Ministarstvo priprema nove podsticaje za obnovljive izvore energije\nUredba o podsticajnim merama za obnovljive izvore energije (OIE) ističe krajem ove godine i već se uveliko radi na pripremi novih mera. Kakva će biti rešenja teško je reći, pokušaćemo da na neki način pomirimo sisteme fid-in tarifa i fid-in premija, izjavio je Rastislav Kragić, predstavnik Ministarstva rudarstva i energetike.\nOn je na konferenciji Razvoj i uticaj mera na održivi rast biogas sektora u Srbiji, održanoj u Beogradu, rekao da je stav Ministarstva da je najvažnije da se sistemom podsticaja i promocije OIE gradi pozitivna klima za razvoj ove oblasti i zato je namera da se, što je moguće duže, zadrži sistem fid-in tarifa.\nKragić je istakao da Uredba o podsticajnim merama ističe krajem 2018. godine i nakon toga bi trebalo da bude doneta nova. Postoji incijativa da Srbija postupi u skladu sa preporukama Energetske zajednice da se novi sistem podsticaja ne zasniva na fid-in tarifama, već da se približi tržišnim principima, da proizvođači deluju konkurentno na tržištu, a da se fid-in premijama dodatno podstiču.\n“Na pripremi novih paketa mera podrške se već uveliko radi, ali kakva će rešenja sadržati sada je teško reći. Mi ćemo svakako pokušati da na neki način pomirimo ove dve inicijative“, istakao je on.\nNacionalnim akcionim planom za OIE predviđeno je da se do 2020. godine izgradi 30 MW biogasnih postrojenja. Do sada je izgrađeno 12 postrojenja snage oko 13,5 MW, a sedam, snage 5,7 MW, trenutno ima privremeni status povlašćenog proizvođača.\nSubvencija za biogas 17,22 evrocenta po kWh\nDanko Vuković, predsednik Upravnog odbora Biogas udruženje Srbije, naveo je da je Uredba iz 2016, kojom je podsticajna tarifa uvećana na 17,22 evrocenta po kWh za biogasno postrojenje snage 1 MW, finansijski atraktivna za investitore, što se i vidi po broju novih projekata koji su započeti posle donošenja Uredbe.\n“Korišćenjem električne energije iz OIE Srbija se približava ekološkim standardima Evropske unije i kroz decentralizovanu proizvodnju energije ostvaruje pozitivan uticaj na ekonomski razvoj na lokalnom nivou“, istakla je Milica Vukadinović iz programa Nemačko-srpske razvojne saradnje “Razvoj održivog tržišta bioenergije u Srbiji”, koji sporovodi Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ.\nKonferenciju su organizovali Biogas udruženje Srbije, Ministarstvo i program Nemačko-srpske razvojne saradnje.\nTagovi: biogas, fid-in premije, fid-in tarife, GIZ, obnovljivi izvori energije, podsticaji\nPočetna » Vesti » OIE » Ministarstvo priprema nove podsticaje za obnovljive izvore energije


Dostignuća tima stručnjaka Zavoda za zaštitu spomenika kulture u Nišu, predstavljena su na konferenciji "Kulturno nasleđe vredi Evropi" u beogradskom Domu omladine\nFoto: Gostuša; Izvor: Zavoda za zaštitu spomenika kulture u Nišu\nNa obroncima Stare planine, nadomak Zavojskog jezera, nalazi se selo Gostuša - jedinstveno u celom svetu kao naselje u celosti izgrađeno od kamena i prirodnih materijala iz neposredne okoline.\nPoznata i kao "Kameno selo", Gostuša je poslednjih nekoliko godina privukla pažnju srpske, ali i svetske javnosti, zbog svog autentičnog izgleda koji je praktično isti kao i pre više od 100 godina. Osim samih kamenih kuća i drugih zdanja, staroplaninski način života u ovom selu koje leži na oko 700 metara nadmorske visine, ostao je vekovima manje više nepromenjen.\nZbog velikog kulturno-istorijskog značaja, Gostuša je od strane države zaštićena kao kao nepokretno kulturno dobro, a na očuvanju, odnosno rastauraciji ovoj jedinstvenog mesta od 2013. radi ekipa arhitekata-konzervatora Zavoda za zaštitu spomenika kulture u Nišu (ZZSKN). Za projekat studije konzervacije sela, ZZSKN je dobio nagradu organizacije Evropa Nostra i Evropske Unije za istraživački projekat 2016. godine.\n#NewsweekSrbija ISTRAŽUJE Dunav i njegove tajne: Groblja neznanih mučenika (FOTO) https://t.co/YYwlTRJq7n pic.twitter.com/YfihmZMtBM\nPosebna vrednost studije je ubedljiv obrazovni fokus kroz aktivno angažovanje studenata oblasti koje se bave nasleđem. Uz to, koordinatori projekta su bili posvećeni pojašnjavanju značaja restauratorskih radova lokalnoj zajednici i imali nameru da uključe meštane u edukaciju u svim aspektima projekta. Samim tim, završetak studije i realizacija restauratorskih radova doprinela je podizanju entuzijazma i poboljšanju kvaliteta seoskog života.\nDostignuća tima stručnjaka predstavljena su na prvom panelu drugog dana (16. 6.) konferencije "Kulturno nasleđe vredi Evropi" u beogradskom Domu omladine.\nDogađaj je otvorio ministar kulture i informisanja Srbije Vladan Vukosavljević rekavši da je Evropa Nostra sprovela projekat sa ciljem da pruži savetodavan odgovor na pitanje o važnosti kulturnog nasleđa za Evropu uzimajući u obzir ekonomske, socijalne, kulturne uticaje i da pruži strateške preporuke Evropskoj komisiji i nacionalnim vladama o tome.\nEvropa Nostra je, u saradnji sa Evropskom mrežom za obrazovanje u oblasti menadžmenta u kulturi i kulturnih politika (ENCATC), Međunarodnim kulturnim centrom u Krakovu (ICC), Međunarodnim centrom za konzervaciju „Rejmon Lemer“ pri Univerzitetu Luven (RLICC) i Alijansom za nasleđe, u periodu od 2013. do 2015, sprovela projekat Kulturno nasleđe vredi Evropi (KNVE).\nCilj ovog projekta koji finansirala Evropska unija, jeste da prikupi i analizira postojeća i dostupna istraživanja i studije slučaja na temu ekonomskih, društvenih, kulturnih i ekoloških uticaja kulturnog nasleđa, kako bi se procenio značaj kulturnog nasleđa, koje je 2014. Evropski savet prepoznao kao „strateški resurs održive Evrope“.\nO nagrađenom projektu studije i realizacije restauratorskih radova u Gostuši, za Newsweek Srbija govorila je Sneška Quaedvlieg-Mihailović, generalna sekretarka organizacije "Europa Nostra".\n"Naš žiri koji se sastoji iz izuzetnih međunarodnih stručnjaka je smatrao da je ono najznačajnije u projektu ZZSKN zapravo taj integralni pristup istraživanju ovog sela. Oni se nisu fokusirali isključivo na tehniku konzervacije, već su posmatrali kompletnu problematiku revitalizacije tog sela u jednom širem kontekstu, u kontekstu pejzaža, dijaloga sa lokalnim stanovništvom. To arhitektonsko nasleđe se prosto ne može razdvojiti od živog nasleđa. Takođe, način na koji su uključili mlađu generaciju u izradu projekta, način na koji su radili identifikaciju i inventarizacju objekata bio je zaista urađen na osnovu najbolje prakse u Evropi. Pritom je sve izvedeno sa neverovatno malim sredstvima. To je nešto što nas je fasciniralo."\nPrema rečima Sneške Quaedvlieg-Mihailović, projekat ZZSKN nije bio samo "studija zarad studije", već je postojala jasna vizija toga kako će projekat doprineti realizaciji revitalizacije života u jednom autentičnom mestu u kojem danas živi samo 80 ljudi, mahom starije generacije.\nIvana Cvetković, jedna od članova tima ZZSKN i učesnica panela posvećenog konzervatorskim radovima u Gostuši, rekla je za Newsweek da je cilj istraživačkog projekta bio "razvijanje održivog koncepta" koji bi omogućio da revitalizacija sela Gostuša postane trajan proces koji će funkcionisati tako što će privlačiti međunarodne organizacije, institucije, turiste i druge koji će doneti različite aktivnosti i samim tim uliti novi život nove ideje u selo.\n"Trenutno je najveći problem implementacije, odnosno na koji način da se to procesuira. Imamo vezu sa svim institucijama i želimo da prenesemo znanje na mlade ljude koji će dalje razvijati Gostušu. Takođe, želimo da oformimo centar za pomoć u okviru lokalne samouprave, kako bi ljudi dobili preporuke oko toga kako dalje da unapređuju selo i pomoć u pronalaženju sredstava za izvođenje projekata", priča Ivana.\nOna je uverena da će projekat koji je prvobitno pokrenula Elena Vasić Petrović, direktorka ZZSKN nastaviti da živi i da se razvija.\n"Počeli smo sa skromnim sredstvima, da bi kasnije ministarstvo to krenulo ozbiljnije da finansira. Dali su nam ukupno 20.000 evra za ceo projekat, što je za nas bila ogromna cifra. Nikada nismo dobili tako mnogo za neki istraživački projekat. Bili smo oduševljeni. S druge strane, kada smo sve uradili i poslali Evropa Nostri oni su bili oduševljeni kako smo mi sa tako skromnim sredstvima postigli toliko mnogo. Tako da sve je relativno".\nUspehom koji je ekipa ZZSKN postigla u Gostuši i priznanjem koje su dobili od organizacije Evropa Nostra, srpske arhitekte i konzervatori su pokazali zašto je jedan od slogana ove organizacije "Moć primere". Sada je na ostalima da njihov primer slede i pronađu "svoju Gostušu".\nNEWSWEEK PREDSTAVLJA Spasioci srpskog Nju Orleansa\nTagovi Novak LukovacKonferencijaEvropska unijaEvropaKulturna baštinaIstorijaDruštvoArhitekturaKulturaSpomenikSrbijaNewsweek


Veljko Odalović je komentarišući to što ga je Aljbin Kurti tokom razgovora u Briselu nazvao "Gebelsom i Geringom" i personom non grata, poručio da nema od čega da se brani i čega da se stidi, kao i da su te reči samo pokazatelj da Priština ne želi da se bavi pitanjem nestalih lica na Kosovu.\n"Od toga je 570 nestalih lica Srba i ostalih nealbanaca među kojima ima i Albanaca koji su jednostavno prijavili nestanak svojih najmilijih - nama jer nemaju poverenja u prištinske institucije. To su oni koji su napustili prostor KiM kada su proterani Srbi i ostali nealbanci i to je nešto što jednostavno ne može da se krije i sakrije", naveo je on.\nOdalović dodaje da nije on taj koji vrši iskopavanje na Kosovu.\n"Ne kopa Veljko Odalović po prostoru KiM, oni imaju svoje instutucije koje su nadležne. Mi samo tražimo da se provere sve te informacije i da putem monitoringa neko od naših ljudi bude sa njima onako kako su oni bili prisutni na Kiževaku, Rudnici i u svim predhodnim fazama koje smo zajedno radili".\n"Svi na prostoru Kosova i Metohije znaju da mi imamo vrlo jasne i precizne informacije, konkretne zahteve, informacije prikupljene iz različitih izvora. Izbegavanje Prištine da postupi po njima je izgovor da neće to zbog mene. Ja sam iskoristio svaku priliku da vrlo otvoreno i u Prištini i na svakom mestu govorim o ovoj problematici da sve nazovem pravim imenom", naveo je Odalović.\nIstiče i da je Beograd sve obaveze koje su stavljene pred srpsku stranu ispunio, odgovorio na sve zahteve na krajnje transparentan način uz prisustvo "predstavnika prištinske radne grupe i svih onih međunarodnih zvaničnika koji su pokazali interes i imali mandata da budu sa nama".\nIstakao je i da će Srbija nastaviti da insistira da se provere neke lokacije na Kosovu u potrazi za nestalima, i da će Beograd proveriti svako mesto na koje Priština ukaže.\n17.09.2021 Ostavka nakon vređanja predsednika i premijerke (1609)\n17.09.2021 Koha: Uhapšen lekar koji je otvorio lažnu istoriju bolesti Božidaru Dejanoviću (1113)\n17.09.2021 Saša Mirković: Omogućiti građanima da sami odlučuju o svom životu (516)


specijalistički pregled : Južne vesti\nNišlijke odgovorne prema zdravlju i tokom pandemije\n09:42, 4. 5. 2021.\nViše od polovine anketiranih majki iz cele Srbije tokom pandemije nisu uradile redovan godišnji ginekološki pregled, pokazalo je istraživanje Centra za mame. Za razliku od ove upozoravajuće statistike, podaci iz niškog Doma zdravlja su bolji, jer je do kraja prošle godine urađeno više od 90 odsto planiranih pregleda.\nSpecijalista endokrinologije iz Niša pregledaće pacijente u Vranju\n11:25, 10. 3. 2020.\nJednom mesečno pacijenti iz Vranja i okoline moći će da odu na pregled hormonskih i poremećaja metabolizma u vranjskom Zdravstvenom centru, gde će dolaziti specijalista iz Niša. Vranjanci su do sada za ovakve preglede morali da idu u zdravstvene ustanove van svog grada.\nBesplatni preventivni pregledi ponovo na jugu Srbije\n09:13, 2. 11. 2019.\nGrađani sa ili bez zdravstvene knjižice moći će u nedelju, 3. novembra od 8 do 16 sati besplatno da urade mamografski i neurološki pregled, ali i da provere vid, krvni pritisak i nivo šećera u krvi. Akcija se organizuje u zdravstvenim ustanovama u Nišu, Pirotu, Prokuplju, Leskovcu, Vranju i drugim gradovima na jugu.\nBesplatni specijalistički pregledi u niškoj Vojnoj bolnici ove subote\n08:05, 25. 7. 2019.\nPovodom obeležavanja 180 godina srpskog vojnog saniteta, besplatni specijalistički pregledi za sve građane biće održani u subotu 27. jula od 7:30 do 13:30 u niškoj Vojnoj bolnici, a prijavljivanje za preglede je u četvrtak i u petak.\nBesplatni pregledi specijalista sa VMA –a\n13:50, 22. 6. 2019.\nLekari specijalisti Vojno medicinske akademije u Beogradu obavili su u petak, 21. juna, oko 150 pregleda u kabinetima Doma Zdravlja u Bosilegradu.\nZakazivanje kod ginekologa opet preko kol-centra\n13:55, 12. 1. 2015.\nPosle pola godine Nišlijke u Domu zdravlja ponovo mogu zakazati pregled kod izabranog ginekologa preko kol-centra.\n12:58, 27. 10. 2014.\nPoslednjih dana oktobra Dom zdravlja Prokuplje sprovešće akciju specijalističkih pregleda „Zdravlje na kućnom pragu“ u 3 ambulante, u Velikoj Plani, Donjoj Trnavi i na izlazu iz grada kod fabrike "Hisar".\nNema više zakazivanja putem Kol-centra u Domu zdravlja\n09:19, 14. 7. 2014.\nPreglede kod lekara u Domu zdravlja Nišlije više neće moći da, kao do sada, zakazuju preko Kol-centra, već direktno pozivom određene službe, lekara ili sestre, saopštili su iz ove zdravstvene ustanove.\nAkcija Doma zdravlja u prokupačkim selima\n10:05, 3. 6. 2014.\nU narednih 10 dana lekari Doma zdravlja u okviru akcije "Zdravlje na kućnom pragu" obaviće besplatne stomatološke, ginekološke, EKG, ultrazvučne i laboratorijske preglede u prokupačkim selima.\nSpecijalističke službe ponovo u Domu zdravlja\n14:33, 4. 4. 2014.\nOd 1. aprila u prokupačkom Domu zdravlja ponovo su počele sa radom konsultativno-specijalističke službe koje su, nakon odvajanja Bolnice i Doma zdravlja, bile izmeštene.\nPregled “sumnjivih” mladeža\n15:38, 28. 3. 2014.\nNišlije koje imaju sumnjive promene na koži i primećuju da im se neki mladež izmenio i ima neobičan oblik, mogu bez zakazivanja doći u Dom zdravlja na pregled u subotu, 29. marta.


EU i FAO započeli raspodelu pšenice u poplavljenim područjima - EU Delegacija u Srbiji\nEU i FAO započeli raspodelu pšenice u poplavljenim područjima\nBy Jovan objavljeno\t 02/10/2014 Projektne aktivnosti\nU Osečini je započela isporuka pšenice i đubriva za jesenju setvu poljoprivrednim gazdinstvima oštećenim u poplavama u ovom kraju za 100 poljoprivrednih gazdinstava. Seme i đubrivo isporučila je Organizacija za poljoprivredu i hranu Ujedinjenih nacija (FAO) koja sprovodi projekat podrške poljoprivrednicima u okviru programa pomoći Evropske unije poplavljanim područjima u Srbiji.\nU okviru ovog dela programa pomoći Evropske unije, biće donirano seme pšenice i mineralno đubrivo za jesenju setvu, a pomoć će dobiti preko 4,400 malih, porodičnih domaćinstava u 24 opštine koje su imale najveće gubitke nastale tokom prolećnih poplava. Isporuka pšenice i đubriva za sve 24 opštine biće završena u naredne tri nedelje, tako da će domaćinstva moći da na vreme završe jesenju setvu.\nU okviru paketa pomoći, svako domaćinstvo će dobiti po 250 kilograma pšenice i 300 kilograma mineralnog đubriva. Pšenica i đubrivo koji se isporučuju poljoprivrednicima kupljeni su od domaćeg proizvođača po završetku javnog tendera.\nOva pomoć predstavlja deo šireg programa za oporavak srpske poljoprivrede koji finansira Evropska unija u iznosu od 8 miliona evra. Sve aktivnosti se sprovode u saradnji sa Kancelarijom za pomoć i obnovu poplavljenih područja i Ministarstvom za poljoprivredu i zaštitu životne sredine Republike Srbije.


BIFIDEX za poslovne prilike - 381 vesti\nBy RedakcijaPosted on May 17, 2020 May 17, 2020\nLučić ističe da se BIFIDEX saradnja potpuno poklapa sa idejom inicijative “Mali Šengen” i da bi zato trebalo objediniti saradnju putem BIFIDEX-a i Komorskog investicionog foruma koji čine privredne komore tzv. zapadnobalkanske šestorke (WB6).\n“Nama je ideja da spojimo ove dve stvari u narednom periodu, pošto su vrlo komplementarne i doprinele bi transparentnosti celog ovog procesa”, kaže Lučić.\n“Sa ovom dinamikom, očekujemo da se Crna Gora priključi do kraja godine i preostaju nam još podaci sa KiM i Federacija BiH da bismo kompletirali ZB”, naveo je on.\n“Crna Gora je je, takođe, pristupila Upravnom odboru portala, međutim nisu svi registri u ovim zemljama na istom tehnološkom nivou. Nekada je potrebno malo duže vreme da se podaci iz pojedinačnih registara pripreme da bi bili u istoj formi”.\n“Zašto BIFIDEX? Svi mi u svojim zemljama imamo neke privatne kompanije koje prodaju određene podatke o privrednim subjektima. Mnogo puta nas je praksa naučila da su ti podaci kompromitovani pošto se dobijaju putevima koji nisu baš legalni, što unosi nesigurnost u poslovni ambijent. Takođe, ako verujete nekom komercijalnom proizvodu koji sadrži neki nelegalan podatak, koji je kompromitovan i netačan, možete doneti pogrešnu poslovnu odluku”.\n“Videli smo da poštoje fizička lica koja u svim uključenim zemljama poseduju kompanije. Dakle, jedno lice ima kompaniju u sve četiri zemlje”, dodao je on.\n“Cilj je da kada uvedemo pretplatu da se mogu bukvalno pronaći svi podaci, i istorijski i hronološki o svakoj od tih kompanija ili o fizičkim licima koja su povezana sa tim kompanijama”, navodi Lučić.\n“Mi danas gledamo Estoniju kao lidera e – Uprave, ali vidimo da mi bar u ovom projektu prednjačimo u odnosu na njih”, dodao je Lučić.\nTag: APR Balkan BIFIDEX poslovanje region\nNext post: Sajt je lažan


Nova.rs: Rebićev pomoćnik odbija da premesti Milenkovića zbog „trke“ za funkciju\nVesti Autor:nova.rs22. okt. 202112:3437 komentara\nRešenje za premeštaj načelnika Odeljenja za borbu protiv droga beogradske policije Slobodana Milenkovića, koji je zajedno s kolegom Dušanom Mitićem uhapsio Predraga Koluviju, vlasnika najveće narko-plantaže Jovanjica, još uvek nije potpisao Dragan Vasiljević, pomoćnik odlazaćeg direktora policije Vladimira Rebića, saznaje Nova.rs.\nKako Nova.rs saznaje iz vrha MUP, Vasiljević veruje da bi nakon te odluke ispao iz trke za mesto Rebićevog naslednika.\nKako je ranije objavljeno, načelnik Policijske uprave za Grad Beograd Veselin Milić napisao je predlog za privremeni premeštaj Milenkovića na mesto inspektora u Odeljenje za ratne zločine, međutim, kako je direktor policije Vladimir Rebić na godišnjem odmoru, paraf na premeštaj inspekotora koji je otkrio “Jovanjicu” bi trebalo da potpiše Rebićev pomoćnik Dragan Vasiljević.\nIpak, kako se navodi u tekstu, glavni razlog zbog čega odbija da potpiše premeštaj Milenkovića jeste izvesno ispadanje iz trke za direktora policije.\nSagovornici portala Nova.rs iz vrha MUP-a navode da Vasiljević i te kako pretenduje na mesto koje još uvek drži Vladimir Rebić i da predlog Veselina Milića, koji mu je konkurencija za tu funkciju, tretira kao pokušaj da bude eliminisan iz trke za šefa srpske policije.\nPodsetimo, ranije je objavljeno da inspektora Slobodana Milenkovića pokušavaju da premeste u Odeljenje za ratne zločine, ali zbog odsutnosti direktora policije Vladimira Rebića, koji se nalazi na godišnjem odmoru, još uvek niko nije potpisao premeštaj.\nNakon te informacije, javnosti se obratio Milenkovićev pravni zastupnik Zdenko Tomanović, koji je apelovao da se prekine sa hajkom na njegovog klijenta, upozoravajući da je Milenković na meti isključivo zbog toga što je otkrio veze visokih državnih funkcionera i pripadnika bezbednosnih službi u slučaju „Jovanjica“.\nPolicijaSlobodan MilenkovićVladimir Rebić


Povodom Dana rudara kompanija Srbija Ziđin Koper uručila Šistekove nagrade - Bor 030\n30. juna 2022. | 03:43\nNaslovna Vesti Ekonomija / BIZ Povodom Dana rudara kompanija Srbija Ziđin Koper uručila Šistekove nagrade\n6.8.2021. | 22:32\nNagradu „Inženjer Šistek“ koja se dodeljuje za doprinos u razvoju kompanije, i to od 1968. godine, ove godine dobili su Nebojša Bućan, Ivica Đorđević, Dragan Ilić, Dejan Antić, Zoran Lojanica i Saša Milanov.\nPovodom praznika svih koji u Srbiji hrabro i požrtvovano zarađuju „hleb sa sedam kora“, a koji se ove godine proslavlja u više od 200 aktivnih rudnika u zemlji, Dan rudara Srbije obeležen je i u kompaniji Srbija Ziđin Koper. U klubu Ziđin, u Brestovačkoj Banji, organizovan je prijem za delegacije visokih zvaničnika, poslovne partnere i prijatelje kompanije i predstavnike društveno-političkog života Timočke Krajine.\nObraćajući se prisutnima, zamenik generalnog direktora kompanije Srbija Ziđin Koper, Džejson Džang, rekao je da je rudarski poziv vredan dubokog poštovanja. Prema njegovim rečima, već su uveliko vidljivi rezultati zalaganja zaposlenih u kompaniji, i to u svim oblastima, rudarskim, metalurškim, ali i u oblasti zaštite životne sredine. Džang je uputio veliku zahvalnosti borskim rudarima, kako bivšim, tako i sadašnjim i poručio im da su svi oni ponos i slava kompanije.\nNagrađeni ovogodišnji „Šistekovci“ pridružili su se plejadi 374 radnika koji su prethodnih decenija primili ovu nagradu. U ime nagrađenih, reči zahvalnosti uputio je Nebojša Bućan.\n„U ime svih ovogodišnjih dobitnika želim da se zahvalim i da istaknem da ovo treba biti podstrek svima koji započinju svoju karijeru u borskom rudniku, i koji imaju još puno godina da rade. Zahvaljujem se kompaniji koja je prepoznala naše izuzetno zalaganje. Takođe, posebnu zahvalnost dugujem svojim saradnicima bez kojih svi radni zadaci ne bi bili realizovani, tako da je ovo nagrada za sve nas koji smo zaposleni u kompaniji“, poručio je Nebojša Bućan.\nČestitke dobitnicima Šistekove nagrade, kao i svim rudarima, uputio je i pomoćnik ministra privrede, Dragan Ugrčić. On je naglasio da je i sam učestvovao u privatizaciji borskog rudnika, kao i da je zadovoljan kako kompanija Srbija Ziđin Koper funkcioniše.\nIzmeđu dva rudarska praznika u zasluženu penziju otišlo je 378 radnika kompanije Srbija Ziđin Koper: 139 iz RBB-a, 59 iz RBM-a, 150 iz TIR-a, jedan iz ogranka EMO i 29 iz Matičnog preduzeća. Oni će, uz redovnu otpremninu, dobiti i novčanu nagradu kompanije u iznosu 20.000 dinara.


Web stranica Vlade TK - Značajne isplate socijalnih davanja, boračkih prava i podrške poljoprivredi\nMinistarstvo finansija započelo je isplatu brojnih oblika podrške i pomoći. Naime, zbog nešto kasnijeg usvajanja Budžeta Tuzlanskog kantona za ovu godinu i potrebe donošenja Odluke o utvrđivanja visine naknade za isplatu oblika socijalne pomoći, isplata po programima socijalne pomoći je evidentno kasnila.\nOdmah po pristizanju naloga iz nadležnog ministarstva Ministarstvo je već realiziralo obaveze za sve oblike socijalne pomoći za mjesec januar. Trenutno su u pripremi isplate za februar, a isplatu korisnici mogu očekivati već u toku ove sedmice. Ovim će se sustići dinamika redovnih isplata odnosno anulirati kašnjenje do kojeg je došlo zbog navedenog razloga.\nTreba istaknuti da su po osnovu refundacija porodiljskog bolovanja izvršene obaveze u visini od 1.430.000,00 KM što se odnosi na 1110 zahtjeva korisnika. Ovaj oblik podrške je posebno bitan za privredu Tuzlanskog kantona, posebno imajući u vidu kompleksnost poslovanja privrednih subjekata u doba pandemije.\nKad je u pitanju boračka populacija isplaćene su egzistencijalne naknade za boračku populaciju za januar i februar. Za mjesec januar je za 4.976 korisnika isplaćeno ukupno 1.408.419,00 KM, dok je za februar, za 5.087 korisnika, uplaćeno 861.944,00 KM. Iznos sredstava za januarsku naknadu je nešto veći jer sadrži i zahtjeve koji nisu bili kompletirani u prethodnoj godini, te utvrđene razlike prilikom isplata.\nTakođer, za boračku populaciju redovno se rade i isplate za liječenja, jednokratne pomoći, lijekovi, ortopedska pomagala po zahtjevima kako pristižu iz nadležnog ministarstva.\nKada je u pitanju podrška ruralnom razvoju i poljoprivrednoj proizvodnji, izmiren je dio podrške po programu iz 2020.godine u iznosu 649.186,64 KM.


RTS :: Antić: Mesi se ne trudi jer ne želi da igra krilo\nFudbal Antić: Mesi se ne trudi jer ne želi da igra krilo\nutorak, 15. apr 2014, 11:47 -> 11:56\nNekadašnji selektor Srbije Radomir Antić veruje da Lionel Mesi ne želi previše da se trudi na terenu jer ne voli da igra na krilnoj poziciji. Mesi ne trči jer ne voli da igra krilo, i to je njegov način da to pokaže, rekao je nekadašnji trener tri najveća španska kluba.\nNekadašnji trener Barselone Radomir Antić smatra da se najbolji igrač Katalonaca Lionel Mesi na nekoliko poslednjih utakmica uopšte ne trudi, pošto ne voli da igra na krilnoj poziciji.\nDa Mesi nije bio previše zainteresovan za igru na revanš meču četvrtfinala Lige šampiona protiv Atletika govori i statistički podatak da je na "Visente Kalderonu" pretrčao 6,8 kilometara, samo 1,5 kilometar više od golmana Manuela Pinta.\n"Mesi nije mnogo trčao jer mu je trener rekao da igra kao krilo. To je bio njegov način da kaže da ne želi da bude na toj poziciji. Ova situacije je slična onoj kada je Van Gal primorao Rivalda da igra na levoj strani, a ovaj bi, svaki put kada bi dobio loptu, dodao Bogardeu", rekao je Antić za sajt "Gol".\nOn je dodao da Barselona ima nekoliko velikih problema, posebno onaj da u timu uskladi veličine poput Mesija, Nejmara i Inijeste.\n"Svi pričamo o Mesiju, Nejmaru i Inijesti, ali zaboravlja se Kristijan Teljo, jedno od otkrića prošle sezone. On ima nešto što Aleksis Sančez, Pedro i ostali nemaju i znači mnogo timu. Još jedna stvar, najbolji igrači ne čine uvek najbolji tim. Mislim da je to problem Barselone u ovom trenutku", poručio je Antić.\nAntić je sa Atletikom osvojio duplu krunu 1996. godine, u karijeri je vodio i Saragosu, madridski Real, Ovijedo, Barselonu, Seltu i kineski Šangdong.\n(utorak, 15. apr 2014, 16:21) - anonymous [neregistrovani]\nMore smanjiti im plate pa da vidis posle, dobijaju vise od 200,000e nedeljno i bune se more more......\n(utorak, 15. apr 2014, 14:54) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 15. apr 2014, 14:40) - Nikola [neregistrovani]\nMessi se ne trudi da se nebi povredio ali da bi sacuvao snagu za Svetsko Prvenstvo u Brazilu.


Predstavljamo vinariju: Bukovo Expovina 2017 u Cirihu – Pruna\nNa ovoj tradicionalnoj manifestaciji predstaviće se i vinarija Bukovo sa svojim čuvenim vinom Filigran.\nVinarija manastira Bukovo poznata je od davnina. Tradicija gajenja vinove loze i proizvodnja vina u Negotinskoj krajini neraskidivo je vezana za manastir Bukovo, koji kroz vekove predstavlja sinonim i glavno obeležje vinogradarstva i vinarstva ovog kraja. Ovde se gaji crna tamjanika koja je veoma retka u svetu a koja je u stanju da iznedri jedinstveno vino, neponovljivog mirisa i ukusa.\nSnažno crveno vino Filigran napravljeno je od grožđa iz manastirskog vinograda na Bukovskom brdu. Vino je punog tela sa nežnim, baršunastim taninima i dobrim balansom kiselina i ekstrakta, veoma duge završnice.\nOdlično ide uz začinjena jela, crvena mesa i tvrde odležale sireve.


Prijepolje - Kraj mukama, živjela je u uslovima nedostojnim čovjeku\nPrijepolje – Gora LJujić iz prijepoljskog sela Brančići u MZ Ivanje, živela je u uslovima nedostojnim čoveka, u kući koja je mogla svakog časa da se sruši, bez ikakvih sredstava za život.\nTeški uslovi života pokrenuli su meštane ove MZ da se organizuju i pokrenu akciju kako bi se Gori pomoglo da izađe iz zime.\n“Svetlana Divac nas je na sastanku Saveta Mesne zajednice obavestila o situaciji i mi smo odmah pokrenuli akciju kako bi ovoj ženi pomogli na bilo koji način”, kaže predsednik MZ Branislav Tomašević i dodaje da je ubrzo nabavljena polovna kamp prikolica kako bi zimu provela na suvom.\nTomašević kaže da su tražili pomoć od lokalne samouprave da im pomogne da se do gradilišta bar podaspe put kako bi mogli da doteraju građevinski materijal, ali je i ta pomoć izostala.\n“Sami smo se organizovali i nekim buldožerom koliko – toliko omogućili prolaz kamionima”, priča predsednik MZ Ivanje.\nTomašević međutim ističe da su naišli na odličan odgovor privrednika koji su se listom odazvali i pomogli da se krene sa gradnjom nove kuće. Tomašević kaže da se akciji prvi priključio Senad Jonović vlasnik firme “Jonović gradnja” koji je preuzeo na sebe izgradnju nove kuće.\nNova kuća građena uz pomoć privrednika, foto: Glas zapadne Srbije\n“Uz pomoć brojnih privrednika nabavili smo stolariju, rigips, laminat, moji radnici su se odrekli dve dnevnice i radili na objektu”, ističe Jonović.\nOn je naglasio da ogromnu zahvalnost i poštovanje duguju Senadu i DŽenanu Lončareviću koji su se prvi odazvali i svojom donacijom pokrenuli sve ostale privrednike koji su se masovno uključili u akciju kako bi kuću što pre stavili u funkciju.\nTomašević se zahvalio i firmama Jela Star, Koning, Ćatić kompani, Stileks, Alfa trans iudruženju Stara Raška koji su pomogli da se Gora skući.\nTomašević posebno ističe pomoć mlade Amine Rondić koja je od svoje prve plate donela novac kako bi pomogla izgradnju kuće.\nGora LJujić zahvalna je svima koji su pomogli gradnju nove kuće i kroz suze kaže da nije verovala da će to doživeti. “\n“Mislila sam da ću u onoj rupi skončati, što od zime , što od gladi, ali opet hvala dobrim ljudima, pomogao je ko je hteo i mogao”, veli Gora LJujić.


Hoti postavio pet uslova za Srbiju; Vučić: Svih pet neprihvatljivo - Novi Standard\nHoti postavio pet uslova za Srbiju; Vučić: Svih pet neprihvatljivo\nHoti je naveo da su ciljevi tzv. Kosova u dijalogu sa Srbijom: međusobno priznanje, članstvo u EU i UN, priznavanje Kosova od pet zemalja članica EU i ukidanje Rezolucije 1244\nKosovski premijer Avdulah Hoti izjavio je da je glavni cilj u dijalogu sa Beogradom da Srbija prizna Kosovo, preneo je danas portal Kosovo onlajn. Hoti je naveo da su ciljevi Kosova u dijalogu sa Srbijom: međusobno priznanje, članstvo u Evropskoj uniji (EU) i Ujedinjene nacije (UN), priznavanje Kosova od pet zemalja članica EU i ukidanje Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN.\nU okviru debate, koju je organizovao Demokratski institut Kosova, pod nazivom “Koja je platforma Vlade Kosova u dijalogu sa Srbijom?”, Hoti je rekao da od postavljenih ciljeva Kosovo neće odustati. On je rekao da se od 2011. vodi dijalog za normalizaciju odnosa sa Srbijom, ali da će se od sada voditi dijalog s ciljem međusobnog priznavanja.\nNaveo je i da ne veruje u “zaveru stvorenu oko dijaloga”. “Razne zavere o dijalogu sa mapama i priče o razmeni teritorija za mene nisu istinite i samim tim nisu deo razgovora. Postavili smo svoja načela i imam mandat da pregovaram na osnovu Ustava koji mi daje jasna ovlašćenja da vodim ovaj proces”, rekao je Hoti.\nOn je naveo da u okviru dijaloga neće razgovarati o pitanjima vezanim za teritorijalni integritet Kosova, dodajući da sporazumi moraju biti u skladu sa Ustavom Kosova. Prema njegovim rečima, sporazum bi trebalo da formuliše sva otvorena pitanja, kao što su nestala lica, penzije, katastarske zone, artefakti i mnogo drugih pitanja.\nIzvor Beta/B92, 17. jun 2020.\nVUČIĆ: NE OČEKUJEM NIŠTA SPEKTAKULARNO OD SASTANKA U SAD\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je danas da ne očekuje spektakularne stvari na sastanku u Vašingtonu 27. juna, već racionalan i pragmatičan razgovor.\n„To su moja očekivanja. Mala je Srbija da bi mogla da zapoveda Beloj kući, ali dovoljno velika da ume da kaže šta su njeni interesi koje može, hoće i mora da zaštiti”, rekao je Vučić novinarima u Lajkovcu, javlja Tanjug.\nOn je to rekao upitan može li se od sastanka u Vašingtonu očekivati neka prekretnica i da li je uopšte posle 27. juna moguć povratak na staro, kad je reč o odnosu Beograda i Prištine. Vučić je ponovio i da, što se njega tiče, tema razgovora nije pitanje priznavanja nezavisnosti Kosova.\nHOTIJEVI USLOVI NEPRIHVATLjIVI\nSvih pet uslova koje je danas izneo Avdulah Hoti neprihvatljivo je za Srbiju, rekao je predsednik Aleksandar Vučić i poručio da ni Hoti, ni Tači ne treba ni da dolaze na pregovore o KiM ako je to albanska platforma.\n„Ako je to platforma sa kojom će Hoti ili Tači da dođu negde na razgovore, bolje da ne dolaze nigde, a potpuno mi je svejedno ko će doći od njih. To je sve što imam da im kažem”, poručio je Vučić.\n„Ako mislite da ste postavili svoju poziciju tako što, kao papagaji, ponavljate svaki dan kako ste mnogo kompromisa napravili i ne znam šta sve, super. Ne moramo da razgovaramo, hajde da vidimo kako možemo da funcionišemo, sačuvamo mir i stabilnost i to je sve. Ali, ako mislite da tim vrstama ucena, pritisaka i pretnji možete da Srbiji naudite i da promenite stav Beograda i moj lični stav, grdno ste se prevarili”, poručio je Vučić, javlja Tanjug.\nVučić primećuje da je na KiM bukvalno u toku neka vrsta nacionalne histerije Albanca i da je zadovoljan tim što naša strana u mnogo mirnijem tonu i atmosferi sagledava svoju pozIciju. Vučić je, takođe, najoštrije osudio uzurpaciju imovine manastira Visoki Dečani.\n„To je užas, čak i Stejt department reaguje i svi reaguju. I niko to ne može da dopusti. To Srbija najoštrije osuđuje”, rekao je Vučić, odgovarajući na pitanje novinara da prokomentariše odluku ustavnog suda da se Visokim Dečanima na KiM vrati 24 hektara zemlje, ali da to nije još učinjeno i da su predstavnici kosovske vlade sa Hotijem prisustvovali otvaranju puta na uzurpiranom zemljištu manastira.\nIzvor Politika, 17. jun 2020.\nPreporučujemoAvdulah HotiAleksandar VučićKosovo i Metohijarešenje za Kosovosastanak u Beloj kućiSrbija


JSL 7. kolo:Crvena zvezda-Metalac (GM) - Moja Crvena Zvezda\nJSL 7. kolo:Crvena zvezda-Metalac (GM)\nод Vladimir окт 2, 2010 0186\nC.zvezda:Metalac 3:0 - 2009/10\nU okviru 7. kola Super lige Srbije naši fudbaleri sastaće se sa ekipom Metalca iz Gornjeg Milanovca. Pored samog fudbalskog susreta, meč će obeležiti i koncert koji će biti održan nakon utakmice. U organizaciji grupe građana „Delije – sever“ održava se koncert za pomoć Kosovu i Metohiji.\nIstorija susreta našeg kluba sa ekipom Metalca započela je tek u sezoni 2009/10 kada su Milanovčani prvi put nastupili u srpskom elitnom fudbalskom rangu. Međutim i to je bilo sasvim dovoljno da gosti u nedeljnoj utakmici mnogo zaduže naš klub. U prvom susretu koji je odigran na našem najvećem stadionu u jesenjem delu sezone, fudbaleri Crvene zvezde ostvarili su rutinsku pobedu od 3:0, da bi tokom proleća naš tim kao lider šampionata poražen u Kragujevcu rezultatom 2:1. Susret je obeležio pobedonosni pogodak Metalca u zaustavnom vremenu u trenucima kada je naš tim svim silama pokušavao da dođe do pobedonosnog pogotka. Nakon tog susreta sadašnji selektor srpske fudbalske reprezentacije Vladimir Petrović Pižon smenjen je sa mesta šefa stručnog štaba crveno-belih.\nKada je reč o timu koji će Aleksandar Kristić suprostaviti gostima iz Gornjeg Milanovca, izvesno je da će na golu biti Saša Stamenković, poslednju liniju odbrane činiće povratnik u tim, kapiten Slavoljub Đorđević i fantastični Li Adi, po bokovima sigurni su Nikola Mikić (pošto će najbolji srpski desni bek Pavle Ninok najverovatnije zbog bolesti propustiti susret) i Duško Tošić. Mesta u veznom redu zauzeće Aval Isah i sve bolji Dejan Milovanović, Po bokovima gol gostiju ugrožavaće Kadu i Marko Vešović, dok će najistureniji biti Miloš Trifunović i Andrija Kaluđerović.\nPored navedene jedanaestorice, Metalcu će se u velikom broju suprostaviti i navijači crveno-belih. Treba napomenuti da zbog koncerta godišnje propusnice za severnu tribinu neće važiti, dok zainteresovani za koncert sa zapadne i istočne tribine mogu pratiti susret sa godišnjim propusnicama, dok ukoliko žele pratiti koncert moraju kupiti kartu.\nZoran Savić najavljuje tešku sezonu košarkaša\nKup EHF: Pobeda naših rukometaša u Belgiji


PC Press » PC #214 | Komunikacije\nPC #214 > Komunikacije\nSvi tesktovi u PC #214 (4) Samo tekstovi objavljeni online (0)\n- PC #214 u prodaji po ceni od 110 din\nNa tržištu mobilnih telefona Android je dominantan, sledi Apple sa iOS-om, dok Windows Phone, iako na trećoj poziciji, drži mali procenat tržišta. Ima li novi Windows Phone 8.1 potencijal da trendove preokrene u Microsoft-ovu korist?\nMožete li zamisliti da samo za 0,2 milisekunde preuzmete sa Interneta film koji zauzima 1 GB memorijskog prostora? Upravo takav, najbrži Internet do sada, omogućiće najnovija dostignuća u oblasti ultrabrzog transfera podataka\nMesec IT bezbednosti\nOd 2004. godine, oktobar je proglašen za mesec unapređenja svesti o sajber bezbednosti. Tokom pet nedelja, širom planete održavaju se skupovi, manifestacije i predavanja koja imaju za cilj da informišu i unaprede znanja običnih ljudi o pretnjama u digitalnom svetu. U oktobru će drugi put biti organizovan srodan skup i u Srbiji, pod okriljem Registra nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS)\nNaručivanje i kupovina kafe nisu više jednostavni. Morate da definišete koju vrstu kafe želite da pijete, s kofeinom ili bez njega, da li hoćete sa hladnim ili toplim mlekom, običnim ili sojinim... izbori su takoreći neograničeni. Ali nije uvek bilo tako, kafa je prošla dug put od prvih uzgajališta do modernih kafića širom planete i obeležila je mnoge bitne događaje u istoriji čovečanstva


Patrijarh: Progon vernika, zaposedanje njihovih kuća i uništavanje hramova je kulturocid GracanicaOnline.Info\nPatrijarh: Progon vernika, zaposedanje njihovih kuća i uništavanje hramova je kulturocid\n9. maja 2021. 2 min read\n„Ko može jednostavno zanemariti, zažmuriti pred činjenicom da su ljudi, hrišćani, Srbi u 21. veku proterani iz svojih kuća, njih više od 200.000,\n„Ko može jednostavno zanemariti, zažmuriti pred činjenicom da su ljudi, hrišćani, Srbi u 21. veku proterani iz svojih kuća, njih više od 200.000, sa svojih njiva, da je posle 2000. godine uništeno, devastirano 140 crkava na Kosovu i Metohiji“, upitao je patrijarh srpski Porfirije u intervjuu za hrvatski Večernji list.\nPodsetio je da se prošlog meseca dogodilo više napada na hramove na teritoriji KiM.\n„Hipotetički, kada bi se dogodilo ono što se neće dogoditi nikada, da Crkva prizna na nasilju stvorenu lažnu državu, da li bi nasilje prestalo ili bi se pojačalo?“, postavio je retoričko pitanje.\nGovoreći o duhovnom značaju Kosova za srpski narod, navodi da se sam pojam duhovnost, iako „neka vrsta socijalne utopije“, razvija i manifestuje nesputan državnim granicama, te da se radi o kompleksnom fenomenu.\n„Duhovost kao verski, psihološki, socijalni, umetnički, kulturni fenomen. vezan je za realitete života“, kaže patrijarh i dodaje da kosovski zavet nije magijska ili mitska kategorija, već upravo duhovna.\n„Reči savremenog pesnika – ‘Ja ne odlučujem da li ću ići u bitku po tome kolika je sila koja mi preti, nego po tome koliku svetinju branim!’, pokazuju nam da je kosovski zavet izraz Novog zaveta, žrtvovanje desetine hiljada srpskih vitezova u Kosovskom boju, u svemu po ugledu na žrtvu Hrista za život bližnjih i za život u večnosti. Kosovski zavet izraz je vernosti srpskog naroda Hristu, izraz potpune vere u vaskrsnuće“, kazao je Porfirije.\nGovoreći o tome da svaki hrišćanin, iako različit, učestvuje zajedno u molitvi, kaže da istovremeno čini jedno političko telo par exellence.\n„Razumljivo je da, kao takvi, imamo određene zajedničke političke interese: da se slobodno molimo, da ispovedamo javno svoju veru, da ne budemo predmet diskriminacije, da negujemo autentičnu kulturu koja se ne ograničava samo na hram“, kazao je Patrijarh.\nU tom smislu, naglašava da su kosovsko, crnogorsko i makedonsko pitanje istovremeno duhovna i politička pitanja.\nPatrijarh kaže da je obaveza svakog čoveka da se brine o drugim ljudima, ali i da je obaveza patrijarha veća, u slučaju kada su ugrožena politička prava vernika. Porfirije ističe da će se truditi da afirmiše i osnaži glas naroda, mišljenja mladih o životu Crkve, njihovu ulogu, ali i učestvovanje žena u svim aspektima života Crkve u kojima je to moguće.\nIzvor: Večernji list, Kossev\nTags: Patrijarh Porfirije uništavanje hramova je kulturocid\nPrevious Britanac Sajmon Loz zastupaće srpske i albanske žrtve u procesu Tačiju i saoptuženima\nNext U Kiževaku se i dalje traga za posmrtnim ostacime\n2. decembra 2021., 14:36


Danas otvaranje izložbe "Nazovimo to ljubav" - Televizija K3\nDanas otvaranje izložbe “Nazovimo to ljubav”\nU Muzeju savremene umjetnosti u Banjaluci večeras će biti otvorena izložba Brede Beban pod nazivom "Nazovimo to ljubav" /Let’s call it love/ u okviru koje će biti prikazan do sada najcelovitiji uvid u multimedijalni opus Bebanove.\nIzložbu, koja će biti postavljena u Banjaluci do 22. avgusta, Muzej savremene umjetnosti partnerski realizuje sa Kulturnim centrom Beograd, Muzejom savremene umetnosti Vojvodine iz Novog Sada i “SEEcult.org” portalom za kulturu jugoistočne Evrope.\n“Biće izloženi najvažniji video radovi i filmovi Brede Beban iz perioda 1992. – 2012. godine – ukupno 17 video radova, video instalacija i umjetničkih filmova i dva fotografska projekta”, saopšteno je iz Muzeja savremene umjetnosti Republike Srpske.\nBreda Beban je bila likovni umjetnik, sineasta i kustos/kreativni producent čiji rad se bavi savremenim pojmovima subjektivnosti i emocija koje se javljaju na marginama velikih priča o geografiji, politici i ljubavi.\nRadeći samostalno ili u saradnji sa drugim umjetnicima i sineastima, napravila je brojne radove koji su izlagani u najznačajnijim muzejima savremene umjetnosti u Evropi i SAD kao što su Tate Modern u Londonu, Moma u NJujorku, Museo Reina Sofia u Madridu.\nZa svoje kratke filmove dobijala je prestižne nagrade i priznanja na uglednim filmskim festivalima u svijetu.\nOsim umjetničkog rada, bogate izlagačke prakse na samostalnim i grupnim izložbama u cijelom svijetu, među kojima je i Bijenale u Veneciji, Breda Beban je predavala multimedije na Umjetničkoj akademiji u Stokholmu i prestižnom Halam univerzitetu u Šefildu, a bila je i kustos u nekoliko projekata.\nIzložbu “Nazovimo to ljubav”, u aprilu ove godine premijerno je vidjela publika u Kulturnom centru Beograd, a zatim i u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine od 15. maja do 15. juna ove godine.\nOtvaranje izložbe u Banjaluci predviđeno je sa početkom u 20.00 časova.


SAD i Rusija potpisale sporazum o nuklearnom naoružanju\nPredsednici Barak Obama i Dmitri Medvedev na sastanku pre potpisivanja sporazuma\nPredsednik Sjedinjenih Američkih Država Barak Obama postigao je danas svoj prvi veliki uspeh na spoljno političkom planu, potpisivanjem u Pragu sporazuma o nuklearnom naoružanju sa predsednikom Rusije Dmitrijem Medvedevim.\nIako će sporazum relativno skromno smanjiti zalihe obe zemlje, Obama se nada da će on ipak doprineti stvaranju podstreka za svoje ključne ciljeve - poboljšanje odnosa sa Moskvom i oslobađanje sveta od nuklearnog oružja.\nObama i Medvedev su se susreli u Praškom dvorcu, gde ih je ugostio njihov domaćin, češki predsednik Vaclav Klaus, gde je sporazum bio i potpisan u 11 sati i 45 minuta po srednjoevropskom vremenu.\nNakon toga, Obama će se na večeri u rezidenciji američkog ambasadora susresti sa liderima 11 postkomunističkih zemalja nove Evrope, uključujući i hrvatsku premijerku Jadranku Kosor.\nMedvedev je u Prag stigao u sredu navečer dok je Obama doputovao u četvrtak ujutro. Oko 5.000 policajaca i članova ličnog obezbeđenja će osiguravati njihovu posetu. Stari deo Praga je blokiran za saobraćaj.\nCeremonija potpisivanja novog Sporazuma o ograničavanju strateškog nuklearnog naoružanja (START) će se desiti skoro godinu dana nakon što je Obama pozvao na oslobađanje sveta od nuklearnog oružja pred velikim brojem okupljenih ispred kapija tog istog zamka.\nGovor predsjednika Obame u Pragu,05.04.2009.\nNajavljujući prošlog meseca novi sporazum sa Rusijom, Obama je rekao da će dogovor pokazati da su SAD i Rusija spremne da vode na osnovu primera.\n„Dok se ova težnja u budućnosti ne ostvari, u prvi plan stavljam način da je sprovedem – zaustavljanjem širenja ovog oružja, osiguravanjem osetljiviih nuklearnih materijala od terorista i smanjenjem nuklearnih arsenala“, rekao je Obama.\n„Fundamentalni deo tog napora su bili pregovori o novom Sporazumu o ograničenju strateškog nuklearnog naoružanja sa Rusijom,“ izjavio je američki predsednik.\nKa budućnosti bez nuklearnog naoružanja\nObama se nadao da će sporazum biti potpisan u decembru prošle godine, kada je prestao da važi START sporazum iz 1991. Ali, Moskva je prolongirala pregovore za još četiri meseca iznoseći nove zahteve. Međutim, ministar inostranih poslova Rusije, Sergej Lavrov, pohvalio je sporazum 6. aprila.\n„Novi sporazum odražava tranziciju rusko-američke saradnje po pitanjima razoružanja,“ rekao je Lavrov.\n„On postavlja temelje novim strateškim i vojnim vezama i učvršćivanju i jačanju uzajamne i globalne bezbednosti. Sporazum predstavlja nove prilike za dalje razvijanje odnosa rusko-američkog bilateralnog partnerstva“, kazao je on.\nObama je prošlog meseca nazvao sporazum „još jednim korakom napred ka ostavljanju nasleđa 20. veka u prošlosti“.\nAmerički predsednik kaže da će novi sporazum „unaprediti nekoliko oblasti. Smanjuje – za otprilike trećinu – nuklearno oružje koje će SAD i Rusija dislocirati. Značajno će smanjiti broj projektila. Održaće fleksibilnost koja nam je neophodna da i ubuduće čuvamo našu nacionalnu bezbednost i da garantujemo našu nepokolebljivu posvećenost bezbednosti naših saveznika.“\nSporazum će održati fleksibilnost koja nam je neophodna da i ubuduće čuvamo našu nacionalnu bezbednost i da garantujemo našu nepokolebljivu posvećenost bezbednosti naših saveznika.\nSporazum, koji mora da bude ratifikovan od strane američkog senata i ruskog parlamenta, smanjiće broj raspoređenih nuklearnih bojevih glava na 1550 na obe strane, što je manje od trenutnog limita od 2200. Sporazumom bi se takođe smanjio broj bombardera i projektila, na 700 za obe zemlje, a sporazumom se zahteva i 18 inspekcija godišnje.\nPotpisivanje se odvija nakon što je Obama objavio novu strategiju SAD za nuklearno naoružanje kojom će se ograničiti uslovi Vašingtona za korišćenje nuklearnog oružja i zaustaviti razvijanje novog. Iduće sedmice, Obama će takođe ugostiti veliki broj svetskih lidera na samitu o nuklearnoj bezbednosti u Vašingtonu.\nOtopljavanje odnosa sa Rusijom\nOsim podrške nuklearnom razoružanju, Vašington je video sporazum o naoružanju sa Moskvom kao način da lansira novu politiku u uspostavljanju veza sa Rusijom, posle tenzija koje su dostigle nivo Hladnog rata nakon ruske invazije na svog suseda, a američkog saveznika, Gruziju 2008. godine.\nAnalitičari smatraju da je sporazum značajniji za politiku nego za bezbednost. Vojni ekspert Aleksandr Golts kaže da dogovor poziva samo na manje redukcije naoružanja na obe strane. Smatra da je sporazum daleko bitniji kao mera za građenje poverenja između dve zemlje.\n„Sporazum otvara mogućnost saradnje na mnogim drugim realnim bezbednosnim pitanjima, kao što su Avganistan ili saradnja po pitanju Irana, ili bilo koja druga vrsta saradnje koja bi bila plodonosna za obe strane,“ rekao je Golts.\nSporazum dolazi posle više od godinu dana pregovora koji su prekoračili krajnji rok za četiri meseca – i tada jedva. Rusija je insistirala da sporazum treba da se odnosi ne samo na nuklearne bojeve glave, već i na projektile, podmornice i bombardere koji ih nose. Moskva je takođe insistirala da dogovor mora da bude povezan sa američkim planovima za antiraketni odbrambeni sistem u Evropi. Vašington je rekao da su ove dve stvari odvojena pitanja.\nNovi sporazum sadrži neobavezujuću, jednostranu izjavu Rusije koja povezuje kontrolu naoružanja za raketnu odbranu, ali analitičari smatraju da je Moskva na kraju odustala od tog i ostalih većih pitanja.\nGolts kaže da je to zbog toga što su zahtevi Kremlja „bili površni“ i bazirani na statusu koji više ne postoji - velesile iz Hladnog rata.\n„Ideja Rusije je bila da se pretvara da igra igru da su obe strane i dalje u situaciji obostranog nuklearnog zastrašivanja,“ rekao je on. „Ali, bilo je jasno svima da je to parodija.“\nGolts kaže da je Kremlj odugovlačio pregovore što je duže bilo moguće, jer je glavni interes Moskve bio da pokaže svoju veliku moć.\nRuski ministar inostranih poslova Lavrov je izjavio da će se Rusija povući iz pregovora, ukoliko odluči da američki antiraketni štit ugrožava njenu bezbednost.\n“Kada i ako naša procena primene ovih američkih planova pokaže da su dostigli nivo strateškog raketnog odbrambenog sistema – I ako se ispostavi da to predstavlja pretnju ruskim strateškim nuklearnim snagama – onda ćemo imati pravo da se povučemo iz sporazuma (START)”.\nSada će biti mnogo teže za sve one koji su anti-američki nastrojeni, za one koji ne vole Ameriku, da uče ljude da je Amerika kriva za sve.\nVašington vidi sporazum o naoružanju kao prvi korak napred ka drugoj i temeljnijoj rundi smanjivanja nuklearnog naoružanja koji će biti mnogo teže postići. Ali Golts veruje da je Moskva zainteresovana za dalje pregovore, jer je njen stari nuklearni arsenal dotrajao i da će morati da ga smanji sa ili bez novog sporazuma.\nZa sada, specijalista za spoljnu politiku Georgij Mirski kaže da će novi sporazum pomoći da se promeni mnoštvo odnosa prema anti-američkoj propagandi u Moskvi.\n„Sada će biti mnogo teže za sve one koji su anti-američki nastrojeni, za one koji ne vole Ameriku, da uče ljude da je Amerika kriva za sve,“ kazao je on.\nAli Mirski, dodaje da, iako će današnje potpisivanje zasada poboljšati klimu odnosa, sam sporazum neće uticati niti na ravnotežu snaga između obe strane, niti verovatno ni na prirodu odnosa dve zemlje.\nNova strategija SAD za nuklearno naoružanje\nNeizvjestan ishod američko-ruskih pregovora u Moskvi\nZastoj pregovora o START-u\nPoziv Rusiji i SAD da smanje nuklearni arsenal


Beta 22. februara 2020. 16:35\n„Nakon prošlogodišnjih pretnji, ponovo je gebelsovski napadnuta naša koleginica Vanja DJurić, novinarka N1 koja je na portalu prismotra.net označena kao novinarka N1 koja je ‘pravila filmove protiv Srbije’. Inače, isti sajt je u svojim objavama targetirao i novinarku N1 Žaklinu Tatalović, objavljujući njene privatne fotografije s društvenih mreža“, navodi NDNV u današnjem saopštenju.\nU tekstu o Vanji DJurić, pored drugih filmova na kojima je radila, navodi se i dokumentarni film „Albanke su naše sestre“, koji je NDNV u saradnji s BIRN-om Kosova i nemačkim Forumom ZFD snimilo još 2017. godine.\n„Podsećamo javnost da su zbog tih filmova koji promovišu normalizaciju odnosa Srbije i Kosova, NDNV i partneri 2017. godine primili veliki broj otvorenih pretnji smrću. Takodje, projekcija filma u Kraljevu bila je otkazana, nakon što je ekipa filma bila napadnuta u Nišu. U Novom Sadu organizatori su uspeli da osujete pokušaj ekstremnih desničara da prekinu projekciju filma“, piše u saopštenju.\nNDNV je podsetilo da su prošle godine autorke filma „Albanke su naše sestre“, Sanja Kljajić, Vanja DJurić i Milena Popović primile veliki broj uvreda i pretnji smrću, a tada je NDNV slučaj prijavilo svim nadležnim institucijama i relevantnim domaćim i medjunarodnim institucijama, medjutim do danas ne postoji nikakav sudski epilog.\nNDNV je nadležnih institucija zahteva da konačno reaguju na napade i istovremeno apeluje na gradjane da izraze solidarnost s novinarima koji rade u skladu s načelima Kodeksa novinara Srbije i brane čast novinarske profesije, a time i prava svih gradjana.


Školski portal ‐ Novosti ‐ Elektronski dnevnik uveden u 830 škola u Srbiji\nViše od 830 osnovnih i srednjih škola u Srbiji do sada je papirni dnevnik zamenilo elektronskim, ali roditeljima još nije omogućen ovaj način pristupa evidenciji o ocenama i izostancima svoje dece, iako je to bilo najavljeno.\nPilot projekat e-Dnevnik počeo je da se primenjuje početkom prošle školske godine kada je elektronska evidencija uvedena u 60 škola, da bi godinu dana kasnije broj škola višestruko uvećan.\nE-Dnevnik omogućava razrednim starešinama, nastavnicima i direktorima škola da na brz, jednostavan i pouzdan način vode evidenciju o učenicima.\nKako bi se obezbedila veća objektivnost, ideja je da sve ocene učenika mogu da vide samo razredni starešina, direktor, a da nastavnici mogu da vide samo svoje ocene, a ne ocene svojih kolega.\nU Ministarstvu prosvete kažu za Tanjug da su se krajem avgusta ove godine stekli uslovi da sve škole uvedu elektronski dnevnik, a trenutno se u sistemu nalazi 831 od 3.578 osnovnih i srednjih škola u Srbiji.\n- Prema projektnom planu do kraja 2018. godine uradićemo obuke školskih koordinatora za sve skole - naglašavaju u ministarstvu.\nPredviđeno je i da roditelji dobiju šifre kako bi mogli da pristupe elektronskom dnevniku i vide ocene i izostanke svoje dece.\nPsiholozi i pedagozi predložili su da roditelji ocene vide sa dva dana zakašnjenja, kako bi se dala mogučnost učenicima da sami saopšte koju su ocenu dobili.\nKada će roditelji imati pristup elektronskom dnevniku u Ministarstvu prosvete nisu mogli da preciziraju, ali kažu da je "roditeljski modul" izrađen i spreman za korišćenje još od početka drugog polugodišta prošle školske godine.\n- Razlog zbog čega do sada nije aktiviran je što želimo da zaštitimo sve osetljive podatke o ličnosti koji se odnose na našu decu - pojašnjavaju iz resornog ministrarstva.\nIma škola koje su uvele e-Dnevnik, ali istovremeno vode i papirnu evidenciju. U ministarstva pojašnjavaju da je projekat e-Dnevnik osmišljen da se u školama vodi isključivo elektronska evidencija o obrazovno-vaspitnom radu.\n- Da bi se taj cilj ostvario neophodno je opremanje škola sa odgovarajučom informaciono telekomunikacionom opremom (IKT) tamo gde ona nedostaje - navode u ministarstvu i dodaju da samo u školama koje nemaju odgovarajuću IKT opremljenost evidencije se za sada vode paralelno u papiru i elektronski.\nNEKO JE HTEO DA MATURA BUDE PONIŠTENA\nZašto se samo roditelji vukovaca hvale knjižicama?


Vreme 1364 - Bezbednosna konferencija u Minhenu – Evropsko vidjenje rizika u svetu: Strepnja veca od nade\nKALINJINGRAD: Tačka rastuće napetosti\nEvropska unija je pod pritiskom. Mora da se nosi sa bregzitom, populističkim talasom, izbegličkom krizom, potencijalnom krizom evra, džihadističkim napadima i revizionističkom Rusijom, a i s time što novi predsednik SAD Donald Tramp govori kako ne brine mnogo za njenu budućnost.\nTakva dijagnoza je izneta u Minhenskom izveštaju o bezbednosti 2017. pod naslovom Post-truth, post-west world order, pripremljenom za međunarodni skup koji je u bavarskoj prestonici, od 17. do 19. februara, po tradiciji okupio mnoštvo diplomata, stručnjaka sa raznih univerziteta, konsultanata za strategiju, političara, generala, bezbednjaka, obaveštajaca, lobista i pripadnika think-tank agitpropa liberalnog poretka.\nAmbasador Volfgang Išhinger, predsednik Minhenske konferencije o bezbednosti, u uvodnom tekstu izveštaja piše: "Možda smo na ivici postzapadnog doba." Sličnu ocenu je izneo i bivši predsednik Nemačke Joakim Gauk na kraju svog mandata 18. januara 2017: "Činjenica je da su liberalna demokratija i politički normativni projekt zapada izloženi vatri."\nU tom dajdžestu dijagnoza raznih instituta i konsultantskih kuća od Mekinsija do Čatam hausa, Instituta za strateške studije ili Međunarodne krizne grupe, konstatuje se da su "u riziku" multilateralne institucije u srcu međunarodnog poretka, pa i NATO koji je opisan kao noseći stub zapadnog liberalnog pretka. Kaže se i da je ta kriza u izvesnom stepenu rezultat povećanog uticaja "nedemokratskih velikih sila koje su generalno imale korist od liberalnog međunarodnog poretka, ali nisu prigrlile njegove elemente". Kaže se i da su za to delimično krive i zapadne zemlje, zato što u tom poretku nisu ostavljale dovoljno prostora za nove sile koje se pojavljuju na sceni; a i zato što su jako pritiskale da se neke norme promene, što je dovelo do otpora čak i protiv "najprogresivnijih dostignuća kao što je odgovornost za zaštitu" (R2P, the responsibility to protect, na šta su se često pozivali humanitarni intervecionisti, prim. aut.)\nUZROCI KRIZE: Uzrok te krize je više tražen u ruskoj propagandi, nego u sopstvenim slabostima, što je karakteristično ponašanje svake ugrožene vladajuće elite. Upozorava se na poplavu "lažnih vesti" (fake news, dežurni izraz koji objašnjava sve) i na krizu establiranih medija, u koje veruje samo 14 odsto američkih republikanaca, dok se širom Evrope pripadnici nove "populističke internacionale" oslanjaju na takozvane alternativne medije "koji šire poruke blagonaklone prema Kremlju". U Nemačkoj je istraživanje javnog mnjenja u avgustu 2016. pokazalo da 30 odsto pristalica populističke Alternative za Nemačku i 31 odsto levičarskih glasača više veruje Vladimiru Putinu nego Angeli Merkel.\nPutinu se pripisuje i ono što Rusi, koji inače vole da se hvale svojim asimetričnim odgovorima, nisu mogli ni da zamisle: ne samo da je "izabrao američkog predsednika", već će namestiti izbore u Francuskoj, a oslabiće čak Angelu Merkel, čije se jako vođstvo, prema piscima izveštaja, pokazalo neophodnim za Evropu, a koja će, zbog te propagande, iz narednih izbora izaći oslabljena, pa će se tako oslabljena sresti sa izazovima kao što su francuski izbori, grčke finansije, pregovori o "bregzitu", pregovori o odnosima sa Turskom i Rusijom.\n"Sudeći prema onome što se u Minhenu govori, hladni rat kao da nije ni prestajao u glavama", odgovorio je na tu retoriku ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov, koji tvrdi da je propao pokušaj prilagođavanja institucija hladnog rata novim realnostima. Lavrov je odbacio optužbe da Rusija ruši neoliberalni poredak, rekavši da je on "bio isprogramiran". Prema njegovoj oceni, svet nije postao ni zapadnocentričan, ni bezbedniji ni stabilan, o čemu govori stanje na Bliskom istoku i u Severnoj Africi, a i u Evropi, gde je proširenje NATO-a na istok dovelo do najveće napetosti u poslednjih trideset godina.\nI on je ocenio da je etapa zvana posthladnoratovski poredak došla do kraja, te da se nada da će izbor biti načinjen u korist demokratskog postzapadnog poretka, u kome će svaka država da se oslanja na svoj suverenitet i, u okviru međunarodnog prava, da stremi uspostavljanju balansa između svojih nacionalnih interesa i interesa svojih partnera, uz uvažavanje kulturnih i istorijskih osobenosti svakoga od njih.\nNisu se u Minhenu toliko ljutili na Lavrova kao 2007. na Putina. Nestrpljiva pažnja je bila usmeren prema američkim predstavnicima, koji su umirivali evropske saveznike, ali izgleda ne sasvim uspešno.\nZa novoizabranog američkog predsednika Donalda Trampa je u pomenutom minhenskom dajdžestu konstatovano da nije izolacionista, već unilateralista, da je deo talasa populizma, najvećeg posle Drugog svetskog rata, da je nepredvidljivost njegova najpredvidljivija karakteristika, da favorizuje autoritarne lidere, a da kritikuje američka savezništva, govoreći kako Amerika plaća za saveznike, a ne dobija dovoljno zauzvrat. (Nervoza je, zapravo, porasla zbog para: prosečno izdvajanje za odbranu članica EU iznosi 1,46 odsto BDP-a, a Amerikanci traže da troše dva odsto.)\nPodseća se da su komentari Donalda Trampa da je NATO zastareo izazvali veliku nesigurnost među američkim saveznicima, posebno u Centralnoj i Istočnoj Evropi, odakle je grupa političara izražavala sumnju da će Tramp "falsifikovati detant" s Moskvom na njihov račun, i javno ga upozoravali: "Vladimir Putin nije američki prijatelj, niti pouzdani međunarodni partner..."\nPoručivali su i da bi bila greška okončati sadašnje sankcije Rusiji i prihvatiti podelu i pokoravanje Ukrajine.\nGDE ĆE PRVO DA PUKNE: Rusija,...\nKREMLJ PODIŽE LESTVICU: Toj grupi su bile namenjene reči potpredsednika SAD Majka Pensa – da SAD smatraju Rusiju odgovornom za stanje u Ukrajini; pa i izjava američkog državnog sekretara Reksa Tilersona, posle razgovora s ruskim kolegom Lavrovom u okviru samita G20 u Berlinu 16. februara – da je predsednik SAD Tramp spreman da rešava probleme u odnosima s Moskvom, ali da Rusija mora da poštuje dogovor o okončanju sukoba na istoku Ukrajine.\nViše evropskih političara je izjavljivalo da ukidanje zapadnih sankcija Rusiji zavisi od ispunjenja Minskog dogovora o miru u Ukrajini. Na to je Lavrov u Minhenu saopštio da ni Rusija kao garant tog sporazuma, sa svoje strane, neće ukidati sankcije zapadnim državama dok ne bude ispunjen Minski dogovor, za šta Rusija smatra da je više odgovorna Ukrajina i oni koji na nju utiču.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je, u međuvremenu, malo podigao lestvicu, potpisavši u subotu, 18. februara 2017, ukaz o privremenom priznanju putnih isprava, dokumenata o rođenju, obrazovanju, bračnom stanju, saobraćajnih dozvola, tablica i drugih dokumenata građanima Ukrajine koji žive u određenim rejonima Donjecke i Luganske oblasti u Ukrajini. Takva dokumenta, koja izdaju vlasti u Donbasu, Ukrajina ne priznaje, pa ljudi iz Donbasa zvanično nisu mogli da ulaze u Rusiju, kao što mogu ostali građani Ukrajine, ali su njihovo kretanje ruske pogranične vlasti do sada tolerisale. Sličnu praksu Rusija primenjuje na stanovnike nepriznate Južne Osetije, koja posle ruske intervencije 2008. egzistira u zamrznutom konfliktu s Gruzijom, koji traje od devedesetih godina.\nPutin je u prvi plan ipak više isturio ono što Rusi smatraju najvećim problem – proširenje NATO-a ka ruskim granicama. U govoru na sastanku kolegijuma ruske službe bezbednosti FSB, 16. februara, podsetio je da je u julu prošle godine NATO u Varšavi, prvi put posle 1989, proglasio Rusiju za jednu od osnovnih opasnosti po Alijansu, a njeno zadržavanje je zvanično proglašeno za novu misiju NATO, te da se u tom cilju provodi dalje proširenje NATO-a i ubrzava razmeštanje strateškog i običnog naoružanja u okviru granica novih članica, čime NATO uvlači Rusiju u rat.\nAmerički sekretar za odbranu Džejms Matis je na sastanku ministara odbrane zemalja NATO tih dana rekao da SAD ostaju posvećene obnavljanju saradnje sa Rusijom, ali da nameravaju da sa Moskvom razgovaraju "sa pozicije sile". Odgovorio mu je ruski ministar odbrane Sergej Šojgu kontraporukom da se s Rusijom s pozicija sile ne može razgovarati.\nUz mapu na kojoj koncentrični krugovi sa centrom na raketi u Kalinjingradu pokrivaju veći deo Evrope, u minhenskom izveštaju se konstatuje da su Rusi tamo postavili nekoliko raketa zemlja-zemlja, dometa oko 200 km, a da je u nekim prilikama Rusija tokom vežbi postavljala i moćnije raketne sisteme "Iskander", i da ispituje rakete dometa 1500 kilometara. U dosijeu američke konzervativne revije "Atlantik" pod naslovom "Zaboravljeni Kalinjingrad" savetuje se da general Džejms Matis tamo oko Kaljinjingrada formira koaliciju zainteresovanih zemlja, primakne i teško i atomsko oružje, a da onda Tilerson s Rusima razgovara o – win-win zoni mira i međunarodne saradnje u Kalinjingradu.\nARKTIK: Napetost oko "Severnog Sueckog kanala"\nSTRASTI RASTU NA DALEKOM SEVERU: Pod podnaslovom "Arktik: strasti rastu?" u minhenski pregled bezbednosnih rizika uvrštena je i tvrdnja da Rusija preduzima agresivne korake u Arktiku, čiji ekonomski značaj, u eri alarmantnog globalnog otopljavanja, raste, zbog potencijalne eksploatacije ugljovodoničnih resursa i pomorskih puteva.\nKaže se da se oko 95 procenata procenjenih resursa u Arktiku nalazi u oblastima pod neprikosnovenom jurisdikcijom, tako da su neopravdana predviđanja da će doći do neprijateljske trke za naftu i gas na Dalekom severu, ali da potencijal za konflikt ipak postoji zbog toga što region postaje pogodniji za plovidbu.\nTaj pomorski put, koji vodi duž obale Rusije, mogao bi da postane glavni pomorski prolaz i skrati vreme tranzita između Evrope i Azije i do petnaest dana u odnosu na sadašnje pomorske puteve. Putin je kao premijer 2011. rekao da očekuje da severna ruta dobije ekonomski značaj koji ima Suecki kanal.\nMoskva pokušava da potvrdi pravnu vlast na tom morskom putu, koji druge zemlje, uključujući i SAD, smatraju međunarodnim vodama. EU je poručivala da želi da igra ključnu ulogu u arktičkim pitanjima, radi osiguranja zone mira prosperiteta i međunarodne saradnje, a i kineski zamenik ministra spoljnih poslova je izjavio da je Kina glavni akcionar na Arktiku.\nSudeći prema minhenskom pregledu, oko Arktika je načičkano više teškog vojnog hardvera nego što laička javnost misli: razaračima (SAD 34, Rusija 5), podmornicama koje nose balističke rakete (Rusi 6, SAD 5), podmornicama višestruke namene (SAD 23, Rusija 10), nosačima aviona, fregatama...\nOPASNE IGRE NA DALEKOM ISTOKU: Zapadni stratezi upozoravaju da bi rizik velike bezbednosne krize veći nego ranije mogao da se pojavi u Istočnoj Aziji, na mnogim vrućim tačkama kao što su Južno kinesko more, Tajvan, a naročito Severna Koreja. Izražava se bojazan da Pjongjang svojim razvojem nuklearnog i balističkog programa može da izazove haos u Pacifiku, dok se američki saveznici Južna Koreja i Japan pitaju šta znače kontradiktorne poruke iz Vašingtona. Da li SAD planiraju neki vojni odgovor? Da li će svojim sankcijama prema Pjonjangu zakačiti i kineske banke? Da li, iza ćoška, vreba veća kinesko-američka kriza?\nTokom saslušanja u Senatu u januaru 2017, državni sekretar SAD Reks Tilerson je najavio da će SAD poslati Kini jasan signal: prvo da zaustavi izgradnju veštačkih ostrva u Južnom kineskom moru, drugo, da joj pristup tim ostrvima neće biti dozvoljen (u Južnom kineskom moru se, potom, pojavio američki nosač aviona). Kina, koja dugo smatra delove tog mora svojom suverenom teritorijom, nastavila je gradnju, uprkos odluci Arbitražnog suda u korist Filipina.\nEksperti njujorško-londonske konsultantske kuće za procenu rizika Eurasia Group procenjuju da će kineski predsednik Si Điping biti ekstremno osetljiv na spoljne izazove kad su u pitanu kineski interesi, pa i da je više nego ikad ranije spreman da na njih odgovori i silom.\nNeke zemlje u pacifičkom regionu se prilagođavaju rastućoj moći Kine i traže bliže veze s Pekingom, kao Australija, koja je u novembru 2016. nagovestila da će podržati trgovinske pregovore koje vodi Kina kao odgovor na američko poništavanje Trans-pacifičkog partnerstva (TPP), ili kao filipinski predsednik Duerte, koji preispituje vojni savez sa SAD.\nEKSPLOZIVNI HAOS BLISKOG ISTOKA: Uz nejasna obećanja da će i Evropljani s Rusima sarađivati u zajedničkoj borbi protiv Islamske države, nije jasno predočeno kako će se ponašati u krizi koja im eksplodira u lice. Džihadistički "kalifat" na Bliskom istoku je fizički smanjen, ali potencijalna opasnost od terorističkih napada na Zapadu je značajno povećana, kako pokazuju napadi od Nice do Berlina. Sadašnji i budući militanti više nisu pozivani da se pridruže borbi za teritoriju Islamske države (neki za "kalifat, neki u Frontu Al Nusra). U Nemačkoj, na primer, broj džihadista koji su otišli u rat u Siriji i Iraku je vidljivo opao, a neki su se vratili sa Bliskog istoka, zbog čega je sada tamo više potencijalnih napadača. Nedavno je lider Islamske države Abu Bakr al Bagdadi poručio svojim pristalicama da deluju na Zapadu, u Iraku, Siriji, Nigeriji, Libiji, Avganistanu, Pakistanu, Bangladešu, Indoneziji, na Kavkazu, Filipinima, Jemenu, na Sinaju u Egiptu, Alžiru, Tunisu, Somaliji...\nU minhenskim opisima potpunog haosa Bliskog istoka ima više strepnje nego nade. Konstatuje se da sektaški sukobi, građanski ratovi i propadanje država nastavljaju da menjaju ključne zemlje na Bliskom istoku, da, dok SAD i EU pokušavaju da redefinišu svoje uloge, druge zemlje preuzimaju inicijativu.\nNova realnost je Evropljanima najvidljivija u Siriji. Podržan od strane Rusije i Irana, predsednik Asad je nedavno ostvario najvažniju pobedu u Alepu. Snage umerene opozicije ozbiljno su oslabljene nakon što je Turska ukinula direktnu pomoć pobunjeničkim grupama u Alepu, u okviru otopljavanja odnosa sa Kremljom. Zapadne zemlje nastavile su da se opiru pozivima sirijskih opozicionara za veću vojnu podršku. Saudijska Arabija i Ujedinjeni Arapski Emirati su skrenuli fokus i resurse sa sirijskih pobunjeničkih grupa dalje ka Jemenu, gde besni još jedan dugotrajni i smrtonosni građanski rat, u čijoj pozadini deluje rivalitet Saudijske Arabije i Irana, zemalja koje su angažovane u višestrukim konfliktima u borbi za regionalni uticaj.\nENIGMA NA BOSFORU: Rusija nastavlja da bude ozbiljno umešana u rat u Siriji, pokušavajući da povrati svoju ulogu u svetu i da razbije, kako je rekao ruski ministar odbrane Sergej Šojgu, "lanac obojenih revolucija" koje se šire Bliskim istokom i Severnom Afrikom.\nTurska je intervenisala u Siriji i traži čvršću saradnju sa Rusijom, ali i sama je potresena neuspelim pokušajem puča tokom koga je ubijeno 265 ljudi i posledicama njegovog slamanja u koje spada i otpuštanje oko 100.000 ljudi iz policije, vojske, sudstva i prosvete, a i hapšenje oko 30.000 ljudi. Turski predsednik Erdogan, uz to, vodi bitke protiv Kurdistanske radničke partije u kojima je bilo 2400 mrtvih.\nTursko-ruski odnosi su bili na niskom nivou, zbog obaranja ruskog aviona u Siriji, i zbog različitog gledanja na sudbinu Asadovog režima, ali su se ti odnosi u poslednje vreme popravili, pa je čak došlo do pregovora o miru i zajedničkim vojnim akcijama u Siriji. Konstatuje se da je Turska pogoršala odnose sa Zapadom, a i da pokazuje razočaranje zbog paralizovanog procesa pregovaranja o priključenju EU. Kaže se da ipak Turska i Zapad međusobno zavise zbog značajne trgovinske razmene, partnerstva u okviru NATO-a, kao i zbog izbegličke krize.\nGodine 1996. u svetu je bilo 37 miliona izbeglica, dvadeset godina kasnije 65 miliona, a njihov broj se povećao posle slabljenja državnih struktura na Severu Afrike u periodu Arapskog proleća i građanskog rata u Siriji. Zemlje u razvoju su primile najveći deo izbeglica, dok je broj izbeglica koje dolaze u Evropu opao: 2015. oko 1,8 miliona tražilaca azila, a u prve tri četvrtine 2016. samo 540.000. U minhenskoj ekspertizi se kaže da je glavni razlog za to sporazum između Turske i EU u martu 2016. posle koga je smanjen broj dolazaka izbeglica u Grčku sa 853.000 u 2015. na 174.000 u 2016.\nSporovi u EU oko izbeglica su donekle ublaženi, ali mehanizmi za prijem tih prognanika nisu utvrđeni, pa će unilateralne i ad hoc akcije najverovatnije ostati norma – što pogađa najranjiviju populaciju na svetu.\nOdlikovanja i unapređenja povodom Dana državnosti Srbije


U toku je čišćenje DTD kanala\nDva plovna bagera JVP "Vode Vojvodine" trenutno rade na izmuljenju na kanalima Dunav - Tisa - Dunav u Vojvodini.\nBager "Dunav" angažovan je kod crpne stanice i prevodnice Bogojevo, na kanalu Bečej - Bogojevo. U toku je izmuljenje 1,2 kilometra kanala, a do sada je izvađeno više od 20 hiljada kubnih metara mulja.\nDrugi bager "Lala" radi na izmuljenju oko tri kilometra kanala Vrbas - Bezdan na triangli Sombor. Ovde je izvađeno oko 50 hiljada kubnih metara mulja.\nPredviđeno je vađenje ukupno 290 hiljada kubnih metara. Za rad plovnih bagera "Vode Vojvodine" planirano je 104,4 miliona dinara.\nOsim iz Programa redovnog održavanja "Vode Vojvodine", radove na izmuljenju, tamo gde se to ne može uraditi plovnim bagerima, obavljaju preduzeća angažovana na tenderu.\nU završnoj fazi je izmuljenje nešto manje od jednog kilometra leve obale kanala Bečej - Bogojevo, na spoju kanala sa Tisom. Izvođač ovih radova, vrednih blizu pet miliona dinara, je Vodoprivredno preduzeće "Severna Bačka".\nTakođe, uskoro će započeti radovi na izmuljenju skoro dva kilometra kanala Kosančić - Mali Stapar, na potezu između Sivca i Ruskog Krstura. Izvođač radova je Vodoprivredno preduzeće "Regulacije", a vrednost ugovora iznosi 6,5 miliona dinara.


Onkolog Aleksandar Seryakov komentirao je rezultate nove studije povezane s učinkom kafe na organizam.\nDoktor je objasnio da su naučnici iz Sjedinjenih Država proveli eksperiment koji je dokazao blagotvorne efekte prirodne kafe na očuvanje pamćenja, poboljšanje performansi i produženje životnog vijeka.\nTokom istraživanja, istraživači su obuhvatili oko 450.000 ljudi bez znakova raka, starosti od 50 do 71 godinu.\nTokom perioda praćenja, nekoliko hiljada njih je imalo dijagnozu melanoma.\nKada su istraživači analizirali podatke dobrovoljaca, postalo je jasno da su oni koji su konzumirali kafu imali 25% manju vjerovatnoću da dobiju rak.\n"Kafa poboljšava tonus, emocionalno raspoloženje osobe, sprječavajući razvoj određenih bolesti, uključujući rak", rezimira Alexander Seryakov.


15.06.2017 u 07:00\nStručnjaci ne vide prvaka u finalu\nPre dve godine, uoči Evropskog šampionata u Rumuniji i Mađarskoj, retki su bili stručnjaci koji su naše košarkašice videli na pobedničkom postolju. A one su osvojile zlato. Sada, uoči Evrobasketa u Češkoj (16-25. jun), malo ko ih očekuje u finalu. To bi mogla da bude olakšavajuća okolnost, ali i motivacija za tim koji je svoju vrednost potvrdio i prošlog leta, osvojivši bronzu na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru. Šampionke su juče doputovale u Prag, jedan od dva češka grada domaćina 36. evropskog šampionata za košarkašice. Igraće u C grupi sa Grčkom (sutra meč prvog kola, 18 č), Slovenijom i Francuskom koja će im biti glavni rival u borbi za prvo mesto (direktno vodi u četvrtfinale). Francuska, jedina selekcija koja je osvajala medalje na pretodna četiri prvenstva, izgubila je u\n13.06.2017 u 16:24\nŠampionke rasterećene idu na Evrobasket\nEvropske šampionke i bronzane sa Olimpijskih igara u Riju prošle godine imale su lep ispraćaj na Evrobasket koji će se od 16. do 25. juna održati u glavnom gradu Češke Pragu. Kompletno rukovodstvo Košarkaškog saveza Srbije (KSS), nekoliko bivših reprezentativki i desetine medija okupilo se u sedištu te organizacije u Sazonovoj 83, a predsednik KSS-a Predrag Danilović je dočekao igračice s porukom koja ih rasterećuje. U njegovim rečima nije bilo nikakvog „moranja“ već samo želja da se uživa u igri i da se dostojno predstavlja svoja zemlja: -Devojkama podrška najviše znači. Znam da su naporno radile i da su imale male probleme sa povredama, ali se nadam da će ih zalečiti do početka šampionata. Devojke, idete na Evropsko prvenstvo kao aktuelne prvakinje Evrope, nemojte nikoga da\n06.06.2017 u 22:16\nRad remete povrede dve najbolje košarkašice\nKošarkašice Srbije u jeku su priprema za predstojeće prvenstvo Evrope koje se održava u Češkoj od 16. do 25. juna. Pripremne utakmice na turniru u Karlovim Varima završene su učinkom od dve pobede (protiv Letonije i Kine) i jednog poraza (od domaćina Češke), ali je naša reprezentacija uprkos porazu trijumfovale na turniru, dok je za najboljeg strelca proglašena Jelena Milovanović. Reprezentativke treniraju u Beogradu, a ovog vikenda im predstoje još tri kontrolne utakmice i to sve sa reprezentacijom Japana, pred put u Češku. Selektor Stevan Karadžić zadovoljan je zalaganjem i radom košarkašica, ali kaže da mali problem predstavljaju povrede Sonje Petrović i Ane Dabović. ,,Pripreme protiču uobičajeno, uradili smo sve što smo planirali, protiv Japana ćemo imati priliku da proverimo\n08.05.2017 u 16:21\nKaradžić saopštio spisak: Bez tri „zlatne” u odbranu zlata\nSelektor ženske košarkaške reprezentacije Srbije Stevan Karadžić saopštio je širi spisak igračica za Evropsko prvenstvo u Češkoj, bez tri članice šampionskog tima sa prethodnog šampionata iz Mađarske - Milice Dabović, Dajane Butulije i Danijel Pejdž. Starija sestra Dabović i Butulija su se povukle iz državnog tima, dok naturalizaovana Amerikanka nije uspela da se oporavi posle operacije kolena. Na spisku je 16 igračica: Ana Dabović, Sonja Petrović, Jelena Milovanović, Nevena Jovanović, Saša Čađo, Tamara Radočaj, Sara Krnjić, Dragana Stanković, Aleksandra Crvendakić, Tijana Ajduković, Nina Bogićević, Aleksandra Stanaćev, Adrijana Knežević, Tina Jovanović, Maja Škorić i Sanja Mandić. Srbija će na prvenstvu Evrope, koje se održava od 16. do 25. juna, igrati u C grupi sa Slovenijom,\n10.02.2017 u 19:30\nStevan Karadžić: Ovo je korak napred u mojoj trenerskoj karijeri\nNovi selektor ženske seniorske košarkaške reprezentacije Stevan Karadžić je zvanično predstavljen u „Kući košarke”. Karadžić je na ovu funkciju izabran, pošto je početkom godine Marina Maljković podnela ostavku. – Na sednici Upravnog odbora, na predlog Ane Joković i još nekih ljudi, doneta je odluka da je Stevan Karadžić prava osoba za naslednika Marine Maljković. To je neko naše zajedničko razmišljanje i siguran sam da nismo pogrešili – rekao je Predrag Danilović, predsednik Košarkaškog saveza Srbije. Košarkašice Srbije aktuelne su evropske šampionke i osvajačice bronzane olimpijske medalje, a i u narednom periodu cilj je da se nastavi kontinuitet rezultata. – Želela bih da se zahvalim bivšoj selektorki na svemu što je urađeno u proteklih pet godina i na postignutim


Mi znamo ko će pobediti u finalu Lige Sampiona - Fudbal - Sportske Vesti\nFudbalski Tipovi > Fudbal Vesti > Mi znamo ko će pobe…\nMi znamo ko će pobediti u finalu Lige Sampiona\nDa bi smo predvideli događaje koji nas tek čekaju, nekada je dovoljno samo pažljivo posmatrati prošlost.\nkoliko želite da saznate ime pobednika u finalu Lige sampiona, pažljivo pročitajte tekst do kraja.\nKada je Liverpul 1985. godine osvojio titulu prvaka Evrope, princ Čarls se oženio a Papa je umro. Svi ovi događaji su se dogodili i 2005. godine. Srećom Liverpul neće igrati naredne godine u evropskim takmičenjima, pa za Papu ne treba da brinemo.\nBorusija iz Dortmunda je poslednji put bila prvak Evrope 1997. godine, a letimičnim pregledom osvajača najjačih evropskih liga, videćemo da je situacija gotovo identična.\nŠampion Bundelige je i tada bio Bajern, Seriju A je osvojio Juventus, šampion Portugala je bio Porto, prvak Engleske Mančester Junajted, a prvak Turske je bio Galatsaraj.\nŠto se situacije u nemačkim takmičenjima tiče, i tu je došlo do poklapanja.\nŠtutgart je 1997. osvojio Kup Nemačke, a ove sezone je ušao u finale takmičenja, u kojem će igrati upravo protiv Bajerna iz Minhena.\nU Bundesligu iz “Cvajte” su se plasirali Herta, Kajzerslautern (igra baraž za popunu ove sezone), kao i jedan tim iz Donje Saksonije, tada Volfsburg, danas Braunšvajng.\nPeter Graf je te sezone optužen za utaju poreza, a i sada je jedan od funkcionera Bajerna, Uli Henes optužen za isti prekršaj.\nNajbolji strelac Bundeslige je bio Ulf Kirsten iz Bajera iz Leverkuzena, a ove sezone je to Štefan Kisling takođe iz tog tima.\nIz lige je te sezone ispala Fortuna kao i ove, a Borusija je u prethodne dve sezone osvajala titule prvaka Nemačke, baš kao i sada.\nPreviše slučajnosti da bi sve ovo moglo biti zanemareno zar ne?


Vesti online / Sport / Košarka / Postoji problem u vezi Teodosića u NBA\nPostoji problem u vezi Teodosića u NBA\nFantastične evroligaške partije Miloša Teodosića u dresu CSKA ponovo su podgrejale priče o njegovom odlasku u NBA i da li bi Srbin mogao da igra u najjačoj ligi sveta.\nOfanziva nije upitna, ali defanziva...\nOpšta ocena je da kapiten reprezentacije Srbije može da bira u kom klubu želi da igra, ali njegov nekadašnji trener Etore Mesina otkriva i jedan problematičan detalj, a to je nešto slabija igra u odbrani.\n* "Teo sa lakoćom može da igra u NBA"\n* Vratio se Teo i odmah izvodi magiju (VIDEO)\n-Teodosić je danas drugačiji igrač nego što je bio pre tri ili šest godina. Zreliji je, konačno je osvojio trofej Evrolige i mnogo je napredovao. Briga je njegova odbrana, ali je pametan da izbegne nevolju - kazao je Mesina.\nItalijan je dodao i da kada je u pitanju novac u početku Teodosić ne može da se nada mnogo većim primanjima u odnosu na ono koliko zarađuje u Moskvi.\n- Mislim da lako može da igra na nivou NBA lige, ali sve je na njemu. Objektivno, na početku NBA karijere neće zaraditi mnogo više novca nego u Evropi, ali gledajući talenat, ne postoji sumnja da može da igra na najviše mogućem nivou.\nKOŠARKA Eurohups: Miloš Teodosić treba da se vrati u Evropu


Zlostavljanje napuštenih životinja o trošku građana postalo unosan biznis - Kursumlija Bez Cenzure\nEPS zabranio radnicima da u kancelariji puše ili im puše!!!\nJKPD Toplica granje od nelegalne seče gura u Toplicu!!!\n7 oktobra, 2021 Nema komentara\nOpština Kuršumlija samo je još jedna u nizu opština u kojoj se Zakon o veterinarstvu i Zokon o dobrbiti životinja ne poštuju. Umesto toga, velike sume novca plaćaju se privatnim firmama za koje su različita udruženja koja se bave zaštitom prava životinja dokazala da koriste surove metode zbrinjavanja u nehumanim uslovima, a često ih i “prebace” u neko drugo naselje i tako u krug.\nZbog nepoštovanja Zakona o veterinarstvu i izradi prihvatilišta dva su problema ključna. Sudbina pasa koji takvim tretmanom postanu lošeg zdravstvenog stanja je upitna.Ugovori koji se sklapaju sa privatnim firmama skriveni su od očiju javnosti, a javne nabavke ne postoje.\nLoklane vlasti umesto da sredstva usmere ka izgradnji sopstvenih prihvatilišta za pse lutalice i njihovo zbrinjavanje, novac rasipaju na privatne firme. Kako to da za privatne firme ima, a za izgradnju opštinskih prihvatilišta nema novca? Novac građana se neće rasipati za privatne šeme, a Zakon o dobrobiti životinja i Zakon o veternistavu biće poštovani tek kada smenimo SNS sa čela naše opštine koja je upropašćena na svim nivoima.\nFirma bliska SNS bez dozvole srušila zaštićeni hotel\nIZRAELCI DELE OTKAZE I PRETE: Vlasnik fabrike u obračunu s radnicima\nTripko na EPS zabranio radnicima da u kancelariji puše ili im puše!!!\nStranac na EPS zabranio radnicima da u kancelariji puše ili im puše!!!\nRadoljub na RADNIK NIJE ROB!!!!RADNIK POSTAO ROB OVOJ VLASTI\nGradjanin na EPS zabranio radnicima da u kancelariji puše ili im puše!!!


Pošta upozorava građane na SMS prevaru - Užice online\nPošta upozorava građane na SMS prevaru\nPoruke u kojima se traži uplata novca kako bi preuzeli pošiljku\nPošta Srbije upozorila je danas na novi pokušaj zloupotrebe logotipa i imena tog preduzeća, kojim se putem lažnih SMS poruka građanima sugeriše da treba da uplate novac da bi podigli izvesnu pošiljku.\nSMS poruka sadrži link ka stranici koja nije u vlasništvu JP „Pošta Srbije“, na kom se traži uplata novca putem platnih kartica.\n„Ovim putem želimo da skrenemo pažnju građanima Srbije da JP ‘Pošta Srbije’ nikada na ovaj način nije komunicirala sa svojim korisnicima i da ukoliko dobiju poruke slične sadržine ne postupaju na način kako se traži od njih“, navodi se u saopštenju Pošte.\nGrađani mogu da se obrate Кontakt centu Pošte na brojeve 0700 100 300 i 011 3607 788, koji rade od 8 do 20 časova i subotom i nedeljom od 8 do 15 časova kako bi se informisali ili otklonili nedoumice.\n„Građanima savetujemo da budu dodatno oprezni, da ne otvaraju linkove u primljenim porukama i da ne unose svoje podatke. Ceo slučaj je odmah prijavljen Nacionalnom CERT-u Republike Srbije“, dodaje se u saopštenju.\nNa bolničkom lečenju 22 kovid pacijenta\nUžice 8. dan bez novozaraženih Koronavirusom\nU četvrtak nedeljni red vožnje\n“Pošta” prodaje 249 vozila\nOstaje li Užice bez još jednog parkinga\nNova prevara u Srbiji: Oglasili se iz kompanije\nUhapšeni nakon krađe u užičkoj pošti\nHronika18 hours ago\nKolumne22 hours ago


Dokazano je: s-ks nas zaista podmlađuje i to baš na ovaj način! – Uvek Lud Nikad Zbunjen\nDokazano je: s-ks nas zaista podmlađuje i to baš na ovaj način!\nOsim što vam donosi izuzetno zadovoljstvo, s-ks može da pomogne u borbi protiv raka, poboljšava san i briše bore. Evo nekoliko dobrih razloga da se već večeras bacite na posao.\nNova studija Edinburške kraljevske bolnice pokazala je da redovniji s-ks može da prevari starenje. Parovi koji imaju s-ks barem četiri puta nedeljno izgledaju sedam godina mlađe od onih koji imaju manje s-ksa.\n– s-ks podstiče razvijanje hormona koji se bori sa slobodnim radikalima i izlaganjem štetnih spoljnih uticaja, a u isto vreme čuva ćelijske zidove u našoj koži i opušta mišiće koji su zaslužni za bore – tvrde istraživači.


Fuzija za spas FK Jagodina, šta će biti sa igračima? - Sportske.net\nOprečne informacije pojavile su se u medijima sredinom meseca, a od izvora bliskih FK Jagodina saznajemo kakva je trenutna situacija u bivšem superligašu.\nJagodini oduzeto šest bodovaMojsilović: "Igraćemo najbolji fudbal u Srbiji ako..."Ujedinjenje - Zajednica SL ima novo ime!PLS - Prvenac Jagodine u 'Zemunelu'Jagodinci "upalili motore"\nUspon koji je FK Jagodina napravio sredinom prošle decenije bio je kratkog daha jer se ovvih dana piše i priča o mogućem gašenju bivšeg superligaša.\nNakon što se u medijima pojavila informacija da je FK Jagodina ugašen, oglasio se predsednik Goran Milanović koji je demantovao te tvrdnje ali je priznao da je finansijska situacija loša i da se traga za rešenjima.\nKlub koji je pre dve sezone ispao iz Super lige Srbije nastavio je da posrće i da gomila dugove, a sve je kulminiralo u maju kada je Jagodina ispala u Srpsku ligu grupa Istok.\n"Žurnal" je početkom meseca objavio informacije vezane za dugovanja prema bivšim igračima, a novac se duguje i momcima koji su počeli pripreme za novu sezonu i tu su u pitanju sume od po nekoliko hiljada evra.\nDugovanja FK Jagodina prema bivšim igračima - Sportski Žurnal\nOd izvora bliskih klubu saznali smo da je za novog trenera imenovan Dejan Nikolić, a da će problemi biti rešavani fuzijom sa klubom iz naselja Tabane. Kako navodi naš izvor, naredne sezone u Srpskoj ligi Istok takmičiće se klub koji će nositi ime Tabane-Jagodina.\nJoš uvek nije jasno kako će fudbalski poslenici u pomenutim klubovima doći do konačnog rešenja, ali informacije govore da će jedna ekipa igrati Srpsku ligu, dok će drugi klub završiti u Prvoj gradskoj ligi.\nVeći problem od ovih pravnih začkoljica predstavlja činjenica da se ovime neće rešiti problemi vezani za dugovanja o kojima je bilo reči.\nMomcima koji su pod ugovorom priča o gašenju kluba dala je nadu da će kao slobodni igrači moći da pređu u novu sredinu i izbegnu "golgotu" ali se trenutno čini da od toga neće biti ništa.\nSezona u nižim ligama startuje nešto kasnije, pa ostaje da se vidi kako će se priča o posrnuću bivšeg superligaša okončati.


Najbolje stomatološke usluge u Beogradu :: DENTAL VORTEX\n/ Najbolje stomatološke usluge u Beogradu\nNajbolje stomatološke usluge u Beogradu\nKada je u pitanju stomatologija, Beograd je mesto gde ćete definitivno naći mnogobrojne stomatološke ordinacije sa različitom ponudom usluga. Međutim, ne mogu se sve stomatološke ordinacije pohvaliti brojkom od preko 2000 zadovoljnih klijenata i kreiranjem preko 1200 novih osmeha! Takođe, samo najbolji stomatolog u Beogradu može zauvek da odagna strah od zubara koji je prisutan kod većine ljudi, a verovatno ćete se začuditi činjenicom da kada radi najbolji zubar u Beogradu moguće je čak i zaspati u stomatološkoj stolici!\nOvo je priča o nama, jer Dental Vortex je upravo takva stomatoloska ordinacija - Beograd je naše sedište, što svakako ne treba da brine ljude iz unutrašnjosti zemlje ili inostranstva, jer u našoj ponudi je i dentalni turizam! Predstavljamo vam naše stomatološke usluge i pozivamo sve da zakažu besplatan pregled koji će izvršiti najbolji stomatolog u Beogradu – uverićete se u to brzo i sami!\nKad smo birali mesto gde će biti naša stomatoloska ordinacija, Beograd i ušuškano mesto u blizini Šumica koji je deo opštine Voždovac nam se učinio idealnim, jer je izvan gradske gužve, lako ćete do nas pronaći isključenje sa auto-puta, a lokacija je opet dobro povezana sa centrom grada, te ćete vrlo brzo stići gde god želite. Ako niste iz Beograda i opredelite se za dentalni turizam, rado ćemo vam izaći u susret i obezbediti najkvalitetnije usluge u svakom smislu.\nŠto se tiče turizma u Srbiji, pa i kada je u pitanju stomatologija, Beograd zaista nudi pregršt mogućnosti, različite kvalitetne usluge i pristupačne cene u poređenju sa drugim evropskim gradovima. Iako smo svesni da smo jedna u nizu stomatoloska ordinacija, Beograd nam je pružio daleko veću mogućnost za pružanje usluge dentalnog turizma, dokazivanje kvaliteta i postizanje zadovoljstva u radu koje se ogleda u tome što smo mnogima pomogli da imaju savršen osmeh i prelepe, blistave zube! Osim najkvalitetnijih stomatoloških usluga, u sklopu dentalnog turizma možemo da vam organizujemo prevoz od i do aerodroma; smeštaj po vašoj želji u hotelima, apartmanima ili hostelima; kao i upoznavanje sa duhom grada i njegovom kulturom i istorijom kroz obilaske turističkih atrakcija Beograda.\nPosedujemo izuzetno stručan i profesionalni tim koji čini najbolji zubar u Beogradu – specijalnista iz oblasti oralne higijene, najbolji stomatolog u Beogradu koji je specijalista ortopedije vilica, zatim najbolji stomatolog u Beogradu koji je specijalista oralne medicine i parodontologije, kao i najbolji zubar u Beogradu za opštu stomatologiju;\nU koraku smo sa svetskim trendovima u stomatologiji - nudimo inovativnu tehnologiju, opremljeni smo najkvalitetnijom i najsavremenijom opremom, a u radu koristimo isključivo materijale vrhunskog kvaliteta;\nPružamo širok dijapazon usluga i gotovo da ne postoji problem koji ne možemo da rešimo kada su vaši zubi u pitanju, jer sarađujemo sa specijalistima iz različitih stomatoloških oblasti;\nBrinemo o vama, imamo puno strpljenja i razumevanja za vaše strahove i trudimo se da sve intervencije učinimo što manje stresnim odnosno što prijatnijim za sve;\nNakon što ste postali naš pacijent, saznaćete značaj kontrolnih pregleda i dobićete edukaciju o tome kako da na pravilan način održavate dalju oralnu higijenu.\nDental Vortex je filozofija kreirana s ljubavlju prema zubima i u cilju obezbeđivanja željenog osmeha, a u mogućnosti smo da vam obezbedimo sledeće najbolje usluge u Beogradu:\nStomatološke usluge laserom,\nOperacija frenuluma – frenektomija,\nFolije za ispravljanje zuba,\nFiksne proteze – Damon sistem,\nLečenje mlečnih zuba – dečija stomatologija,\nLečenje kanala korena,\nOralnu higijenu i edukacija,\nPRF stomatološki tretman.\nNašu ljubav prema stomatološkim uslugama proširili smo i tretmanima kao što su anti-aging podmlađivanje kože i tretman hijaluronskim filerima, pa na jednom mestu možete dobiti i više od očekivanog za delatnost kakva je stomatologija - Beograd i Dental Vortex čekaju na vas!


Aplikacija za virtuelnu kancelariju - ITmagazin biznis\nWPS Office je besplatna aplikacija sa funkcijom “sve u jednom”. U potpunosti je kompatibilna sa aplikacijama kao što su Microsoft Word, Excell, Powerpoint i integriše PDF, prezentacije, tabele, beleške, Gugl dokumente itd.\nAplikacija takođe ima besplatan PDF konverter, čitač, editor, zajedno sa mogućnostima deljenja datoteka, podržava režim višestrukih prozora, šifrovanje podataka itd. Jednostavan je za korišćenje, a možete se povezati i sa Cloud Drive-om kako biste automatski sačuvali svoje dokumente u Cloud platformi.\nAko vam je potrebno da imate ovaj vid multifunkcionalne platforme i na drugim uređajima ova aplikacija postoji i kao sajt na kojem možete skinuti verziju za PC, a pokriva i Android ili iOS sistem.\nPrethodni tekstAmerički senator traži da FBI sprovede istragu o FaceApp\nSledeći tekstGoogle uklonio sedam aplikacija koje vas mogu pratiti bez vašeg znanja


Tanjug 14. septembra 2018. 11:13\nMRČAJEVCI – „Kupusijada“ će i ove godine u najčuvenije selo Šumadije, Mrčajevce, privući brojne goste iz preka i daleka, nespremne da se odupru ovoj srpskoj poslastici iz ćupa, kojoj čar daje kiseli kupus po kojem se ređaju govedina i ovčetina, slanina i svinjske nogice, lorber, biber u zrnu, sušena crvena paprika i kesica aleve.\nSvi ćemo, nadamo se, probati tu kuvanu čaroliju, mada bi valjalo znati i šta naučnici vele o kupusu, kao na primer Branislav Vlahović, redovni profesor Poljoprivrednog fakulteta u Novom Sadu i svojevremeno predavač na Agronomskom fakultetu u Čačku, koji u svojoj studiji „Tržište agroekonomskih proizvoda“ (2010) beleži, pored drugog:\n„Kupus je vrlo popularno povrće visoke biološke i niske energetske vrednosti, bez ijednog promila holesterola i sa svega 0,18 odsto masti. U svetu se gaji na tri miliona hektara, od čega je trećina na prostoru Kine, odakle dolazi više od polovine svetske proizvodnje. Najveći potrošač su SAD sa 25 kilograma po stanovniku godišnje, a slede Rusija, Kina, Nemačka i Holandija. Svetski prosek je 10 kilograma“.\n„U Srbiji, kupus se gaji na 21.000 hektara dajući 13 tona po jednom hektaru, što je dvostruko ispod evropskog proseka. U strukturi proizvodnje povrća, kupus je u Srbiji drugi iza krompira, sa ukupnim prinosom od 290.000 tona ili 39 kilograma po stanovniku naše države. U evropskoj proizvodnji Srbija učestvuje sa manje od tri odsto, i na devetom je mestu“, kaže Vlahović.\nOn navodi da regionalno posmatrano najveća proizvodnja dolazi s područja grada Beograda, odnosno prigradskih opština prestonice.\n„Srpska potrošnja je 16 kilograma po stanovniku, što je, dakle, iznad svetskog proseka. Izvozimo u 12 zemalja sveta, najviše u Rusiju, ukupno 2.500 tona ili u novcu za 600.000 dolara“, dodaje Vlahović.\nNedavno preminuli profesor Agronomskog fakulteta u Čačku Radoš Pavlović predočio je u razgovoru pre dve i po godine da je još 1952. u kupusu otkriven vitamin U, blagotvoran protiv čira na želudcu.\nOn je naveo da se u čačanskom kraju najviše sadi hibrid bravo koji daje i po stotinu tona na hektaru i da se, što je posebno za ponos, većina ratara na ovom području odlučila da primenjuje najviši stepen tehnologije u proizvodnji, pa zato po prinosima i ne zaostaju za kolegama iz EU.


Za Aerodrome u Crnoj Gori zainteresovano oko 15 kompanija\nOko 15 vodećih kompanija u oblasti aerodromskog menadžmenta zainteresovano je za Aerodrome Crne Gore, a koncesiju u periodu od 30 godina dobiće kompanija koja ponudi 100 miliona avansa i koja bude spremna da u prve tri godine uloži 85 miliona eura, izjavio je ministar saobraćaja i pomorstva Crne Gore Osman Nurković.\nNurković je u intervju za agenciju Anadolija potvrdio da je koncesioni ugovor spreman i najavljuje skoro raspisivanje tendera.\n"Mi smo uradili ugovor o koncesiji i koncesioni akt i ovih dana bi trebalo da ga razmatra uži kabinet i da ga uputimo ka Vladi, da ga Vlada usvoji, nakon čega će biti objavljen javni poziv za pretkvalifikaciju. Očekujemo veliko interesovanje investitora. Trenutno imamo oko 15 vodećih kompanija u ovoj oblasti koje su zainteresovane i koje će se prijaviti na tender za dodelu koncesije. Mislim da ćemo dobiti dobre ponude", ističe Nurković.\nNa pitanje šta je to što je država postavila kao minimalne uslove u koncesionom aktu, Nurković ističe da će kompanija koja bude pobednik na tenderu za upravljanje aerodromima biti u obavezi da uplati 100 miliona evra avansa, kao i da uloži 85 miliona u prve tri godine.\nOn poručuje da će koncesiju na aerodrome dati, ukoliko dođe do realizacije ovog celog posla, na 30 godina. Istakao je i da će zaštititi interese radnika koji rade na aerodromima.\nOsim što u Vladi pripremaju plan za aerodrome, paralelno se traži najbolji model za nacionalnu aviokompaniju “Montenegro Airlines”. Nurković kaže da dugovi od ranije koje je napravila ova kompanija otežavaju funkcionisanje i da uprkos važnosti koju ova kompanija ima za državu, doći će ili do privatizacije ili do stečaja.\nCene nekretnina u Dubaiju pale na nivo od pre deset godina\nGlobalna epidemija koronavirusa će svetsku ekonomiju koštati sedam hiljada milijardi dolara\nEBRD razmatra zajam do 100 miliona evra za beogradski aerodrom\nCrna Gora planira koncesiju aerodroma u Podgorici i Tivtu\nCrna Gora daje oba aerodroma u koncesiju\nKomisija odobrila koncesiju Aerodroma "Nikola Tesla"


20. 01. 2016. Komentari (0)\nBritanski portal „Leksolodži”, vodeći engleski pravnički sajt sa arhivom od 450.000 članaka na više od dvadeset jezika iz pedeset oblasti prava, objavio je ovih dana tekst o presudi Višeg suda u Londonu u korist „Politike”.\nKao što smo već pisali, tužbu protiv našeg lista podneo je Nandi Ahuja, biznismen indijsko-srpskog porekla, 31. marta 2015. godine zbog teksta „U jednom danu izneo 17,2 miliona evra”.\nNandi je tvrdio da mu je „Politika” narušila čast i ugled i tobož ugrozila bezbednost objavljivanjem ovog podatka, ali je Viši sud u Londonu 23. novembra prošle godine odbacio njegovu tužbu kao neosnovanu i odbio jurisdikciju. Sud je konstatovao da nema razloga za sumnju da će Ahuja u Srbiji dobiti pravično suđenje.\nZašto će ovaj slučaj ući u istoriju engleskog prava i definisati buduću pravnu praksu, objasnio je i autor članka objavljenog na sajtu „Leksolodži”, advokat Dejvid Huper iz kancelarije RPČ (Reynolds Porter Chamberlain). Ta advokatska firma nedavno je proglašena za najbolju u Velikoj Britaniji. Dejvid Huper nije bio učesnik u postupku, ali očigledno je smatrao da je ovaj slučaj neophodno analizirati budući da predstavlja prekretnicu u engleskom pravu.\nNaime, Viši sud u Londonu prvi put je primenio novi Zakon o kleveti, koji precizno definiše nadležnost britanskih sudova u procesima u kojima tuženi nisu državljani ove zemlje. London je do sada u svetu bio poznat kao „prestonica klevete” jer je zbog strogih domaćih propisa bio pogodno mesto za osuđujuće presude i kad tuženi medij nije imao nikakvih dodirnih tačaka sa Velikom Britanijom osim dostupnosti veb-izdanja.\n„Politika” je tvrdila kako u ovom slučaju ne postoji nikakav osnov za nadležnost suda u Londonu i da tužilac svoja prava može da ostvari i u Srbiji. Sve ove činjenice evropskim i britanskim advokatima u svom autorskom tekstu detaljno je objasnio Dejvid Huper.\nAhuja je tužio naš list zbog teksta objavljenog 12. februara prošle godine, u kojem se navodi da je prebacivanjem 17,2 miliona evra sa računa u Srbiji u Švajcarsku „zaprepastio bankare i prouzrokovao slabljenje dinara”. Ahuja je smatrao da su mu ovim tvrdnjama povređeni čast i ugled, kao i da je doveden u vezu sa pranjem novca. Britanski sud mu na kraju nije dao za pravo.\nOdluka sudije u korist našeg lista nalazi se u prilogu teksta objavljenog na sajtu „Leksolodži”. Ta presuda mogla bi da prekine praksu „klevetničkog turizma”. Bogati biznismeni širom sveta vole da svoju reputaciju štite upravo pred Višim sudom u Londonu jer su u prošlosti imali dobre šanse da dobiju parnicu uz zavidne odštete. Veruje se da je engleski Zakon o kleveti promenjen delom i nakon pritiska SAD, čiji su državljani plaćali milionske odštete upravo zbog odluka ovog londonskog suda.\nTakođe, Dejvid Huper navodi kako je Nandi Ahuja prećutao činjenice koje su od velikog značaja za ovaj slučaj, o čemu je „Politika” izvestila čitaoce u tekstovima „Kako smo se odbranili od indijskog tajkuna u Engleskoj”. Nandi Ahuja sudu se predstavio kao Indijac čiji je centar poslovnih i životnih aktivnosti upravo London.\nPrećutao je da je rođeni Beograđanin, da je u našoj prestonici živeo do devete godine života i pohađao nekoliko razreda osnovne škole. Srpsko državljanstvo dobio je po rođenju. Majka mu je Srpkinja, a otac Indijac. Mnoge njegove poslovne aktivnosti u vezi su sa našom zemljom. U prvoj izjavi pred londonskim sudom Ahuja je sakrio sve ove podatke.\nO tome piše i advokat Huper. On ističe da je postupak imao iznenađujući pravac kao i da je znatno precenjen broj pristupa elektronskom izdanju „Politikinog” teksta iz Velike Britanije.\nNa sudu je dokazano da je tekst imao najviše 70 pristupa iz Britanije, iako je tužilac pokušao da dokaže da ih je bilo više od 11.000.\n„Još je značajniji iznenađujući stav advokata koji su smatrali da nije bilo neophodno otkriti da je tužilac imao srpski pasoš i nacionalnost”, naveo je Huper. Sudija je ocenio da je ovo bio slučaj namernog „navođenja” suda na krivi zaključak kad je nadležnost u pitanju, a odlučio je da prepusti srpskom sudu da proceni da li je u ovom slučaju došlo do zloupotrebe ličnih podataka Nandija Ahuje. No, smatrao je da su Ahuja i njegov londonski advokat „umrljali” sopstveni slučaj time što nisu dali sudu relevantne podatke.\nNa kraju svog teksta Huper je naveo zaključak suda: da ovaj slučaj ima veze sa Srbijom i da će „srpski sud biti u boljoj poziciji da proceni značaj ovog slučaja i da donese odluku o ispravnosti ponašanja novinara”.\nSudijska odluka iznenadila je poznavaoce prava. Budući da predstavlja presedan upisaće „Politiku” u istoriju britanskog pravosudnog sistema.