteta u Banjaluci prof. dr Radoslav Gajanin i naveo da je ovo samo početak dobre saradnje između Addiko banke i Univerziteta u Banjaluci.\nTagovi: Addiko bankaUniverzitet u Banjaluci


Bejzbol savez Srbije – Page 8 – sve o bejzbol-u u Srbiji\nSeniorska reprezentacija Srbije zauzela je 4. mesto na odigranom Evropskom prvenstvu B grupe u Bugarskoj. U konkurenciji 6 reprezentacija, naši seniori su zabeležili 2 pobede i 3 poraza. Iako nisu pružili igre kojima su...\nU seniorskoj konkurenciji Prvenstva Srbije odigrana su dva meča, u kojima je Vojvodina savladala Beograd 96 sa 14:8, dok je utakmica Vojvoda i Novog Sada prekinuta sredinom meča i biće registrovana rezultatom 9:0 za...\nBeograd 96 tesno protiv Novog Sada, odigran novi Little league turnir!\nNastavljeno je odigravanje bejzbol utakmica u Prvenstvu Srbije za seniore i u kategoriji U-12. Najmlađi su odigrali novi turnir, a ovoga puta domaćin je bio Novi Sad. Posle novih šest utakmica ponovo je bio...


GROCKA: Završena akcija „Siđi do reke“ uređenja šetališta na Dunavu - Grocka Info\nNaslovna Vesti Opštinske vesti GROCKA: Završena akcija „Siđi do reke“ uređenja šetališta na Dunavu\nGROCKA: Završena akcija „Siđi do reke“ uređenja šetališta na Dunavu\nU 15. časova simboličnim otkrivanjem donatorske table na Dunavskom šetalištu u Grockoj, predsednik opštine, Stefan Dilberović je označio završetak ovogodišnje akcije uređenja priobalja.\nOva akcija je jedan u nizu uspešnih primera saradnje lokalne samouprave sa privatnim sektorom i građanima, koji je u povoju i koji treba slediti. Na ovaj način se finansira uređenje javnih prostora u razvijenijim sredinama, a po istom modelu grad Beograd uskoro počinje uređenje fasada i urbanih džepova. Uz pomoć donacija privatnih firmi i preduzeća, pojedinaca i lokalnih institucija finansirani su kompletni radovi i opremanje keja sa 22 klupe i 11 kanti za smeće vrhunskog kvaliteta. Sem toga, šetalište je očišćeno od višegodišnjih naslaga zemlje i mulja, oprano, a trava pokošena. Zasađen je i drvored Sibirskog bresta koji počinje da olistava i nadamo se da će za koju godinu šetalište biti nalik prelepom Zemunskom.\nPrivatne firme koje su učestvovale u akciji pokazale su visoku društvenu odgovornost prema lokalnoj sredini, koja je u našem okruženju retka a u razvijenijim društvima se podrazumeva. U znak zahvalnosti zbog odaziva akciji, predsednik Dilberović je pre donatorskog ručka koji je organizovan na splav-restoranu „Sjaj“ uručio prigodne zahvalnice u ime opštinskog rukovodstva svim donatorima koji su pomogli ovu akciju.\n„ Želim da se zahvalim građanima, privrednicima i funkcionerima koji su uzeli učešća u ovoj divnoj akciji. Ovo je primer kako i u ostalim mestima može da funkcioniše saradnja između privrednika, građana i opštine na zadovoljstvo svih. Ovom prilikom pozivam i druge privrednike da uzmu učešća u nekim narednim sličnim akcijama. Odaziv je veći nego što smo očekivali sakupljeno je više sredstava nego što je bilo potrebno a u dogovoru sa donatorima ta sredstva će biti upotrebljena za završetak uređenja platoa Ilije Garašanina preko puta Crkve.“ – istakao je predsednik Dilberović.\n„Mi smo na ovaj način postali primer, ne samo na našoj opštini, nego i šire. U narednom periodu nas očekuje više velikih projekata. Do kraja godine je planirana nabavka novih kontejnera i kamiona a u toku naredne početak izgradnje kompletnog kanalizacionog sistema. Pozivam privrednike da uzmu učešća u onoj meri u kojoj mogu da pomognu“ – rekao je predsednik opštinskog odbora Srpske napredne stranke, Dragoljub Simonović\nŠetalište je posle toliko godina, čak i decenija, konačno uređeno na pravi način i sada predstavlja funkcionalni javni prostor na zadovoljstvo svojih građana koji uživaju u šetnji pored reke. Načinjen je prvi korak ka oživljavanju gročanskog priobalja i njegovih rekreativnih i turističkih potencijala.\nApelujemo na onaj mali procenat građana da se šetalište očuva kako za nas same, tako i za generacije koje dolaze. Ovom prilikom ukazujemo i na činjenicu da je šetelište pokriveno video nadzorom visoke rezolucije kao preventivna mera protiv vandalskog ponašanja.\nAkciji „Siđi do reke“ odazvale su se sledeće institucije, privatna preduzeća i pojedinci:\nJKP „Gročanski komunalac“\nAuto lakiranje „Nedić“\nCaffe bar Most\nFero commerce d.o.o.\nSplav restoran „Sjaj“\nSplav restoran „Sveti Nikola“\nRemi plus d.o.o.\nSvečana sala Snežana / Miboplast\nFoto king – B / Zi-Zu caffe\nMiča M. Vujić\nTrale Miroljub Radojević\nPolicijska stanica Grocka\nPrethodni tekstGROCKA: Sutra u 15 časova završetak radova na Dunavskom keju u Grockoj (FOTO)\nSledeći tekstBEOGRAD: Uskoro gradnja tri mosta kod Vinče, Ostružnice i Obrenovca


Vatrogasci Vlasotinca dobili novo vozilo - JUGPRESS\nVatrogasci Vlasotinca dobili novo vozilo\nPostavio: Jugpress August 1, 2019\nDa se od ima neke koristi od kazni, koje naplaćuje saobraćajna policija na teritoriji opštine Vlasotince, pokazuje primer svečane predaje specijalnog vozila ,,Rendžer 4×4” Vatrogasno-spasilačkom odeljenju u Vlasotincu. Predsednik vlasotinčke opštine Zoran Todorović, uručio je ključeve ovog specijalnog vozila načelniku odeljenja za vanredne situacije Ivici Radosavljeviću.\nNaime, od naplaćenih kazni za saobraćajne prekršaje na teritoriji jedne lokalne samouprave, po zakonu 30% pripada samoj opštini, dok veći deo kolača od 70% ide na raču republičkog budžeta. Samim propisima od pripadajućih 30% opštinama, 50% sredstava je predviđeno da se koriste za poboljšanje infrastrukture i bezbednosti sobraćaja na teritoriji predmetne lokalne samouprave, a da druga polovina bude uložena za nabavku opreme policije i vatrogasnog odeljenja, pojasnio je prvi čovek vlasotinačke opštine, predsednik Zoran Todorović, i dodao još:\n– Vatrogasci su veoma bitan činilac u našoj opštini i naša je obaveza da im pomognemo kako bi oni mogli da reaguju i intervenišu onda kada ima za to neke potrebe – istako je predsednik Todorović.\nSvečanosti predaje ovog specijalnog vozila, koja je upriličena ovim povodom, prisustvovao je i zamenik načelnika Uprave vatrogasno-spasilačke jedinice i odeljenja Vlada Femić, koji se zahvalio na doanaciji ovog vozila i pohvalio opštinu Vlasotince, kao jednu od retkih u zemlji, koja ima veoma dobru saradnju sa vatrogasno-spasilačkim jedinicom koja postoji na njenoj teritoriji.\n– Pokušaćemo dodatno da opremimo ovo vozilo, kako bi smo intervenisali tamo gde je najpotrebnije a i sama blizina auto puta bitno će uticati da se reaguje brzo ako bude imalo potrebe – kazao je Femić i upozorio još da je u ovom periodu došlo do trenda povećanja intervencija od 50 intervencija na 78 kada su morali da intervenišu vatrogasci iz vlasotinačkog odeljenja.\nDragan Stamenković, komandir Vatrogasno-spasilačkog odeljenja u Vlasotincu, uputio je ozbiljno upozorenje da je zabranjeno paljenje strnika i paljenje vatre na daljini manjoj od 200 metara od šume i da su za to predviđene ozbiljne novčane kazne, tako da za spaljivanje na otvorenom zaprećeno kaznom od deset hiljade dinara.\n– Imamo veoma dobru saradnju sa lokalnom samoupravom, oni nam pomažu uvek kada ima potrebe i u okviru svojih mogućnosti i nadležnosti, pa tako verujem da će se nastaviti i u narednom periodu sa takvom praksom. Naravno, da ćemo ovo dobijeno vozilo koristiti za potrebe naše službe i u situacijama kada je potrebno da se ono upotrebi – rekao je Dragan Stamenković, komandir Vatrogasno-spasilačkog odeljenja u Vlasotincu, koji je takođe ponovio na veliki broj intervencija svog odeljenja u prvoj polovini ove godine.


Slecinger: SAD i EU lakše i uspešnije bi sarađivale sa proevropskim blokom\nKolega Branko Mikašinović upitao je direktora za istočnoevropske studije u vašingtonskom Centru Vudro Vilson, Martina Slecingera, za komentar o mogućim reakcijama američke administracije na proevropksu, odnosno nacionalističku koalicionu vladu u Srbiji.\nSlecinger: Američka administacija je već dala do znanja da bi radije saradjivala sa koalicionom vladom koja je proevropski orijentisana i koja podržava Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. To je jasno. Kako bi se administracija ponela prema nekoj drugoj koaliciji, kao što je recimo, ona koju bi predvodili DSS i Radikali? Mislim da bi Vašington obratio pažnju ne na ono šta ona govori, već šta radi. Medjutim, mi smo realisti i prihvatamo ishod demokratskih izbora i ako takozvana nacionalistička koalicija preovlada mi ćemo saradjivati sa njom ako je ona realna u pogledu Kosova, Bosne i evropskih integracija. Realno govoreći, mislim da bi i SAD i EU lakše i uspešnije saradjivale sa proevropskim blokom.\nGlas Amerike: Da li su pitanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Kosovu medjuzavisna ili se mogu rešavati odvojeno?\nSlecinger: Lično se slažem sa stavom EU, koja tvrdi da taj Sporazum, onako kako je potpisan, nema nikakve direktne veze sa Kosovom i da se uzajamno isključuju, pošto je Kosovo odvojeno pitanje. Evropska unija nema pravo da priznaje države, ali to imaju pojedinačne zemlje članice unije, tako da EU kao institucija nije zauzela stav o Kosovu. Ukoliko Srbija dobije koalicionu vladu koja se protivi Sporazumu, to će komplikovati stvari, mada imate Nikolića, ili nekog iz Radikalne stranke, koji je nedavno izjavio da se ne protivi tom sporazumu i evropskoj integrciji, već načinu na koji je to učinjeno. Bojim se da bi se pozicija kojom se ulazak Srbije u EU uslovljava Kosovom negativno odrazila na Srbiju.\nGlas Amerike: Kako sagledavate sadašnji trend kretanja Srbije, na regionalnom i evropskom planu?\nSlecinger: Verujem da je budućnost Srbije u Evropi, kao i budućnost svih njenih suseda. Ukoliko Srbija izabere da ne bude članica NATO-a, ona ipak može da nastavi prisnu saradnju sa tom organizacijom, i da postane članica EU. Mislim da će odnosi Srbije sa supersilama biti nešto više distancirani, posebno u svetlu bilateralnih problema sa SAD, ali mislim da bi bilo kratkovido, uprkos sadašnjoj pomoći Rusije Srbiji, posebno u pogledu Kosova, da se Beograd potpuno i dugoročno oslani na tu zemlju, pošto Moskva, po mom mišljenju, nije realna alternativa Evropskoj uniji, koja ima na raspolaganju velika finansijska sredstva i spremna je da ih investira u Srbiju. Ne vidim da bi, recimo, zemlje trećeg sveta, ili nesvrstane zemlje, pa i zemlje kao što su Indija ili Kina, imale neko veće interesovanje za Srbiju, politički ili ekonomski. Možda bi se isto moglo reći i za Rusiju i SAD, ali ne i za Evropsku uniju.


OKK Beograd dočekuje Lazarevčane, cilj nova pobeda | OKK Beograd\nOKK Beograd dočekuje Lazarevčane, cilj nova pobeda\nEkipa OKK Beograda će u subotu na svom parketu odmeriti snage sa ekipom Kolubare u okviru 4.kola nove sezone Košarkaške lige Srbije.\nUtakmicama 4.kola ovog vikenda se nastavlja takmičenje u okviru Košarkaške lige Srbije u sezoni 2020/21. Protivnik ekipe OKK Beograda u ovoj rundi biće ekipa lazarevačke Kolubare. Meč u hali Mega Factory igra se u subotu 17.oktobra 2020.godine, sa početkom u 14:45 časova.\nEkipa OKK Beograda je na startu sezone zabeležila jednu pobedu i dva poraza. Savladana je ekipa Dunava (93:98), dok su porazi pretrpljeni u duelima sa ekipama Pirota (83:74) i Vojvodine (63:75). Gosti su sezonu takođe započeli sa jednom pobedom i dva poraza. Savladali su ekipu Slobode (95:80), dok su poraze pretrpeli u duelima sa ekipama Napretka (70:84) i Mladosti (103:84).\nPrvotimac plavo-belih, krilni centar Petar Kovačević, ističe da bi pobeda ekipu usmerila ka gornjem delu tabele, kao i da je za to neophodno da bude što manje ’’praznih minuta’’ u toku utakmice:\n’’Nakon važne pobede protiv Dunava igramo protiv iskusne ekipe koja je na okupu nekoliko sezona. Pokretači svih napada su Simić i Vuletić koji i u poznim igračkim godinama igra na visokim nivou. Važno je da kontrolišemo defanzivni skok, kao i da smanjimo prazne minute na minimum. Pobedom možemo razmišljati i o gornjem delu tabele, što je za našu mladu ekipu veliki podstrek da nastavimo da se razvijamo u pravom smeru.’’\nMeč u Beogradu vodiće sledeća sudijska trojka: Vladimir Vesković, Petar Pešić, Dejan Mizdrak.\nDelegat utakmice – Srđan Stojanović.\nPoraz OKK Beograda u duelu sa gostujućom KolubaromNext


Eurobank obezbedila nove računare Ekonomsko-trgovinskoj školi „Jovan Trajković” u Zrenjaninu Eurobank obezbedila nove računare Ekonomsko-trgovinskoj školi „Jovan Trajković” u Zrenjaninu\nEurobank je opremila kabinet Ekonomsko-trgovinske škole „Jovan Trajković” u Zrenjaninu sa 30 novih računara, čija je vrednost više od 1,1 miliona dinara. Donacija je realizovana u okviru samostalnog projekta Banke „Škola kao nacrtana za Vas”, a sredstva su prikupljena humanitarnom Mastercard kreditnom karticom „Eurobank Veliko srce”. Novi računari će biti od velikog značaja učenicima ove srednje škole u Zrenjaninu, jer su im neophodni za obuku u virtuelnim preduzećima, kao i finansijsko-računovodstvenu obuku, kancelarijsko poslovanje, pravne poslove i elektronsko poslovanje.\nPored toga što je i tokom pandemije koronavirusa nastavila da ulaže u poboljšanje kvaliteta stručnog obrazovanja budućih bankarskih službenika Eurobank je od ove godine uvela i jednu novinu: u saradnji sa izdavačkom kućom „Laguna”, biće obezbeđen popust za srednjoškolce za kupovinu knjiga i gift programa u knjižarama Laguna i Delfi u gradovima u kojima Banka realizuje donaciju.\n„Nastavak realizacije projekta ’Škola kao nacrtana za Vas’ veoma je značajan za Eurobanku. Tokom pandemije koronavirusa nismo odustali od podrške obrazovnom sistemu, već smo i realizovali nove donacije u ekonomskim školama širom Srbije. Zajedničkim snagama, uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, a u saradnji sa klijentima, korisnicima humanitarne Mastercard kreditne kartice nastavili smo sa misijom da poboljšamo kvalitet obrazovanja u našoj zemlji”, izjavila je Slavica Pavlović, predsednik Izvršnog odbora Eurobank.\n“Obezbeđivanje kvalitetnih uslova za rad i učenje jedan je od prioriteta Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Zbog toga nastojimo da kroz različite projekte i u saradnji sa partnerima u što većem obimu digitalizujemo sistem, ali i da poboljšamo proces i uslove učenja u našim školama. Zahvalni smo Eurobanci na podršci koju pruža ekonomskim školama širom Srbije, a novi računari, koje je danas dobila i ova škola u Zrenjaninu pomoći će učenicima i nastavnicima u sticanju potrebnih znanja i veština“,rekao je prvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić.\n„Drago nam je što možemo da sarađujemo sa društveno odgovornim kompanijama, koje cene i poštuju obrazovne institucije i koje su spremne da ulože sredstva u obrazovanje. Na taj način nam daju šansu da budemo još uspešniji i stručniji u obezbeđivanju kvaliteta nastave. Posvećeni smo tome da naši učenici kroz sadržaje koje organizujemo u ovom kabinetu postanu odgovorni, disciplinovani ljudi sa liderskim sposobnostima koji će doprineti razvoju svoje zajednice i društva u celini”, naglasila je Dragoslava Golušin, direktor Ekonomsko-trgovinske škole „Jovan Trajković” u Zrenjaninu.\nZa tri godine, koliko se sprovodi projekat „Škola kao nacrtana za Vas”, Eurobank je modernizovala šest računarskih kabineta u pet gradova Srbije, izdvojivši više od 5,9 miliona dinara i obezbedivši preko 120 računara, interaktivne table, školski nameštaj i drugu opremu.\nFoto: Boris Glušič\nObrazovanje 17 mart 2022\nPortal na kojem su podaci iz Jedinstvenog informacionog sistema prosvete Srbije (JISP), sa svim informacijama o ustanovama i zaposlenima unutar obrazovnog sistema Srbije, kao...


Koalicija za nadzor javnih finansija traži hitnu smenu Aleksandra Vulina | Nova Ekonomija\nKoalicija za nadzor javnih finansija poziva predsednicu Vlade Republike Srbije da u skladu sa Zakonom o Vladi podnese Narodnoj skupštini predlog za razrešenje ministra odbrane, Aleksandra Vulina, navodi se u saopštenju ove organizacije.\nKoalicija ističe da je Ministarstvo odbrane, na čijem je čelu Aleksandar Vulin, pokrenulo je 25. marta 2020. godine, za vreme trajanja vanrednog stanja, postupak javne nabavke „Usluga ispitivanja rejtinga ministra“.\n"Nosilac visoke javne funkcije, u ovom slučaju ministar Vulin, koji u vreme vanrednog stanja vodi sramnu političku kampanju i budžetska sredstva troši na trivijalni politički marketing i merenje sopstvene popularnosti, nije dostojan poverenja građana." ističu iz Koalicije za nadzor javnih finansija i dodaju da "Onaj ko, u vremenu u kojem su jedine teme životi i zdravlje ljudi, prednost daje sopstvenom političkom rejtingu i profitu, ne zaslužuje da provede ni jedan minut na bilo kom javnom poslu, a najmanje na mestu ministra odbrane ove zemlje."\nSaopštenje je dostupno na vebsajtu organizacije OVDE


Grandi je to rekao posle posete jednom od tih centara u libijskoj prestonici.\nOn je naveo da razume što libijska vlada po tom pitanju izražava zabrinutost što se tiče bezbednosti, ali je naveo da mogu da se nađu "druga rešenja" za ljude koji beže iz zemalja u kojima besne sukobi, kao što su Sirija i Somalija, prenela je agencija AFP.\nNa hiljade migranata se nalazi u nekoliko desetina pritvorskih cenatra u Libiji.\n- Bio sam šokiran lošim uslovima u kojima su izbeglice i migranti - naveo je Grandi u saopštenju koje je objavila njegova agencija sa sedištem u Ženevi.\nU saopštenju se podseća da je UNHCR obezbedila oslobađanje više od 800 izbeglica i azilanata iz libijskih centara u poslednjih 18 meseci.\nNemačke savezne vlasti pažljivo prate situaciju sa pandemijom, ali odgovornost leži na 16 pokrajina, rekla je danas kancelar Angela Merkel.\nU memorandumu Pentagona koji je procurio u javnost, navedeno je da se najviši zvaničnici Ministarstva odbrane spremaju za mogućnost da se vojska nosi sa pandemijom koronavirusa sve do 2021. godine.\nCrna Gora je i dalje bez novih slučajeva zaraze korona virusom.


U POZADINI REORGANIZACIJE VOJSKE NA JUGU SRBIJE ZABRINUTOST ZBOG KOSOVA | Institute for War and Peace Reporting\nU POZADINI REORGANIZACIJE VOJSKE NA JUGU SRBIJE ZABRINUTOST ZBOG KOSOVA\nKako se priblizavaju razgovori o konacnom statusu Kosova, Beograd pojacava prisustvo u uzburkanom pogranicnom regionu.\nStrahovanja od moguceg izbijanja krize oko pregovora o konacnom statusu Kosova tokom 2005. godine i potreba za reformom vojske kako bi se ispunili standardi NATO-a u pozadini su kontroverznog plana reorganizacije Vojske Srbije i Crne Gore, VSCG, u juznoj Srbiji.\nPrema tom planu, VSCG namerava da do sredine 2005. godine formira Zdruzenu komandu kopnenih snaga u juznoj Srbiji, ciji bi sastav trebalo da cine sadasnje jedinice niskog i pristinskog korpusa.\nNajvise kontroverzi izazvao je plan da se zdruzene snage smeste u novoj velikoj bazi na povrsini od 52 hektara u oblasti izmedju Bujanovca i Preseva pretezno naseljenih etnickim Albancima.\nIzgradnju ovog vojno-policijskog kompleksa, koja bi trebalo da se zavrsi do kraja 2005. godine, lokalni Albanci dozivljavaju kao provokaciju jer smatraju da ce podici tenzije izmedju ove etnicke zajednice i snaga bezbednosti.\nFormiranjem zdruzene komande pristinski korpus ce prestati da postoji. Ovaj korpus je izgubio svoju zonu odgovornosti nakon sto je bio primoran da se povuce sa Kosova 1999. godine posle dolaska KFOR-a.\nVrhovni savet odbrane, civilno telo koje upravlja Vojskom Srbije i Crne Gore, doneo je krajem 2004. godine odluku o formiranju zdruzene komande u juznoj i istocnoj Srbiji.\nPored spajanja jedinica, ovim planom se predvidja zamena regruta u pogranicnoj zoni u blizini Makedonije i Kosova profesionalnim vojnicima zbog uocenog rizika od situacije u kojoj bi se regruti morali suociti sa eventualnom bezbednosnom krizom.\nIzvestaji o protestima lokalnog albanskog stanovnistva podgrejali su spekulacije u beogradskim medijima o "vrucem prolecu" i sukobima izmedju albanskih pobunjenika i srpskih snaga tokom 2005. godine.\nUprkos gnevu zbog planirane izgradnje vojne baze, lokalni albanski politicari pokusavaju da ublaze pricu o mogucim nemirima. Naser Aziri, potpredsednik Demokratske Partije Albanaca, DPA, kaze: "Mi nismo zainteresovani za neke nemire, kako se opet prica, na prolece".\n"Jedino ako Srbija ima takve namere, onda ce ljudi braniti svoje porodice".\nZvanicnik NATO-a iz Brisela izjavio je za IWPR da je ovaj vojni savez upoznat sa planovima Srbije, te da nema nikakvih primedbi. "Svaki napori da se primene standardi NATO-a [u VSCG] su dobrodosli", kaze on.\n"Ove mere... su dobre mere", dodao je zvanicnik NATO-a. "Reorganizaciju odbrambenih snaga trebalo bi dovrsiti kao jedan od vaznih uslova za pridruzivanje programu Partnerstvo za mir".\nSrbija i Crna Gora su izrazili snazan interes za ukljucivanje u program Partnerstvo za mir, koji je NATO ustanovio za buduce zemlje-kandidate.\nMada pozdravlja zainteresovanost Srbije i Crne Gore za pridruzivanju Partnerstvu za mir, NATO je saopstio da nece pozvati Srbiju i Crnu Goru da se pridruzi programu dok se ne predoce dokazi o tesnjoj saradnji Beograda sa Haskim tribunalom.\nVojni strucnjaci kazu da je planirana reorganizacija vojnih jedinica u juznoj Srbiji samo deo sveobuhvatne strategije s ciljem da se smanji broj vojnika i pojednostavi lanac komande stavljanjem svih vojnih jedinica u ovom osetljivom regionu pod jedinstvenu operativnu komandu.\nMinistar odbrane Srbije i Crne Gore Prvoslav Davinic rekao je da reorganizacija vojnih snaga na jugu Srbije nije priprema za rat, vec da se samo preduzimaju preventivne bezbednosne mere.\n"Ovim merama samo zelimo da porucimo kako smo u stanju da odgovorimo na sve bezbednosne izazove", rekao je Davinic za beogradske medije.\n"To je jasna poruka svima koji bi zeleli da ugroze bezbednost gradjana na jugu Srbije".\nOdluka da se regruti u ovoj regiji zamene profesionalnim vojnicima u vezi je sa istom zabrinutoscu oko pitanja bezbednosti koja stoji iza opste reorganizacije vojnih snaga na jugu Srbije, kazu strucnjaci za pitanja odbrane.\nZoran Dragisic, profesor na Fakultetu civilne odbrane u Beogradu, kaze da policijske jedinice nisu opremljene za resavanje one vrste bezbednosnih problema koji se mogu javiti u blizini kosovske granice u buducnosti.\n"Ako dodje do oruzane pobune ili ubacivanja teroristickih grupa sa Kosova, policija nece biti u stanju da se nosi s tim izazovom", rekao je on za IWPR.\nGeneral Ninoslav Krstic, bivsi komandant Zdruzenih snaga bezbednosti koje su 2001. godine, posle pobune na jugu Srbije, usle u kopnenu zonu bezbednosti izmedju Srbije i Kosova, kaze za IWPR da skracivanje duzine vojnog roka ne ostavlja VSCG drugu mogucnost nego da regrute u pogranicnoj zoni zameni profesionalnim vojnicima.\n"To, narocito, sada moze doci do izrazaja jer je period obuke regruta znatno skracen sa dvanaest na devet meseci. U tom periodu, ne mozete dovoljno osposobiti vojnike", kaze on.\nKrstic kaze da su drugi razlog za transformaciju u cisto profesionalne vojne snage ucestale nesrece u kojima stradaju vojnici na odsluzenju vojnog roka.\n"To se sada jako odrzava na moral i imidz vojske u drustvu", kaze on. "Tragedija je uvek tragedija, ali drugacije se gleda kada pogine vojnik koji je placen za posao koji radi".\nOd okoncanja oruzanog sukoba izmedju albanskih pobunjenika i srpskih snaga u regionu u maju 2001. godine, situacija je bila mirna, mada se pogorsala posle 7. januara kada je jedan vojni granicar ubio petnaestogodisnjeg Albanca Dasnima Hajrulahua pri pokusaju ilegalnog prelaska granice sa Makedonijom.\nOko 70.000 Albanaca zivi u tri pogranicne opstine – Presevu, Bujanovcu i Medvedji, i brojniji su od lokalnih Srba.\nU Presevu, opstini u kojoj preko devedeset odsto stanovnika cine Albanci, posle dvanaest godina doslo je do smene vlasti. Partija za demokratsko delovanje, PDA, Rize Halimija izgubila je vlast, a u trci za mesta u lokalnoj skupstini opstine pobedila je tvrdokornija Demokratska partija Albanaca, DPA, koja vecinu u lokalnom parlamentu drzi sa jos dve partije – Demokratskom unijom doline i Partijom demokratskog progresa.\nOve tri partije zalazu se za radikalnije resenje problema ovog regiona vezujuci buducnost juga Srbije sa konacnim resenjem statusa Kosova i zahtevajuci siroku teritorijalnu autonomiju za tri opstine, te konacno prisajedinjenje Kosovu ako se kosovske, pretezno srpske, oblasti u bilo kom trenutku budu prikljucile Srbiji.\nGeneral Krstic je izjavio za IWPR da postoji snazno opravdanje za ojacavanje snaga VSCG u tom regionu. "Ova godina je, naime, jako vazna jer su za 2005. godinu najavljeni razgovori o konacnom statusu Kosova", kaze on.\nU atmosferi zabrinutosti u Beogradu da bi se nemiri na Kosovu mogli prosiriti na juznu Srbiju, Veljko Kadijevic, koji je nedavno dao otkaz na polozaj savetnika Prvoslava Davinica za reformu sistema odbrane, rekao je za medije da ce razgovori o statusu Kosova sigurno "uticati na situaciju na terenu" kao i da ce predstavljati pretnju bezbednosti.\nNe veruju svi analiticari u Srbiji da ce reorganizacija poboljsati stvari. Duska Anastasijevic, novinar beogradskog nedeljnika "Vreme" i analiticarka Evropske inicijative za stabilnost, ESI, rekla je za IWPR da ce promene pogorsati ionako lose medjuetnicke odnose u toj oblasti. "Ljudima na jugu Srbije treba vise posla, a ne vise vojske", rekla je ona.\nLokalno stanovnistvo je takodje duboko podeljeno oko izgradnje novog vojnog kompleksa u pogranicnoj oblasti, pri cemu je Albanci dozivljavaju kao provokaciju, a Srbi uglavnom pozdravljaju takav korak.\nBivsi pripadnik formacije albanskih pobunjenika koji je potom postao politicar,Orhan Redzepi, istice podatak da ce vojna baza u jednom od najsiromasnijih krajeva Srbije kostati 12,5 miliona evra, kao i da njena izgradnja ukazuje na nameru Beograda da na duzi rok ojaca svoje vojno prisustvo u regionu.\n"Mi cemo politickim putem insistirati da se baza ne gradi, ali ako se izgradi, to nece biti dobro za ljude koji ovde zive", kaze Redzepi.\n"Imamo problema zbog vojske jer ne mozemo da radimo na njivama", rekao je Vuljnet Neziri iz sela Miratovac, koje se nalazi blizu granice sa Makedonijom, za IWPR. "Ima i maltretiranja, a samo njihovo prisustvo dovoljno je da izazove strah i osecaj nesigurnosti".\n"Neko hoce da destabilizuje ovaj region", rekao je Ekrem Ljutfiju iz Preseva. "Sta ce nam nova kasarna?"\nMedjutim, njihovo misljenje ne dele lokalni Srbi. Bojan Markovic, nastavnik engleskog jezika iz Preseva, kaze da ce nova baza uveriti Srbe da imaju buducnost u ovoj oblasti.\n"Srpska zajednica ce se osecati bezbednijom", kaze on. "Sasvim je jasno zasto – zbog nestabilnosti u regionu i ranijih incidenata koji su pogadjali civilno stanovnistvo. Rekao bih da je ovo takodje dobro za Albance jer ce se time smanjiti prisustvo vojske i policije u selima, sto ih iritira".\nMarkovic kaze kako veruje da se Vojska SCG ponasa profesionalno prema lokalnim Albancima.\n"Kada bi postojali incidenti u kojima bi bili ugrozeni ovdasnji Albanci, postoji vise nacina za zastitu njihovih interesa – veliki broj nevladinih organizacija, stalne posete stranih diplomata i znacajna medijska paznja", kaze Bojan za IWPR.\nDvadesettrogodisnja Ana iz Preseva smatra da vojska ni na koji nacin ne ugrozava Albance u ovim krajevima. Poput mnogih Srba, ona se boji pripajanja ovog regiona Kosovu.\n"Ja se iskreno nadam da nece biti problema ovog proleca zbog nagomilavanja vojske, ali ako se dese ti problemi, onda cemo bar imati kakvu-takvu zastitu", smatra Ana.\nGeneral Krstic kaze da ce vojska morati da ulozi znacajne napore kako bi odbranila svoje legitimno pravo na zastitu bezbednosti sopstvene zemlje uprkos kritikama lokalne albanske zajednice.\n"Svi pripadnici vojske moraju zastiti sve gradjane Republike Srbije u tom regionu, bez obzira na njihovu nacionalnu i versku pripadnost", rekao je on.\nPedja Obradovic radi za B-92 radio, Dragana Nikolic-Solomon je direktor IWPR projekta, a Muhamet Hajrulahu je novinar IWPR-a na Kosovu. Ivica Stepanovic iz TV Preseva je dao svoj doprinos ovom clanku.


Navela je i da će u petak održati sastanak sa premijerkom Anom Brnabić, povodom pisma koje su joj uputili, na temu promocije haških osuđenika i “ratne retorike državnih funkcionera”.\nPre protesta, Inicijativa mladih je u saopštenju navela, da je skup osmišljen kao protestno zviždanje protiv državne podrške ratnim zločincima, huškanja na nove ratove i represije nad aktivistima za ljudska prava.\n„Povod za protest jeste kontinuirana kampanja promocije ratnih zločinaca i najave novih ratova, koja je oživela publikovanjem knjiga Nebojše Pavkovića i Vladimira Lazarevića od strane Ministarstva odbrane“, navodi se u saopštenju Inicijative mladih za ljudska prava objavljenom uoči protesta.\nTokom minulog Beogradskog sajma knjiga, manifestacije međunarodnog karaktera, Medija centar „Odbrana” koji radi u okviru Ministarstva odbrane, promovisao je ediciju pod nazivom „Ratnik“. Reč je o sedam knjiga koje, kako je ukazao izdavač, predstavljaju sećanja učesnika ratnih dejstava tokom intervencije NATO-a u nekadašnjoj Saveznoj Republici Jugoslaviji 1999.\nMeđu njima je četvorotomno štivo pod nazivom “Treća armija sedamdeset osam dana u zagrljaju Milosrdnog anđela”, čiji je autor Nebojša Pavković – bivši komandant te vojne formacije i načelnik Generalštaba Vojske Jugoslavije u vreme vladavine Slobodana Miloševića i delom Vojislava Koštunice, koji u Finskoj izdržava dvadesetdvogodišnju zatvorsku kaznu zbog ratnih zločina nad kosovskim Albancima.\nPublikovana je, između ostalog, knjiga „Prištinski korpus 1998.-1999.“, predstavljena kao „svedočenja ratnih komandanata“ – među kojima i generala Vladimira Lazarevića koji je odslužio 14 godina zatvora zbog ratnog zločina nad civilima na Kosovu. Lazarević je podsetimo oktobra 2017. održao i predavanje pitomcima Vojne akademije u Beogradu.\nUpitani za reakciju povodom toga nadležni za izdavaštvo pri Medija centru „Odbrana“ su za RSE ustvrdili da u objavljivanju takvog štiva ne vide ništa sporno.\nGotovo u istovetnom vremenskom periodu Prekršajni apelacioni sud potvrdio je presudu kojom je osam aktivista Inicijative mladih za ljudska prava osuđeno za kršenje javnog reda i mira – pošto su prekinuli tribinu u vojvođanskom mestu Beška u kojoj je učestvovao Veselin Šljivančanin (izdržao dve trećine zatvorske kazne od deset godina zbog pomaganja mučenja oko 200 hrvatskih zarobljenika na Ovčari, kod Vukovara u Hrvatskoj 1991.) razvivši transparent “Ratni zločinci da zaćute da bi se progovorilo o žrtvama”.\nTada je, prema iskazima aktivista Inicijative mladih za ljudska prava, nekoliko muškaraca iz publike fizički nasrnulo na njih. Dvoje članova te nevladine organizacije, izneli su tvrdnje da su zadobili teže povrede, koje su potkrepili lekarskom dokumentacijom.\nTužilaštvo u Staroj Pazovi odbacilo je krivičnu prijavu koju je podnelo osam aktivista Inicijative mladih za ljudska prava.\nTribinu u Beški januara 2017. godine organizovale su osobe bliske vladajućoj Srpskoj naprednoj stranci čiji je lider predsednik Srbije Aleksandar Vučić.


EPuS Leskovac na konferenciji DIJALOG ZA MLADE – EPuS Leskovac\nKonferencija „Dijalog za mlade“ održana je 18. novembra 2019. godine u hotelu Zira u Beogradu, a povodom završetka prve faze projekta ‘“Znanjem do posla’’, koji realizuju NIRAS-IP Consult i Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije, u saradnji sa projektom ‘’Podsticanje zapošljavanja mladih’’ (GIZ).\nKonferencija je otpočela obilaskom mini sajma dobrih praksi na kom su se predstavile partnerske organizacije sa lokalnog nivoa, a gde su učesnici konferencije imali priliku da se upoznaju sa glavnim rezultatima i uspešnim primerima i pristupima projekata „Znanjem do posla“ i „Podsticanje zapošljavanja mladih“. Zapaženo učešće na ovom sajmu dobrih praksi imali su predstavnici EpuS-a Leskovac, gde su pokazali postignuća svog inovativnog modela preduzetničkog zapošljavanja mladih „Aktivator“.\nU ovom dijalogu učestvovali su i predstavnici Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Ministarstva omladine i sporta, Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije (SIPRU) i NIRAS-IP Consult-a u okviru projekta „Znanjem do posla“, koji podržava Vlada Švajcarske.\nNa konferenciji su održane i panel diskusije sa poslodavcima, mladima i predstavnicima lokalnih samouprava, koji su podelili svoje uspehe i izazove u povećanju zapošljivosti, zapošljavanju i osnaživanju mladih u lokalnim zajednicama.


Vučić: Zaevu poziv za zajedničku sednicu dveju vlada - 24.08.2017, Sputnik Srbija\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obavestio je ambasadorku Republike Makedonije Veru Jovanovsku Tipko da će premijerka Ana Brnabić uputiti poziv predsedniku... 24.08.2017, Sputnik Srbija\n14:35 24.08.2017 (Osveženo: 15:06 24.08.2017)\nZbog toga su predsednik Vučić i ambasadorka Jovanovska razgovarali i o skorom održavanju Mešovitog komiteta za ekonomsku saradnju.\n„Svi smatramo da je potrebno da radimo vredno i odgovorno na unapređenju naših odnosa“, naglasio je predsednik Vučić na početku susreta, prvom nakon što je Srbija u nedelju povukla na hitne konsultacije sve zaposlene u Ambasadi Srbije u Skoplju.\nTema susreta bilo je i unapređenje saradnje u svim sferama, posebno u oblasti ekonomije, turizma i zajedničkog nastupa na trećim tržištima.\nU razgovoru je naglašen značaj zajedničkog rada u oblasti nauke i kulture, sa posebnim osvrtom na zaštitu i očuvanje maternjih jezika srpske i makedonske nacionalne manjine.\nTokom sastanka konstatovano je da je saradnja privrednih komora dveju zemalja veoma dobra, o čemu svedoči i osnivanje Srpsko-makedonskog poslovnog kluba, saopšteno je iz pres-službe srpskog predsednika.


Junker govorio o stanju EU: Moramo na koordinisaniji način da gonimo teroriste - Vijesti.me\n"EK SPREMNA DA ZAUSTAVI ONLAJN ŠIRENJE TERORISTIČKOG SADRŽAJA"\nEvropska komisija spremna je da zaustavi širenje onlajn terorističkih sadržaja i dezinformacija, objavio je danas njen predsjednik Žan-Klod Junker u govoru o stanju Unije.\nPravilo "jednog sata" znači da je toliki rok za uklanjanje uvredljivog sadržaja na zahtjev nacionalnih vlasti, a nepoštovanje tog roka za posljedicu može da ima kaznu u visini četiri procenta globalnog prometa provajdera u posljednjoj poslovnoj godini.\nNaravno, internet platforme će moći da se žale na zahtjev za povlačenje sadržaja i, ako njihova žalba bude uspješna, sadržaj će biti obnovljen na sajtu.\n"Komisija je danas predložila nove propise za brisanje terorističkih sadržaja sa veba u roku od sat vremena - što je kritično vrijeme tokom koga se napravi najveća šteta", rekao je Junker.\n"Moramo na koordinisaniji način da gonimo teroriste širom Unije. Teroristi ne znaju za granice. Ne možemo sebi da dozvolimo da nesvjesno postanemo saučesnici zbog nesposobnosti da sarađujemo", istakao je predsjednik EK.\nKomisija je još u martu objavila planove za boru protiv terorističkih sadržaja na internetu ali su predlozi bili više savjetodavni i bazirani na dobrovoljnosti provajdera da uklone sadržaje.\nJunkerova namjera da ta pravila postanu zakon ukazuje na činjenicu da saradnje sa provajderima usluga gotovo da i nema i da je za borbu sa onlajn terorističkim sadržajima potrebno više.\nEvropska komisija predložila je nova pravila u svjetlu predstojećih evropskih izbora u maju 2019. a sa ciljem da zaštiti demokratski integritet procedure glasanja.\n"Želim da Evropljani u maju mogu da načine svoj politički izbor na poštenim, bezbjednim i transparentnim evropskim izborima", rekao je Junker, prenio je EURACTIV.com.\nKako je dodao, "u našem onlajn svijetu rizik od miješanja i manipulacija nikada nije bio veći. Vrijeme je da se naša izborna pravila usklade sa digitalnim dobom radi zaštite evropske demokratije".\nEvropska komisija je, uz borbu protiv "malignih aktivnosti" za uticaj na glasačko tijelo, vlastima članica EU preporučila i da usvoje mjere za upravljanje rizicima po bezbjednost mreže i informacionih sistema pred izbore.


Lov i još ponešto - Stručna tribina “Nevlasnički psi i mačke u lovištima“\nU četvrtak, 19.08.2021. godine, sa početkom u 12 časova, u okviru\n12.Međunarodnog sajma lova, ribolova i lovnog turizma „Kraguj M“, u Medija Centru Šumadija Sajma, a u organizaciji Lovačkog saveza Srbije i Lovačkog saveza Centralne Srbije, održana je dugo pripremana i sa nestrpljenjem očekivana stručna tribina pod nazivom „Nevlasnički psi i mačke u lovištima“.\nOva jako škakljiva tematika, koja već deceniju „muči“ kako lovce, tako i lovne radnike i korisnike lovišta širom Srbije, a naročito gajene vrste divljači u lovištima, obrađena je u saradnji sa predavačima iz nekoliko relevantnih institucija, a u okviru ukupno četiri teme i to:\n-„Psi i mačke u prirodnim staništima-interakcije sa divljim životinjama“-predavača dr Duška Ćirovića sa Biološkog fakulteta iz Beograda;\n-„Kontrola populacije nevlasničkih pasa mačaka“, predavača dr Vladimira Magaša, sa Fakulteta veterinarske medicine iz Beograda;\n-„Štete u lovištima od pasa i mačaka vez vlasničkog nadzora“, predavača Marka Pavlovića, iz Lovačkog saveza Centralne Srbije;\n-„Pravni aspekti štete koju pričine nevlasnički psi i mačke u lovištu“, predavača Nenada Cvijetičanina, advokata koji već duže vreme sarađuje sa Lovačkim savezom Srbije.\nPredavanja, a posebno diskusije bile su jako sadržajne, a naročito je pozitivna činjenica da je među publikom bilo kako predstavnika lovaca, lovačkih udruženja, saveza, tako i naučnih institucija, škola i fakulteta, ali i predstavnika Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede-Uprave za šume, Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode, kao i Društva za zaštitu i proučavnje ptica Srbije. Pored njih, tribinu je putem interneta, onlajn pratilo više od 200 ljudi, što je samo još jedan pokazatelj da je ovakva tribina bila potrebna lovstvu Srbije.\nUspešnost tribine dovoljno se ogleda u tome da je i ovako „šarolik“ skup jednoglasno definisao uzroke pojave nevlasničkih pasa i mačaka u lovištima Srbije, probleme koje oni mogu da čine i čine u lovištima, ali je dao i smernice za dalje postupanje.\nSamo neki od zaključaka su da se problem pasa i mačaka mora rešavati od uzroka, koji predstavlja nedostatak odgovornosti kod vlasnika, preko direktnog uticaja koji nevlasnički psi i mačke čine u lovištima, kroz donošenje Pravilnika o uklanjanju pasa i mačaka bez nadzora vlasnika iz lovišta, do posledica njihovog direktnog uticaja, koji može da se reši strožijom kaznenom politikom prema neodgovornim pojedincima i institucijama.\nNaročitu vrednost prezentovanim stavovima daje činjenica da svi odreda, bez obzira da li su definisani kroz sama predavanja ili, pak, u okviru diskusija, mogu da se iskoriste za rešavanje ovog očiglednog problema koji nevlasnički psi i mačke izazivaju u lovištima, odnosno da budu ugrađeni u podzakonska akta koja regulišu ovu oblast, a koja nam već nedostaju već skoro čitavu deceniju.\nSledeći korak pripada nadležnima u Ministarstvu veterine i Ministarstvu poljoprivrede.\nTags: divljač,\tSrbija,\tLU,\tPredatori