Kljuc stabilnosti regiona, 4 zemlje NATO da priznaju Kosovo\nTanjug 18. januara 2022. 11:56\nVAŠINGTON – Raspad Jugoslavije potrebno je da se okonča tamo gde je i započeo – na Kosovu, a ključ regionalne stabilnosti su države koje još nisu priznale Kosovo i koje bi trebalo navesti da to učine, ocenjuje se u analizi „Od krize do približavanja – strategija za borbu protiv nestabilnosti na Balkanu na njenom izvoru“ koju je izradila Škola naprednih međunarodnih studija vašingtonskog Univerziteta Džons Hopkins i Vilson centar.\nAutori ove analize, koju prenosi „Glas Amerike“ navode da bi priznanje nezavisnosti Kosova četiri članice NATO, koje to još nisu učinile – Španije, Slovačke, Rumunije i Grčke – , doprinelo transformaciji dijaloga, za koji je ocenjeno da je na izdisaju, kao i čitavog regiona – uključujući Bosnu i Hercegovinu.\n„Ubediti te četiri države članice NATO-a kao i petu – Kipar, koja je članica EU, nije jednostavno. Biće potreban odlučan napor administracije američkog predsednika Džozefa Bajdena, u tandemu sa ključnim saveznicima, da države koje ne priznaju nezavisnost Kosova, ubedi da promene stav.\nKreatori politike koji se nalaze preko Atlantskog okeana ulagaće u taj poduhvat isključivo ako su uvereni u neophodnost, šire koristi i održivost takvog pristupa – i ako prihvate da njihov dosadašnji pristup neće funkcionisati“, piše u dokumentu.\nU analizi se, dalje, traži imenovanje novog diplomatskog predstavnika SAD na funkciji „specijalnog izaslanika za priznavanje Kosova“.\nAutori navode da ne žele pritisak na zemlje koje nisu spremne da priznaju Kosovo, već smatraju da bi trebalo primeniti strategiju približavanja ili konvergencije stavova tih država sa većinskim pristupom koji zagovaraju EU i NATO, a to je moguće samo ako zapad definiše zajednički stav o Kosovu.\nNjihova teza je zasnovana na tvrdnji da napredak na Balkanu zavisi od toga prihvata li Srbija uspostavljanje poretka u regionu zasnovanog na zapadnim vrednostima.\n“U slučaju Srbije to zavisi od odnosa država koje nisu priznale Kosovo prema tom pitanju. Ukratko, evropske države koje to nisu učinile, kao i sa druge strane one koje jesu – ključ su regionalne stabilnosti”, navodi se u tekstu.\nKao jedan od metoda predlaže se umanjenje uticaja Srbije i signal Beogradu i Prištini o mogućoj promeni stavova država koje ne priznaju Kosovo, gde se ponajviše misli na Grčku, koja se, kako se navodi, u delu međunarodne javnosti smatra prvom koja bi mogla napustiti dosadašnji principijelan stav u vezi sa nepriznavanjem nezavisnosti Kosova.\nU analizi se smatra da bi napredovanje Kosova ka članstvu u NATO bilo korisno, jer bi doprinelo smanjenju broja država, čije je priznanje potrebno, na četiri.\n“ Time se izostavlja Kipar – država koja će se najmanje izvesno opredeliti za korak ka priznanju nezavisnosti Kosova. Istovremeno, u priču se uvodi Ujedinjeno Kraljevstvo (članica NATO-a – prim.aut.) i država koja važi za jednu od značajnijih pristalica kosovske nezavisnosti. Ujedno, time se šalje i snažna odvraćajuća poruka ruskom i srpskom avanturizmu u regionu”, navodi se u analizi.\nIstovremeno se ističe da što je sever Kosova integrisaniji to je manje izvodljivo bilo kakvo stvaranje velike Albanije ili velike Srbije,i navodi, da je potrebno da SAD upozore i sankcionišu svakog lidera Albanije i Kosova koji promoviše bilo koji vid unije te dve zemlje.\nTime bi Kosovo, kako smatraju, umesto uporišta koje Rusija koristi za destabilizaciju, a Kina za širenje političkog uticaja, postalo brana etnoteritorijalnim aspiracijama i etnonacionalnim subverzijama koje promovišu Moskva i Peking .\nObrazlažući ulogu i važnost otvaranja puta Kosovu ka Severnoatlantskoj alijansi (NATO) autori ukazuju da bi time, kako ocenjuju, nestala trenutna prednost koju Srbija ima nad susedima i u odnosu prema Sjedinjenim Državama i Evropskoj uniji.\n“Ruski i kineski veto na Kosovo u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija biće od zanemarljive vrednosti za ono što Beograd smatra glavnim političko-bezbednosnim izazovom. Vučićev režim više neće biti u mogućnosti da sprovodi kampanju povlačenja priznanja nezavisnosti Kosova ili da koristi Kosovo kako bi unapredio ideologiju srpskog sveta, ili pak da izbegne odgovornost za napad režima na demokratski poredak”, dodaje se u tekstu i naglašava da od Beograda ne bi trebalo izričito tražiti da prizna nezavisnost Kosova.\nU analizi se takav razvoj situacije vidi i kao način da se, doprinese, kako kažu, poboljšanju stanja u BiH, „jer otvara put za ponovne pregovore o, kako tvrde, manjkavom Dejtonskom sporazumu kojim je zarobljena ta država“.\n“Pošto bosanski Srbi prihvate rešenja koja predlaže Zapad, hrvatski separatizam i bošnjački demografski oportunizam će se raspršiti. Razrešenje na Kosovu ne zaključuje sve bolne dileme u Bosni – već ispunjava preduslov za to, a to su srpsko prihvatanje trajnosti i održivosti bosanske države”, navodi se u tekstu.\nAutori smatraju da bi priznanje Kosova od preostale četiri članice NATO omogućilo Srbima i Crnogorcima da osmisle način za suživot u, kako je precizirano, nekonfliktnoj, zapadno orijentisanoj Crnoj Gori, nesputanoj,navodnnom, subverzijom iz Beograda.\n“Rastuća transatlantska politika usaglašavanja stavova o Kosovu podstaći će zajednički pristup destruktivnoj, jednostranoj bugarskoj blokadi otvaranja pregovora sa Evropskom unijom za Severnu Makedoniju i Albaniju. Umesto rešavanja više kriza širom regiona, konvergencija je direktno usredsređena na glavni izvor nestabilnosti – otpor Srbije zapadnom poretku – i obezbeđuje sredstva za njegovo prevazilaženje. Umesto poziva na proširenje EU i članstvo u NATO-u, izveštaj uočava razlike između njih i ukazuje na put ka oba cilja”, podvlače autori.\nAutori studije su Edvard Džozef, predavač na univerzitetu Džons Hopkins, Branislav Radeljić, vanredni profesor međunarodne politike na Fakultetu pravnih i društvenih nauka Univerziteta u Istočnom Londonu, Ljuljzim Peci, izvršni direktor Kosovskog instituta za politiku, istraživanja i razvoj, Julija Đođa, vanredna profesorka na Univerzitetu u Džordžatunu, Jan Cingel, izvršni direktor nevladine organizacije Strateške analize i Pol Vila Sarija iz Direktorata Evropske komisije za susedsku politiku i pregovore o proširenju.\nSZO: Nema potrebe za masovnom vakcinacijom u Evropi i S.…\nLiz Tras ove sedmice u poseti BiH


Pravila fudbala - Sudija, Ostali članovi sudijskog tima - Svet Fudbala\n(Autor naslovne fotografije: Victor Araiza)\nPravila fudbala – 5. Sudija\nAutoritet sudije -Svaku utakmicu kontroliše sudija koji ima potpunu vlast u primeni Pravila igre u vezi sa utakmicom koja mu je dodeljena.\nOdluke sudije -Sudija će odluke donositi u skladu sa Pravilima i „duhom igre“. Odluke sudije i svih ostalih članova\nsudijskog tima, moraju uvek biti poštovane. Sudija može promeniti svoju odluku ako se uveri da je ona\npogrešna ali samo pre nego što je igra nastavljena. Sudija ne može promeniti odluku ukoliko je igra nastavljena ili je obaveštenje dobio na kraju prvog ili drugog dela igre (uključujući produžetke) ili je završio utakmicu.\n– primenjuje Pravila igre\n– kontroliše utakmicu u saradnji sa ostalim članovima sudijskog tima\n– meri vreme i sastavlja izveštaj o utakmici\n– daje znak za nastavljanje utakmice posle prekida igre\n(Autor fotografije: Svetlana Beketova)\nSudije moraju imati sledeću opremu:\n– Crveni i žuti kartoni\n– Opremu za komunikaciju sa drugim službenim licima – “biperi“, slušalice itd.\n– EPTS ili drugu fitnes opremu za praćenje\n– Iščezavajući sprej\nSudijama i drugim službenim licima je zabranjeno nošenje nakita i bilo koje druge elektronske opreme.\nNa slikama 1-9 su prikazani znaci glavnog sudije:\n(1) Indirektan udarac, (2) Direktan udarac, (3) Penal, (4) Karton crveni ili žuti\n(5) Prednost sa obe ruke, (6) Prednost sa jednom rukom, (7) Korner, (8) Gol aut\n(9) Tv pregled\nPravila fudbala – 6. Ostali članovi sudijskog tima\nZavisno od takmičenja njih mogu da čine: dvojica pomoćnih sudija, četvrti sudija, dvojica dodatnih pomoćnih sudija i rezervni sudija. Oni pomažu sudiji u kontrolisanju utakmice u skladu sa Pravilima igre, ali konačnu odluku uvek donosi glavni sudija.\nNa slikama 10-21 su prikazani znaci pomoćnih sudija\n(10) Ofsajd, (11) Ofsajd na bližoj strani terena, (12) Ofsajd na sredini terena, (13) Ofsajd na daljoj strani terena\n(14) Aut za napad, (15) Aut za odbranu, (16) Slobodan udarac za napad, (17) Slobodan udarac za odbranu\n(18) Zamena igrača, (19) Korner, (20) Gol aut\nTagged članovi sudijskog timafudbalski sudijaoprema sudijeznaci fudbalskog sudije


Oštre reči zapadnih predsednika vlada na sastanku grupe G-20 očigledno nisu uticale na promenu politike ruskog predsednika prema Ukrajini. Putin je za konfrontaciju, Evropljani za pregovore.\nNa sastanku grupe G-20 brojni predsednici država i vlada vodećih industrijskih zemalja iskoristili su priliku da ruskom predsedniku Vladimiru Putinu saopšte svoje mišljenje. Sada su opet na potezu ministri spoljnih poslova Evropske unije koji se danas (17.11.) sastaju u Briselu. To je težak zadatak za evropske šefove diplomatija jer šef Kremlja na kritike Zapada reaguje s potpunom ravnodušnošću. Nemačka kancelarka Angela Merkel, za koju kažu da ima najbolji odnos sa Vladimirom Putinom, nakon višesatnog razgovora s njim napustila je mesto susreta bez komentara. Sada evropske vlade u Briselu moraju da koordiniraju reakcije na retoričku i vojnu ofanzivu Rusije u istočnoj Ukrajini.\nPooštravanje sankcija se ne planira, rekao je nemački ministar spoljnih poslova Frank-Valter Štajnmajer. „Ali biće reči o spisku istočnoukrajinskih separatista, o ograničavanju njihovog pristupa imovini na Zapadu i ograničavanju njihove slobode kretanja.“\nZašto su reakcije na Putinove provokacije tako uzdržane, s obzirom na ruske ratne brodove ispred australijske obale, letove ruskih borbenih aviona duž granica NATO i dalje rusko napredovanje u istočnoj Ukrajini? Te mere su „relativno slabo sredstvo“ priznaje i Jan Tehau, stručnjak za bezbednost i direktor Instituta „Karnegi Evropa“. Mora se uzeti u obzir to da Zapad ne može da se složi oko pooštravanja sankcija i da za to nema većine ni u Evropskoj uniji.\nS jedne strane, Zapad ne želi da poseže za „punom dozom“ sankcija, a s druge, nije siguran da li o tome uopšte može da bude postignut dogovor. „Zato započinje nešto tiše.“ Diplomate u Briselu daju da se nasluti da već postoji otpor protiv proširenja spiska sankcija za visoke predstavnike vlade ili poznate oligarhe. Otpor stiže, recimo, iz Velike Britanije. Premijer Dejvid Kameron bio je u Brizbejnu, istina, glasan kritičar Putina, ali i dalje štiti ruske milijardere bliske Kremlju koji žive u Londonu.\nZašto sankcije EU nemaju političkog efekta?\nEkonomske sankcije Evropljana do sada nisu imale nikakav politički efekat, osim novog moskovskog vojnog zveckanja oružjem. Da li bilo iluzorno verovati da bi time moglo da se dođe do promena odnosa u krugu oko Putina? „Ne mislim da je to potpuna iluzija“, kaže Jan Tehau.\nTehau: Preživljavanje Putinova i njegovih ljudi zavisi od toga da li mogu da kupe lojalnost u sopstvenoj zemlji\n„Po onome što se čuje i u krugovima neposredno oko Putina ima različitih gledišta o tome kako bi dalje trebalo postupati.“ Za jedne je već sada cena previsoka, kaže taj stručnjak za bezbednost. „Ne sme se zaboraviti da preživljavanje Putinove ekipe u suštini zavisi od toga da li ona može da kupi lojalnost u sopstvenoj zemlji. Ruska privreda nije jaka i pustiti je da sada iskrvari sigurno bi bilo bolno“, kaže Tehau. To će jednog dana imati snažan uticaj i na javno mnjenje i na krug ljudi oko Putina, smatra on.\n„Svi znakovi ukazuju na to da ekonomske sankcije počinju da deluju“, kaže Žil Meri iz briselskog instituta Security and Defence Agenda. „Neće dugo potrajati dok one ne počnu da pogađaju i običnog ruskog građanina.“ Čini se da Kremlj s tim ne računa. I širenje vojnih pretnji sve do Pacifika, po Meriovim rečima, deluje čudno. „Šta bi moglo da bude cilj osim da se javnom mnjenju u Rusiji pokaže da se ta zemlja vratila kao supersila.“ Ekonomska razmišljanja potisnuta su delovanjem ruske politike na javnost, smatra Meri. Jasno je da Rusi smatraju da ih Zapad ne poštuje i ponižava, i da njegovu politiku prema Ukrajini smatraju provokacijom, kaže Meri. „U ruskoj duši postoji jedna duboko emocionalna komponenta i ona je veoma uzbuđena.“\nRebeka Harms: Evropljani bi sada trebalo da urade dve stvari\nEvropi potrebna veća sloga\nPolitičarka Zelenih Rebeka Harms, članica Odbora za Ukrajinu Evropskog parlamenta, zahteva svođenje među-bilansa. „Mora se sagledati šta je doneo pokušaj da se traži rešenje koje nije vojno nakon zaoštravanja odnosa zbog aneksije Krima. Od početka je bilo jasno je potrebno vreme dok ekonomske sankcije ne počnu da deluju“, kaže Harms. „Trenutno je privreda u Rusiji u padu, u slobodnom padu, ako se pogleda rublja. To ima veze ne samo sa sankcijama, već i sa padom cena nafte.“ Jer, Rusi su se gotovo isključivo oslonili na izvoz energenata.\nEvropljani bi sada trebalo da urade dve stvari, kaže poslanica Zelenih. „Prvo, da jasno stave na znanje da se sankcije nastavljaju i da iza toga stoje svi – i drugo: trebalo bi dogovoriti da članice Evropske unije ne smeju da sa Rusijom obavljaju velike poslove.“ U vezi s tim Harms konkretno navodi prodaju nemačke infrastrukture za gas ruskom koncernu „Gasprom“ i isporuku francuskog ratnog broda „Mistral“. Umesto toga, Evropljani bi trebalo da se zajednički pripreme da izađu na kraj sa manje gasa iz Rusije. „Krizni plan za zimu mora se napraviti, ne samo za Ukrajinu, već i za celu Evropsku uniju.“ Veća nezavisnost od ruskog gasa, kaže Harms, najvažnije je što ministri spoljnih poslova EU moraju da postignu.\nPovezani sadržaji Evropa, Ukrajina, Politika, Vladimir Putin, Evropa\nKljučne reči G20, Vladimir Putin, Ukrajina, EU, sankcije, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/1Doc4


Lako je sa strane kritikovati komunikaciju sa vlastima, pokušaje da se pronadju načini zaštite novinara, sankcionisanja prekršaja, ali obaveza je svakog novinara a posebno onih koji vode udruženja, da maksimalno budu posvećeni svakom gestu koji doprinosi zaštiti novinara, izjavio je predsednik Komisije za istraživanje ubistava novinara Veran Matić.\nMatić je povodom učešća u radu nove Radne grupe za bezbednost novinara, koja se sa premijerkom Anom Brnabić i ministarkom kulture Majom Gojković prvi put sastala prošle nedelje, agenciji Beta rekao da je bezbednost novinara „nemoguće obezbediti bez saradnje sa nadležnim institucijama“.\n„Naravno, ne tako što će se preuzimati posao policije ili tužilaca, ali veoma je važno iskoristiti svaku mogućnost da se doprinese izgradnji bezbednijeg okruženja za rad novinara. Moje iskustvo iz rada u Komisiji za istraživanje ubistava novinara i Stalnoj radnoj grupi za bezbednost novinara, govori da rezultati nisu mogući bez direktnog angažmana“, rekao je Matić.\nMatić je naveo da je na prvom sastanku predložio osnivanje SOS telefona za sve novinare koji se osećaju ugroženim kako bi dobili potpune informacije o tome koje korake treba da naprave kada je reč o prijavljivanju nadležnim organima preko već uspostavljenih kontakt tačaka tužilaštva i policije, kao i da se stvore mehanizmi za besplatnu pravnu pomoć, koja je naročito važna u slučajevima koji se ne gone po službenoj dužnosti tužilaštva već po ličnim tužbama.\n„Takodje sam predložio i zajedničku listu slučajeva (sada postoje zasebne UNS-a, NUNS-a i Republičkog tužilaštva). Imaćemo priliku, nadam već na prvoj sledećoj sednici sa predsednicom Vlade krajem januara, da testiramo rešenost preko konkretnih odluka“, kazao je Matić.\nNa pitanje kako komentariše napade na medije i novinare u Skupštini Srbije od strane poslanika vladajućih stranaka, koji se dešavaju u isto vreme kada Vlada formira Radnu grupu za bezbednost novinara, Matić odgovara da „retorika netrpeljivosti, govora mržnje, nedopustivih poruka kojima se diskredituju pojedini novinari, redakcija, mora biti zaustavljena“.\n„Poslanici su povlašćeni imunitetom od sudskog gonjenja i korišćenje Skupštine kako bi se raspirivala netolerancije, širile nedemokratske ideje medju najtežim je zloupotrebama, ali i izraz kukavičluka. Percepcija novinara kao političkih protivnika, u političkoj areni, i huškanje javnosti kroz nedopustiva etiketiranja, veoma lako mogu dovesti do fizičkog ugrožavanja novinara“, rekao je on.\n„Naveo sam da takva retorika stvara atmosferu u kojoj se novinari osećaju bezbednosno ugroženi, a kada nema sankcionisanja takvog govora, onda se može govoriti o Skupštini kao mestu promocije govora netrpeljivosti često i mržnje“, rekao je Matić.\nGovoreći o razlikama izmedju najnovije radne grupe i pre četiri godine formirane Stalne radne grupe za bezbednost novinara, on navodi da je Radna grupa za bezbednost novinara pri Vladi Srbije osnovana na inicijativu premijerke i nove ministarke kulture i informisanja, dok je Stalna radna grupa za bezbednost novinara nastala sporazumem medijskih udruženja sa Republičkim javnim tužilaštvom i MUP-om i nije bila institucionalizovana.\n„U Radnoj grupi za bezbednost novinara, pod Vladinim okriljem, zamišljeno je da budu predstavnici svih udruženja novinara i medija, sa namerom da se iniciraju konkretna rešenja i donesu odluke na nivou Vlade koje će pomoći da se poboljša stanje bezbednosti novinara a preko direktnog učešća nadležnih ministarstava“, rekao je on.\nMatić je naveo da će se ova radna grupa baviti i klevetama, diskreditacijom, različitim formulacijama prikrivenih pretnji koje se gone privatnim tužbama, i koje svojim mandatom nije pokrivala Stalna radna grupa za bezbednost novinara, koja takodje nije imala veze sa Vladom i može se reći da je bila savetodavnog tipa.\nRadna grupa za bezbednost i zaštitu novinara Veran Matić\n← Programski kolegijum Radio televizije Kragujevac osudio govor mržnje opozicionog odbornika\nRegionalno istraživanje UNS-a: Novinarske plate i dalje ispod proseka, osim u javnim servisima (VIDEO) →


E. Hodžaj: EULEKS da istraži navode\nMinistar inostranih poslova Kosova Enver Hodžaj pozvao je sve strane da dostave dokaze tužiocima EULEKS-a, kako bi ta misija ispitala optužbe koje je u svom izveštaju o trgovini ljudskim organima izneo izvestilac Saveta Evrope Dik Marti.\nKosovo podržava EULEKS misiju i vidi je kao svog partnera, rekao je Hodžaj u obraćanju Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija, prenosi Fonet. “Vlada Kosova smatra da EULEKS može da istraži navode iz izveštaja Dika Martija i naglasio da ta misija ima resurse i kapacitete da donese promene na Kosovu, uspostavi vladavinu prava, obezbedi efikasnu borbu protiv korupcije i ispita optužbe iznete u Martijevom izveštaju’. Hodžaj je članicama SB UN preneo da Srbija nastavlja da opstruira učešće Kosova u Sporazumu o slobodnoj trgovini u regionu (CEFTA). “Srbija nastavlja da blokira naše proizvođače da prodaju svoju robu Srbiji, iako smo predlagali različita rešenja za to pitanje’, rekao je Hodžaj. On je istakao da je nezavisnost Kosova u protekle tri godine donela mir, stabilnost i prosperitet u regionu. Prema njegovim rečima, Kosovo je u proteklih nekoliko meseci prošlo kroz izborni proces, formiranje vlade i ustavnu krizu, koja je završena izborom nestranačke ličnosti, Atife Jahjage, za predsednicu države. Posle izbora, istakao je Hodžaj, formirana je dinamična, multietnička vlada, u kojoj učestvuju i predstavnici Srba. Prvi put u istoriji Kosova, zamenik premijera i tri ministra su iz srpske zajednice, rekao je Hodžaj i istakao da je zadovoljan što je više Srba učestvovalo na ovim izborima, nego onima u organizaciji Srbije u nekim delovima Kosova. Hodžaj je upozorio da u nekim delovima zemlje paralelne srpske institucije nastavljaju nelegalno da deluju. Vlada Kosova je, podsetio je on, imenovala Editu Tahiri za šefa pregovaračkog tima za dijalog sa Srbijom. Dijalog je dobra prilika da iza sebe ostavimo prošlost i okrenemo se budućnosti, u kojoj će Kosovo i Srbija, kao jednake i nezavisne države, biti deo Evropske unije, naglasio je Hodžaj. Hodžaj je rekao da Kosovo želi kreativna rešenja za probleme kao što su sloboda kretanja, dokumenta i priznanje Kosova kao jedinstvenog pravnog prostora.\n13.07.2020 Vlada Kosova uvela nove mere (1736)\n13.07.2020 Trajković: Građani će snositi posledice jer su neobavešteni (742)\n13.07.2020 Na teritoriji opštine Gračanica koronavirusom inficirane 24 osobe (666)\n13.07.2020 U srpskim sredinama na Kosovu 38 novoobolelih (578)\n13.07.2020 Policija će početi sa kažnjavanjem zbog nepoštovanja mera zaštite (475)


Petak , 2020-01-17 | 11:29:30\nCarGo fondacija danas je saoštila da je obezbedila lečenje sedmogodišnjeg Luke Stanića, koji boluje od cerebralne paralize i neophodna mu je rehabilitacija na specijalizovanoj klinici u Poljskoj u trajanju od mesec dana.\nDirektor fondacije Aleksandar Vučić izjavio je da je posebno ponosan što ovom akcijom pomažu dete članice velike CarGo porodice, koja kontinuirano pokazuje svoje jedinstvo i humanost.\n"Lukina mama Jovana bila je uz CarGo kada su nas gasili, oduzimali vozila i pretili. Zahvaljujući njenoj borbi Luka danas može da stane na noge i hoda, čak i nakon što su joj rekli da se ne trudi jer neće prohodati. To dokazuje da su članovi CarGo-a pošteni, vredni i porodični ljudi koji ne odustaju i koji se bore za svoju porodicu poštenim radom", istakao je Vučić.\nJovana Vićentić, koja je deo CarGo tima već više od dve godine, zahvalila je CarGo-u na pomoći u rehabilitaciji, ali i na tome što joj je omogućio da bude uposlena, prihoduje, a da organizuje svoje vreme i bude maksimalno posvećena Luki.\n"CarGo je dao mogućnost mom sinu za bolje sutra. Moja borba je da Luka bude što samostalniji u dnevnim aktivnostima i da mu obezbedim ovakav vid rehabilitacije, koji mu jedini pomaže. Ovo je drugi Lukin odlazak na lečenje u Poljsku i nakon prvih terapija, njegov korak je bio stabilniji, a uspeo je čak da vozi trotinet. Nakon ove rehabilitacije očekujem da će Luka moći da igra fudbal sa svojim vršnjacima", rekla je ona.\nIstakla je da, nažalost, u Srbiji ne postoji vrsta terapije koja je neophodna njenom sinu, a da veruje da će terapija u Poljskoj dati dobre rezultate i da se nada da će i ostala deca Srbije imati mogućnosti za lečenje.\nVučić je dodao da će CarGo biti uz svakog svog člana i da će se potruditi da uz podršku kompanija sa kojima fondacija saradjuje, prikupi dovoljno novca za sve kojima je pomoć potrebna, a među njima i za nastavak Lukinog lečenja, kako bi sa vršnjacima krenuo na vreme u školu, pratio nastavu, ali i uživao u svom detinjstvu i odrastanju.\nTroškove lečenja u iznosu od skoro pola miliona dinara u Centru "Neuron" u Poljskoj, specijalizovanom za celebralnu paralizu, pokriće CarGo Fondacija, osnovana na zajedničku inicijativu udruženja gradjana CarGo i kompanije CarGo Technologies.


Home » OPŠTE » Međunarodni dan šuma 2021 ‒ Obnova šuma: put ka oporavku i blagostanju\nTema ovogodišnjeg Međunarodnog dana šuma koji se obilježava 21. marta je „Obnova šuma: put ka oporavku i blagostanju“.\nŠume pružaju zdravstvene beneficije poput svježeg vazduha, hrane, čiste vode i prostora za rekreaciju. U razvijenim zemljama do 25 % svih medicinskih lijekova imaju biljnu osnovu, a u zemljama u razvoju čak 80 %.\nSvijet svake godine gubi 10 miliona hektara šume (površina otprilike veličine Islanda), a degradacija zemljišta pogađa gotovo 2 milijarde hektara (površina veća od Južne Amerike).\nGubitak i degradacija šuma emituju u atmosferu velike količine gasova sa efektom staklene bašte koji zagrijavaju klimu, a najmanje 8 % šumskih biljaka i 5 % šumskih životinja je u izuzetno visokom riziku od izumiranja.\nS druge strane, obnavljanje (restauracija) i održivo upravljanje šumama, doprinosi rješavanju krize klimatskih promjena i biodiverziteta, istovremeno proizvodeći robu i usluge potrebne za održivi razvoj.\nŠume pružaju više od 86 miliona „zelenih“ radnih mjesta i podržavaju egzistenciju mnogo više ljudi.\nVeliki zeleni zid za Saharu i inicijativa Sahel, koju je pokrenula Afrička unija 2007. godine, najambiciozniji je odgovor na prilagođavanje klimatskim promjenama i ublažavanje posljedica klimatskih promjena koji se primjenjuje širom svijeta. Ozelenjavanjem pejzaža u pojasu od 8000 km širom afričkih suvih područja nastoji se obnoviti 100 miliona hektara degradiranog zemljišta, sekvestrirati 250 miliona tona ugljenika i stvoriti 10 miliona „zelenih“ radnih mjesta do 2030. godine.\nProjekti sadnje i restauracije malih razmjera takođe mogu imati znatne posljedice. Ozelenjavanje grada stvara čistiji vazduh i ljepše prostore i ima ogromne koristi za mentalno i fizičko zdravlje stanovnika u urbanim sredinama. Procjenjuje se da drveće svake godine pruža megagradovima koristi u vrijednosti od 0,5 milijardi američkih dolara (ili više) smanjenjem zagađenja vazduha, hlađenjem zgrada i pružanjem drugih usluga.\nFAO da bude link na http://www.fao.org/international-day-of-forests/en/


Da li znate koliko je putnika prevezla Gold Gondola za godinu dana?\n24 Januar 2022 / Izvor: Gold Gondola Zlatibor\nZlatiborska gondola je 11. januara 2022. navršila punih godinu dana rada. Godina obeležena neslućenim uspehom, ogromnom medijskom pažnjom, obaranjem rekorda, nagradama i ostalim priznanjima koja su nas učinila ponosnima. Ponos Zlatibora koji je za jako kratko vreme postao ne samo najveća atrakcija, već i pravi turistički zamajac celog regiona.\nJedna od retkih instalacija ovog tipa koja radi tokom cele godine, zahtevala je dosta vremena i truda uloženog u redovno i pravovremeno održavanje. Redovni tehnički pregledi rađeni su svakog meseca, što je omogućavalo da naša gondola radi nesmetano i sa što manje prekida, a broj putnika govori direktno tome u prilog.\nPrevesti 230.000 putnika u uslovima ograničenog kapaciteta zbog važećih epidemioloških mera zaista smatramo ogromnim uspehom na koji smo jako ponosni.\nTrenutno se upravo privodi kraju veliki godišnji servis i tehnički pregled i vrše pripreme za predstojeću zimsku sezonu, gde, u najmanju ruku, očekujemo isto interesovanje kao i prethodne. Ovako uspešna godina koja polako ostaje iza nas, postavila je jako visoke standarde za svaku sledeću godinu, a na nama je da te standarde ispunjavamo i pomeramo naviše. U novu godinu krećemo sa ciljem postavljanja novih rekorda i osvajanja novih priznanja.


Država smanjila akcize i zabranila točenje goriva van rezervoara - Boom93\n„Odluka je doneta u cilju sprečavanja većih poremećaja i očuvanja životnog standarda stanovništva, s obzirom na to da se u prethodnom periodu beleži rast cena naftnih derivata. Uredbom se utvrđuje maksimalna maloprodajna cena i obavezuju privredni subjekti koji obavljaju delatnost trgovine motornim i drugim gorivima na stanicama za snabdevanje prevoznih sredstava, a koji su do donošenja uredbe vršili isporuku derivata, da nastave sa isporukom isključivo utakanjem u pogonske rezervoare prevoznih sredstava“, navodi se u saopštenju Vlade Srbije.\nNiže akcize i carine\nNa današnjoj sednici doneta je dopunjena odluka o uslovima i načinu za smanjenje carinskih dažbina na određenu robu, odnosno za izuzimanje određene robe za plaćanje carinskih dažbina u 2022. godini.\nOdluka koja se odnosi na naftu i ulja dobijena od bitumenoznih minerala, važiće do 31. decembra 2022. godine.\nZabrana izvoza žita, brašna i ulja\nNa sednici je doneta odluka o privremenoj zabrani izvoza osnovnih poljoprivrednih prehrambenih proizvoda bitnih za stanovništvo – zrna pšenice, pšeničnog brašna, kukuruza i prekrupe i suncokretovog ulja, kako bi se pravovremeno reagovalo na tržišne poremećaje i rast tražnje, kako na svetskom tako i na domaćem tržištu.\nJoš jedan rok za subvencije za e-fiskalizaciju\nVlada Srbije usvojila je Uredbu o utvrđivanju Programa finansijske podrške obveznicima fiskalizacije za usklađivanje poslovanja sa zakonom kojim se uređuju fiskalizacija, a kojom se omogućava novi rok za prijavljivanje za subvencije države za prelazak na novi model e-fiskalizacije na portalu Poreske uprave ePorezi, od 15. marta do 5. aprila.\n„Prijavljivanje za subvencije za uvođenje novog modela fiskalizacije za sve koji se nisu prijavili u prvom roku, odvijaće se na isti način kao i prethodnog puta. Za ostvarivanje subvenicija, obveznici fiskalizacije mogu da se prijave samo jednom, a naknadno menjanje prijava neće biti moguće. Obveznicima se uplaćuje po 100 evra (u dinarskoj protivvrednosti) po svakom prodajnom mestu i po svakom uređaju još po 100 evra (u dinarskoj protivvrednosti), a za privrednike koji nisu u sistemu PDV-a, taj iznos se uvećava za 20 odsto“, navodi se u saopštenju Vlade Srbije.\nOznakeakcize Benzin Gorivo inflacija Srbija Vlada Srbije zamrzavanje cena\nUkidaju se kovid propusnice od subote, maske u zatvorenom samo preporuka


Prada donosi virtualnu realnost u naše domove - Harper‘s Bazaar\nZapočeta kao inovativna inicijativa koja ima za cilj da poboljša iskustvo kupovine, Prada Virtual Reality prilagođava se trenutnoj situaciji smanjenog društvenog kontakta i želi da nastavi da privlači fanove brenda. Niz sadržaja, koji su dostupni na popularnim platformama, uključujući YouTube VR i VEER, vodiće korisnike u očaravajuća putovanja kroz svet Prade sa zaustavljanjima na nekoliko lokacija, uključujući prodavnice brenda u Tokiju, Njujorku i Los Anđelesu, kao i Fondazione Prada u Milanu i Veneciji.\nKoristeći tehnologiju virtuelne stvarnosti, korisnici će takođe imati priliku da bliže pogledaju kolekciju Prada proleće 2020. i otkriju tajne projekta Made to Measure, kao i umetničko pravljenje kolekcije Prada za muškarce.\nLansiranje ovog projekta odražava trenutni fokus brenda na inovacije i digitalizaciju. Među nekoliko inicijativa koje je kompanija razvila, Prada Group je u maju potpisala partnerstvo sa vodećom platformom za upravljanje iskustvom kupaca Sprinklr, a s ciljem jačanja digitalne kulture unutar kompanije. Sa sedištem u Njujorku, Sprinklr je globalna softverska kompanija sa više od 1.800 zaposlenih koji pomažu brendovima u 150 država.


Blinken u Kijevu\n- Kao što svi dobro znate, bili smo poslednjih nekoliko meseci angažovani na jednom intenzivnom fokusu na Ukrajini zbog značajnog gomilanja ruskih snaga koje smo uočili u blizini ukrajinske granice - izjavio je Blinken u razgovoru sa ukrajinskim diplomatama u ambasadi SAD u Kijevu, a prenosi agencija Rojters.\nBlinken tvrdi da se nagomilavanje ruskih snaga odvijalo "bez provokacija i bez razloga".\n- Znamo da postoje planovi da se ta snaga još više uveća u vrlo kratkom roku, a to daje predsedniku Putinu kapacitet da, takođe u vrlo kratkom roku, preduzme dalje agresivne akcije protiv Ukrajine - poručio je Blinken.\nPortparol Stejt departmenta Ned Prajs je poručio da je cilj Blinkenove posete "da ponovimo našu podršku suverenitetu i teritorijalnom integritetu Ukrajine".\nBlinken je juče izjavio da je Rusiji ponuđen jasan izbor između dijaloga i diplomatije s jedne, i konfrontacije i posledica koje slede sa druge strane.\n- Imali smo niz intenzivnih diplomatskih susreta sa ruskim zvaničnicima, direktno kroz dijalog o strateškoj stabilnosti sa NATO, sa Savetom NATO-Rusija pri OEBS i ostaje nada da će Rusija nastaviti tim diplomatskim putem, što i mi priželjkujemo - rekao je Blinken u intervjuu koji u Kijevu dao Glasu Amerike.\nOn je istakao da je Rusiji jasno stavljno do znanja da će uslediti snažan i odlučan odgovor ne samo iz Sjedinjenih Američkih Država već i Evrope i šire ukoliko Moskva odluči da obnovi agresiju na Ukrajinu.\nEntoni Blinken Ukrajina Rusija SAD\n07:17 LISICA VIĐENA NA ŠTRANDU Šetala između kabina kao da je SAMA U DIVLJINI\n07:15 RUSI GA RAZORILI ZA 80 DANA Marijupolj ima najtoplije more, a invazija Rusije ga sravnila sa zemljom (VIDEO)


Masovna imunizacija stanovništva KS bit će u Zetri, 30 vakcinalnih punktova - Akta.ba\n25.03.2021. 12:51 / Izvor: Fena\n"Kompletan proces imunizacije bit će praćem i ultimativnom informatizacijom, tako su rekli iz kompanije koja je zadužena za softver zdravstvenog sistema u Kantonu Sarajevo. Bit će praćeno elektronskom uputnicom, sa tačno određenim terminom, datumom za vakcinaciju. U "Zetri" će biti termalne kamere za mjerenje tjelesne temperature", kazao je za Fenu glasnogovornik Doma zdravlja KS Arman Šarkić.\nDom zdravlja je nosilac te imunizacije za Kanton Sarajevo, a bit će pomognuti i ostalim zavodima primarnog karaktera jer trebat će im, kaže Šarkić, kadrovska pomoć na terenu kad se bude radila masovna imunizacija.\nPrva količina vakcina za Bosnu i Hercegovinu iz COVAX mehanizma dopremljena je danas na Međunarodni aerodrom Sarajevo. Radi se o 23.400 doza vakcina BioNTech/Pfizer, koje je Bosna i Hercegovina kupila u okviru mehanizma COVAX. Kako su ranije najavile bh. vlasti, iz COVAX mehanizma u večernjim satima trebalo bi biti dopremljeno i 26.400 doza "AstraZeneca" vakcina.


Naslovna strana za nedelju, 23. april 2017. godine\nBeta 23. aprila 2017. 09:00\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama od nedelje, 23. aprila, pišu o operaciji tumora na mozgu obavljenoj u Kliničkom centru Srbije na budnom pacijentu, o američkom predsedniku Donaldu Trampu i velikoalbanskoj ideji o ujedinjenju Kosova i Albanije koja je izazvala brojne reakcije.\nALO – Na naslovnoj strani list najavljuje intervju sa funkcionerom Socijalističke partije Srbije Brankom Ružićem, pod naslovom „Vučićeva pobeda je važnija od Slobine“.\nBLIC – „Dosije Tramp“ o tome „kako je Amerika poverovala“ Donaldu Trampu. „Operacija na mozgu budnog pacijenta“, o hirurškom zahvatu u Kliničkom centru Srbije.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Godišnje nas zatrpa devet miliona plastičnih kesa“ o alarmantnom upozorenju nadležnih i tome da svi projekti selekcije otpada propadaju zbog novca. „Budnom mu operisali tumor na mozgu“ o operaciji u KCS. „Maratonaca rekordan broj“, o Beogradskom maratonu na kome je bilo više od 20.000 učesnika.\nKURIR – List na naslovnoj strani piše o lokalnim izborima koji se danas održavaju u pet gradova „Novi rat vlasti i opozicije“. O protestima u više gradova Srbije koji su počeli 3. aprila „Studenti uz naučnike“.\nPOLITIKA – „Albanski, ne evropski san“, o velikoalbanskoj ideji o ujedinjenju Kosova i Albanije, „Testament o NDH kojeg se Hrvatska plaši“ naslov kojim je najavljen razgovor sa rediteljem Lordanom Zafranovićem. „Gigant otrgnut od zaborava“, o sedam decenija fabrike „Ivo Lola Ribar“. „Gamzigrad ostatak najvelelepnije palate prohujalih vremena“ o prirodnim i kulturnim dobrima pod zaštitom Uneska.


Kraj: Partizan posustao u završnici, Lavrinovič enigma za crno-bele (UŽIVO) - Evroliga, Košarka, Top News\nAleksandar Milosavljević 31.10.2013., 19:40\nKošarkaši Partizana poraženi su u Kijevu od ekipe Budiveljnika rezultatom 74:69 (17:17, 27:25, 8:11, 22:16) u trećem kolu Evrolige.\nCrno-beli su tokom čitavog susreta održavali rezultatski egal, vodili u nekoliko navrata, između ostalog i pred start poslednje četvrtine – 53:52, ali su slabom igrom u poslednjoj deonici ispustili priliku da zabeleže veliku pobedu. Ove dve ekipe posle tri kola imaju identičan skor od jedne pobede i dva poraza.\nNajbolji akter meča bio je Lavrinovič sa 22 poena i sedam skokova, a pored toga je i fantastično zatvorio reket pod obručem svoje ekipe. U taboru crno-belih Kinzi je ubacio 16, a Milosavljević i Bogdanović po 15.\n4/4 Poslednja deonica taokđe je počela ujednačeno, ali Partizan je zaigrao nešto slabije u napadu, a domaće je krenuo šut za tri poena, pa su Ukrajinci sa dve vezane trojke došli do +6 – 61:55. Partizan se potom probudio vezao nekoliko koševa i u poslednja tri minuta zaostajao dva poena – 64:62. Domaći su potom ušli u novu seriju za + osam 70:62, ali su Bogdanović i Gagić brzim koševima smanjili na 70:66.\nBogdanović je pogodio za tri poena i smanjio na -3, ali je završnica ipak pripala domaćima za konačnu pobedu 74:69.\n3/4 Drugo poluvreme nije počelo dobro za Partizan, Minard trojkom odvodi Budiveljnik na 47:42, a „crno-beli“ ne uspevaju da pogode nekoliko polaganja. Centri Partizana nisu nikako pronalazili rešenje za raspoloženog Lavrinoviča, a slabiju igru crno-belih nisu domaći uspeli da iskoriste.\nPartizan je ostao u igri poenima Lovernja, Vestermana i Gagića za vođstvo od 53:53 pred poslednju četvrtinu.\nLavrinović je predvodio Budiveljnik sa 11 poena i 6 skokova, dok su se sa druge strane istakli Kinzi sa 12 i Bogdanović sa 10 poena (2/2 za tri).\n2/4 Drugi period počeo je serijom Lavrinoviča i trojkom Minarda za blagu prednost domaćina, ali su bekovi Partizana, Bogdanović i Milosavljević održavali meč u egalu (24:23). Ipak, crno-beli su zahvaljujući sjajnom spoljnom linijom predvođenom Bogdanovićem (dve trojke) uspeo da povede 37:34. Potom su usledile trojke na Vesterman, ali su domaći na pauzu otišli sa košem prednosti – 44:42.\n1/4 Meč je počeo promašajima Muslija iz reketa, neuspešan je bio i Vesterman sa poludistance, ali na sreću crno-belih ni domaćin nije bio mnogo precizan. Do isteka polovine perioda Partizan je ima samo dva pogodka iz deset pokušaja, ali Ukrajinci nisu stekli veliku prednost (9:6). Crno-beli su napravili nekoliko grešaka, domaći su umeli to da kazne, ali su i takođe i raspoloženi Kinzi i Bogadnović vodili Partizan u rezultatskoj neizvesnosti – 17:17.\nKošarkaši Paritzana u 3. kolu Evrolige igraju na gostovanju u Ukrajini protiv Budivljenika. Crno – beli imaju polovičan učinak u prva dva kola, poraženi su u Barseloni i slavili ubedljivo u Pioniru protiv Nantera.\nTreba imati u vidu da su izabranici Duška Vujoševića imali i teško gostovanje u Skoplju gde su u meču ABA lige pobedili MZT, a juče i relativno naporan put do Ukrajine gde će odmeriti snage sa kijevskim rivalom.\nUkrajinci imaju dva poraza iz dva meča i njima se pobeda nameće kao veliki imperativ.\n„Sjajna su ekipa i nisu za potcenjivanje, pa nas očekuje težak meč“ rekao je pre polaska u Ukrajinu Dragan Milosavljević.\nEvroligaKK BudiveljnikKK Partizan\nPrethodna vest Šta biste vi uradili da dobijete na poklon dres najvećeg rivala (VIDEO)\nSledeća vest Hoće li Pirlo prestići Mihu? (VIDEO)\nŠta biste vi uradili da dobijete na poklon dres najvećeg rivala (VIDEO)\nHoće li Pirlo prestići Mihu? (VIDEO)


Radio Tivat | Kavarić: Bušotine udaljene 20km od obale\n11 јун Kavarić: Bušotine udaljene 20km od obale\nFinansijske obaveze naftnih kompanija su iste za sve pa je akcenat vrednovanja ponuda stavljen na tehnički dio, odnosno način na koji će naftne kompanije raspolagati crnogorskim ugljovodoničnim resursom ako bude otkriven. Dakle, pregovaramo o najpovoljnijim uslovima za državu, saopštio je u intervjuu za portal Analitika ministar ekonomije Vladimir Kavarić.\nVladimir Kavarić je kazao je da će se prilikom istraživanja nafte i gasa implementirati najbolja zakonska rješenja i najbolja praksa koja garantuju maksimalnu zaštitu životne sredine.\n„Ako se potvrde pretpostavke iz prvog tenderskog procesa, prvo bušenje možemo očekivati na lokaciji koja je od obale udaljena i više od 20 kilometara“, rekao je Kavarić u intervjuu za Portal Analitika. On očekuje da će u narednim nedjeljama, Vlada sa naftnim kompanijama imati spremne nacrte ugovora za istraživanje nafte.\n„Želimo da budemo sigurni da će izbor kompanija, podjela teritorije, izbor obaveznog radnog programa, obezbijediti kvalitetan način valorizovanja ugljovodoničnog potencijala podmorja Crne Gore. Očekujemo da ćemo u narednim nedjeljama imati nacrte ugovora što, međutim, ne zavisi isključivo od volje Vlade“, rekao je Kavarić.


Kako je ocenjena naša pilotirana usluga Savetovališta za neformalne negovatelje zavisnih osoba | Amity\nKako je ocenjena naša pilotirana usluga Savetovališta za neformalne negovatelje zavisnih osoba\nFormula za uspešnu realizaciju projekta u kome se pilotira inovativna usluga socijalne zaštite leži u najmanje četiri ključne stvari. Prva je da tačno znate šta su nedostaci u sistemu usluga i koje su urgentne potrebe ciljne grupe kojom se bavite. Druga je da znate da osmislite pravi odgovor na nedostatke, uz uključivanje korisnika u kreiranje usluge koja je usmerena na podršku i verovanje u delotvornost takvog pristupa. Treća je da izaberete posvećen tim saradnika/ca koje dele vaše vrednosti i žele da se posvete realizaciji plana i na kraju da neko ko ima novac, prepozna vašu ideju i podrži njenu realizaciju. Sve to se poklopilo i zato sa ponosom možemo da se pohvalimo ishodom evaluacije projekta: „Razvoj Savetovališta za neformalne negovatelje zavisnih osoba i promocija preraspodele neplaćenog rada”, koji smo realizovali u partnerstvu sa Crvenim krstom Kragujevac i Udruženjem „Laris” iz Čačka, tokom 2020. godine. Evaluaciju je uradila prof. dr Natalija Perišić sa Fakulteta političkih nauka, Odeljenje za socijalnu politiku i socijalni rad, Univerziteta u Beogradu.\nEvo šta je, između ostalog, profesorka Perišić u svom Izveštaju napisala:\n„S obzirom na to da je sadržaj usluga „Amity” Savetovališta usklađen sa sadržajima komparativnih naučnih istraživanja o percipiranim potrebama neformalnih negovatelja/ica, može se zaključiti da je usluga „Amity” Savetovališta odgovorila potrebama korisnika/ca i da je indikator relevantnosti postignut. To potvrđuje i činjenica da je preko 80% ispitanika/ca ukazalo na visoku relevantnost usluge Savetovališta za neformalne negovatelje/ce.\nKorišćenje savetodavnih usluga, te dobijanje informacija i vršnjačke podrške, ali i pružanje pomoći drugima, predstavlja segmente osnaženosti korisnika da samouverenije i kompetentnije obavljaju svoje negovateljske usluge.\nMnoge aktivnosti su realizovane višestrukim premašivanjem meta predviđenim u projektnoj dokumentaciji, i to kada je u pitanju savetodavna podrška za korisnike, broj održanih psiholoških radionica, broj pojavljivanja u medijima, itd. Na taj način, one predstavljaju dodatnu vrednost ovog projekta, zajedno sa neplaniranim aktivnostima, koje su ishodovale kao posledica projekta.\nProjekat sasvim izvesno ima veliki uticaj na razbijanje polnih predrasuda, naročito prisutnih u oblasti neplaćenog rada i nege o članovima porodice u Srbiji. U tom smislu, izuzetno je važno što su projektnim aktivnostima obuhvaćeni korisnici muškog pola, kako bi stekli uvid u sadržaj aktivnosti nege i razumeli svakodnevni život onih koji se bave pružanjem nege. Podjednako je važno bilo i osvešćivanje korisnica ženskog pola, kroz projektne aktivnosti, o tome da nega i briga nisu samo ili isključivo „domen“ njihovog neplaćenog rada. U Projektu je jasno prikazano da je izvršen uticaj u oba aspekta: 1. osnaživanja žena da shvate da nega nije „ženski“ posao, nego da je to posao koji je neutralan sa stanovišta pola, da podjednako podrazumeva angažovanost muškaraca i žena, tj. da je posao čitave porodice, te da 2. nega nije podrazumevano „kućni“ posao, nego je i posao zajednice, tj. društva. U tom smislu, važno je i promovisanje termina ekonomija nege / staranja od strane projektnog rukovodstva i ukazivanja na njegov značaj i značenje kroz medijsku kampanju, kao i zagovaranje kod donosioca odluka. Na taj način, Projekat je izvršio znatan uticaj, kako na opštu javnost, s obzirom na prisustvo u medijima, tako i na donosioce odluka u dve lokalne zajednice u kojima je usluga pružana. U njima je povećana senzibilisanost i zainteresovanost za institucionalizovanje usluga Savetovališta i za značaj sadržajnije podrške porodicama obolelih od demencije.”\nKompletan izveštaj Evaluacije možete pogledati na linku.\nOvo je bio deo projekta „Rodno odgovorno upravljanje – Preraspodela neplaćenog rada” koji sprovodi Agencija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena (UN Women), u saradnji sa Koordinacionim telom za rodnu ravnopravnost, a uz podršku Vlade Ujedinjenog Kraljevstva i Britanske Ambasade u Beogradu.


Kako je istakao direktor Javnog preduzeća "Komunalac" Novi Bečej, Vladimir Radišić, traktor "Armatrac" koštao je 4 miliona i 500 hiljada dinara, bez PDV-a i kupljen je putem javne nabavke.\n"Zahvaljujući ovom traktoru, Komunalac će sprovoditi neke nove aktivnosti iz oblasti poljoprivrede, poput sanacije atarskih puteva, a sve kako bi poljoprivrednici do svojih njiva stigli brže i lakše", rekao je Radišić uz napomenu da će se sa poslom održavanja atarskih puteva krenuti već u ponedeljak.\nPredsednik opštine Novi Bečej, Saša Maksimović je otkrio da je lokalna samouprava rešila da posao održavanja atarskih puteva poveri Javnom preduzeću "Komunalac" Novi Bečej.\n"Traktor je namenjen jedino i isključivo održavanju atarskih puteva kojih u opštini Novi Bečej ima oko 800 kilometara, a u zimskom periodu, kao dodatna mašina za čišćenje snega. Što se tiče tanjirače, ona je dobijena kao poklon od kompanije "AgroTECH", odnosno, putem sponzorstva od prošlogodišnjeg Poljofesta", rekao je Maksimović uz predviđanje da će se sam posao održavanja atarskih puteva završiti za oko mesec i po, do dva meseca.\nDa se radi o "Best buy" kupovini traktora, potvrdio je Branislav Lazić, menadžer prodaje za AgroTECH.\n"Radi se o traktoru koji se jako dobro pokazao. Ovo je trenutno najjači model od 120 konja, traktor koji se sklapa u Turskoj, ali u sebi sadrži puno delova iz Evrope. Ima engleski Perkins motor, ZF austrijski menjač, Bošovu nemačku hidrauliku, digitalnu klimu i jako je udoban za vožnju, što je inače karakteristika svih "Armatrac" modela traktora."\nUskoro betonska otresišta u opštini Novi Bečej\nSaša Maksimović je ovom prilikom najavio izgradnju betonskih otresišta na teritoriji opštine Novi Bečej.\n"Predviđeno je i projektovanje betonskih otresišta. Za sada je pripremljeno sve za tri takva otresišta - "Ljutovačka lenija" odnosno prilaz Vranjevačkoj ulici, otresište kod ulice Rajka Rakočevića i Vašarska ulica u Novom Miloševu, a u zavisnosti od raspoloživih sredstava, nadamo se da ćemo ove godine zaista moći da se posvetimo ataru i poljoprivredi", zaključio je prvi čovek opštine Novi Bečej.


FoNet - Evropski put :: Uživo :: IZVINJENJE ZBOG MUZEJA\nIZVINJENJE ZBOG MUZEJA\nMinistar kulture Srbije Ivan Tasovac izjavio je danas da je Vlada obezbedila novac za rekonstrukciju Muzeja savremene umetnosti (MSU) u Beogradu, ali da su smenjeni direktor MSU Jovan Despotović i tenderska komisija zloupotrebili proceduru i izneverili očekivanja.\nTasovac je na konferenciji za novinare rekao da se izvinjava javnosti i da prihvata "komandnu odgovornost" zato što MSU nije otvoren danas, kako je bilo najavljeno.\n"Izvinjavam se javnosti za tuđe nezakonito poslovanje i to je moja obaveza kao ministra kulture i informisanja", rekao je Tasovac i dodao da je od svakog roka važnije da se obnova Muzeja obavi po zakonu i da novac poreskih obveznika ne završi u privatnim džepovima.\nTasovac je naveo da nadležni organi rade svoj posao i da menadžment MSU priprema raspisivanje novog tendera.\n"Verujte mi da ne postoji osoba koja više čeka trenutak da Beograđani i ne samo oni mogu da vide jednu od najznačajnijih kolekcija slikarstva sa teritorije čitave bivše Jugoslavije", naglasio je Tasovac.\nOn je rekao i da je svestan da je postavljanjem sata, radi određivanja roka za završetak radova, založio svoj autoritet i autoritet ministarstva na čijem je čelu.\nTasovac je, međutim, ukazao da bi u očima javnosti bio mnogo više odgovoran da je Muzej otvoren "na kriminalan način", nego što je to sprečio, po cenu da se Muzej otvori nekoliko meseci kasnije.\nVelika je šteta i što niko u prethodnih 12 ili osam godina nije imao hrabrosti da stavi satove, ocenio je Tasovac, jer bi se onda videlo koliko nam otkucavaju satovi, ne samo po ovom pitanju, nego i po svim drugim pitanjima u društvu.\nnovinar Milenko Obradović (FoNet), foto Fonet


Vesti online / Vesti / Svet / Rusija upozorila Vašington da ne kreće na Venecuelu\nRusija upozorava "vruće glave" u SAD na vojni scenario u Venecueli, rekao je zamenik šefa diplomatije Rusije Sergej Rjabkov.\n- Sa zabrinutošću gledam na pokušaje SAD da konsoliduju antičaveski pokret (protiv Venecuele) od država Latinske Amerike. To je zabrinjavajuća tendencija - rekao je Rjabkov.\n- Bez obzira na borbu protiv vlasti u Karakasu, čak i Vlade u Latinskoj Americi, koje su najveći kritičari Karakasa, isključuju opciju vojne intervencije u Venecueli. Pokušaj upotrebe vojne sile imao bi katastrofalni razvoj - dodao je on.\n- Upozoravamo vruće glave u Vašingtonu da ne kreću tim putem - zaključio je on.\nAmerički predsednik Donald Tramp je izjavljivao ranije da je "vojna opcija" u slučaju Venecuele i dalje na stolu. Trampova administracija je do sada uvela nekoliko rundi sankcija protiv Venecuele.


Brojne prepreke u efikasnoj borbi protiv korupcije – Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\n„Rukovodilac organa je dužan da prati zakonitost rada svog organa. Onaj ko kaže da nema evidenciju on tu svoju funkciju ne obavlja kako treba – ako nema bazu on faktički nema kontrolu nad postavljanjem advokata“, rekao je Simić.\nAgencija je podnosila krivičnu prijavu protiv Čedomira Jovanovića, koja je odbačena jer Prvo osnovno tužilaštvo u Beogradu nije moglo da dokaže njegovu nameru da je hteo da sakrije imovinu. Jovanović je imao i prekršajnu prijavu zbog neprenošenja upravljačkih prava u firmi, ali je postupak obustavljen zbog zastarelosti. Prekršajni sud je u obrazloženju naveo da su ga više puta pozivali na glavni pretres – na adresu stranke, Narodne skupštine i njegovog prebivališta – ali mu pozivi nisu mogli biti lično uručeni.\n20. okt 2016. 13:07\nAgencija za borbu protiv korupcijeKorupcijaMATRApanel


Firma Virdžin Amerika mogla bi prilično da uzdrma američko tržište\nPošto je uspela da prevazidje zakonsku prepreku, kojom se strancima zabranjuje da poseduju avio kompanije u Americi, firma britanskog milijardera Ričarda Brensona - Virdžin Amerika mogla bi prilično da uzdrma američko tržište. Eksperti kažu da je Brensonova kompanija već ponudila veoma povoljne cene, ali upozoravaju da bi buduće posledice mogle da budu - manje zarade i češće udruživanje ili spajanje avio kompanija\nZa većinu Amerikanaca jeftine avionske karte znače i lošiju uslugu i duže čekanje. Medjutim, britanski milijarder Ričard Brenson očekuje da će njegov slogan – 'više za manje' - privući američke putnike i obećava bolju uslugu i u ekonomskoj klasi.\n«Najvažnija stvar na početku je steći reputaciju, a ne napraviti profit.»\nVon Kordl, bivši pilot, sada šef konsultantske firme 'Airline Forecasts', kaže da danas više ljuti koristi avio prevoz i da ima manje praznih aviona, ali da su profiti u poslednjih sedam godina opali za 25.\n«Drugim rečima, avio kompanije moraju da popune više sedišta da bi ostvarile istu zaradu kao 2000.»\nKordl smatra da je to neodržva situacija na duži rok i da će dovesti do prenatrpanih aviona i nezadovoljstva zaposlenih, kao i putnika. Medjutim, on kaže da Brensonova kompanija ima i značajne prednosti.\n«On će se možda takodje suočiti sa problemima oko bezbednosti i zastojima, ali ima sjajnu kompaniju za koju svi smatraju da pruža kvalitetnu uslugu. On ima nove avione, nove radnike i niske troškove održavanja, što mu daje velike prednosti na američkom tržištu.»\nIpak, Kordl upozorava da bi tržišni uslovi koji čine američke avio kompanije najkonkurentnijim i najmanje profitabilnim na svetu mogli da se odraze i na Brensonovu kompaniju. Poput kompanije Džet Blu, koja leti po nižim cenama i koja je na početku poslovala veoma dobro, Kordl smatra da su dugoročne perpsektive Virdžin Amerika-e manje izvesne.\n«Prvih godina, Virdžin Amerika će poslovati dobro kao i Džet Blu, ali će zatim zapasti u nevolje i moraće da obuzda poslovnu ekspanziju zato što na američkom tržištu vlada veoma intenzivna konkurencija. To je jedno od najbrutalnijih tržišta na svetu i stoga prodaja kompanija ili spajanje sa drugim kompanijama može biti najbolja opcija.»\nDruge kompanije su već snizile cene, posle uulaska Virdžin Amerik-e u konkurenciju, ali Kordl smatra da će na duži rok u američkom avio prevozu doći do većeg broja spajanja ili partnerskih udruživanja, pošto ponuda nadmašuje profitabilnost.


Žestok verbalni sukob Stanojevića i Simovića na Banovom brdu\nFudbal Autor:Branko Spasojević12. apr. 202209:12\nNi dan posle burne utakmice Čukaričkog i Partizana nisu splasnule tenzije između dva beogradska brda – Topčiderskog i Banovog.\nSenka odlaska Saše Ilića sa klupe Čukaričkog, posle remija sa Partizanom, sabila je ostale događaje u drugi plan. A, saznajemo da je više nego burno bilo ispred sudijske svlačionice po okončanju zanimljivog duela na Banovom brdu (0:0).\nIlić i Čukarički se razišli: Neprimerene izjave posle Partizana\nSaopštenje Partizana: Dajte Simovića da sudi „večiti derbi“\nNepunih pet minuta posle meča u epicentru dešavanja našli su se Aleksandar Stanojević i Novak Simović.\nŠef struke Partizana, kako saznajemo, tražio je od sudije objašnjenje zbog čega nije pokazao crveni karton Bojanu Kovačeviću, posle prekšaja nad Rikardom u 11. minutu utakmice. Navodno, a svedoci sa lica mesta to jasno i potvrđuju, Simović je objasnio da po novim pravilima prekršaj na više od 40 metara od gola ne može da se definiše kao izgledna šansa za postizanje gola, automatski ni dovoljno jasan signal za crveni karton.\nRasprava nije kratko trajala, uz Stanojevića je bio i Branislav Vukašinović, trener u stručnom štabu Partizana.\nArbitar iz Lovćenca, u nastavku razgovora, pojasnio je da nije imao nikakav signal iz VAR sobe, od sudija Marka Ivkovića i Gorana Beljina, automatski ni razloga da preispituje sopstvenu odluku. Posle svega, Novak Simović je više puta potvrdio uverenje o dobro donetoj odluci u spornom događaju i da šef struke Partizana ima pravo da tumači situaciju kako hoće, iznoseći stav sa „trenerske, ali ne i sudijske strane“.\nSlučaj nije prijavljen od službenih lica, pa neće biti ni predmet disciplinskog organa Fudbalskog saveza Srbije.\nSve se dešavalo na prostoru ispred sudijske svlačionice stadiona Čukaričkog.\nDuel na Banovom brdu sudio je Novak Simović, uz asistenciju Nikole Đorovića i Miloša Simovića. Poslovi četvrtog arbitra bili su povereni Milanu Stefanoviću. Poslove delegata obavljao je Beograđanin Miroslav Stojanović. Treće poluvreme susreta između Čukaričkog i Partizana i dalje traje...\naleksandar stanojevićfk čukaričkifk partizanNovak Simovićsuper liga srbije


25.06.2019 u 19:29\nZa indeks na stomatologiji bore se četiri srednjoškolca\nTrka za 51.000 akademskih mesta na prvoj godini osnovnih i integrisanih državnih studija počela je prijavljivanjem na sedam univerziteta u zemlji, a svršeni srednjoškolci polagaće prijemne ispite do kraja ove sedmice. Sudeći po prijavama, interesovanje budućih brucoša za društvene nauke primetno je smanjeno nauštrb matematičkih, tehničkih i fakulteta medicinskih usmerenja. Ovakva slika najvidljivija je na Univerzitetu u Beogradu, koji je, sa 31 fakultetom, i najveći u zemlji, a slično je u na ostalim univerzitetskim centrima. Ubedljivo najpopularnija visokoškolska ustanova je Stomatološki fakultet u Beogradu, gde na jedno mesto konkuriše 3,8 srednjoškolaca.\n22.06.2019 u 22:00\nDigitalna matura sprečiće malverzacije\nSadržinu testova za ovogodišnju malu maturu znalo je šest osoba u Zavodu za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja, s tim što je svako od njih znao samo deo testa da bi se sprečilo da jedna osoba zna celinu, kaže u razgovoru za „Politiku” ministar prosvete, nauke i tehnološkog obrazovanja Mladen Šarčević. – Niko u Ministarstvu prosvete nije znao sadržinu testova, da bi oni onda bili dopremljeni u štampariju „Politike” AD, gde je bio i video-nadzor i straža policije i BIA, i tu je napravljena čista diverzija. Šta se dogodilo možemo samo da nagađamo dok ne dobijem potpune informacije iz tužilaštva, ali znam da je u jednom trenutku stala štampa jer je nestalo struje. Upravo je u tom momentu uhapšeni radnik, koga policija sumnjiči da je uzeo test i slikao ga mobilnim telefonom,\n17.06.2019 u 00:00\nOsmaci danas polažu test iz srpskog jezika\nTrodelni završni ispit, kao kruna obaveznog osnovnoškolskog obrazovanja, počeće danas za 69.653 osmaka. Oni će od devet do 11 časova u oko 1.270 osmoletki rešavati test iz maternjeg jezika, a kako ističu u Ministarstvu prosvete, 65.237 učenika polagaće ispit na srpskom jeziku, dok će blizu 4.500 osmaka na pitanja odgovarati na nekom od jezika nacionalnih manjina. Sutra i prekosutra, u isto vreme, očekuju ih zadaci iz matematike, odnosno sa kombinovanog testa, koji traži sveukupno znanje iz osnovne škole i sastoji se iz pitanja iz biologije, istorije, geografije, fizike i hemije. Učenik na osnovu uspeha u osmoletki može dobiti maksimalno 60 bodova, dok na završnom ispitu može osvojiti još najviše 40 poena.\nMnogi osmaci bi da postanu kuvari i avio-tehničari\nDok se spremaju za polaganje male mature od sledećeg ponedeljka osmaci naravno razmišljaju i o srednjoj školi koju bi trebalo da upišu. Tačno dve nedelje dele ih od predaje liste želja, 28. i 29. juna, a sigurno je da će se neki opredeljivati za zanimanje koje će ih najbrže odvesti do posla, plate i osamostaljivanja a drugi će birati klupe koje će im premostiti put do fakulteta i željenih studija. Aleksandar Pajić, savetnik ministra prosvete, podseća da je ubedljivo najpopularnija srednja škola u Srbiji prošle godine bila Ugostiteljsko-turistička škola u Beogradu, zahvaljujući smeru kulinarski tehničar, gde je čak 11 učenika konkurisalo na jedno mesto, jer u četvrtom razredu po njih dolaze menadžeri iz hotela i restorana i vode ih u svoje kuhinje. Prevedeno u brojke znači da je 319\n09.06.2019 u 10:15\nMalu maturu nadziraće „teška straža”\nZahuktavaju se reforme na svim nivoima obrazovanja, koje već tri godine sprovode prosvetne vlasti, ali i pripreme za malu maturu, koja je presudan vid bodovanja i provere znanja za upis u srednje škole. Nedelju dana uoči završnog ispita, Mladen Šarčević, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, za „Politiku” otkriva koja odluka se mora iskristalisati u glavama osmaka kako bi izabrali pravi srednjoškolski put. Najavljuje novinu koju će od 1. septembra uvesti u veći broj škola nego što ih Crna Gora ukupno ima, šta joj je prethodilo i koji odgovor će nastavnici u novoj školskoj godini dobiti na njihov najčešći zahtev, a to je povećanje plate. Hoće li ovaj završni ispit doneti neke novine i da li je planirano da testovi opet budu dopremljeni do škola pod oružanom pratnjom? Na\n04.06.2019 u 10:44\nOsam izdavača traži od ministra da ispita rad kuće „Klet”\nU jeku odabira najnovijih udžbeničkih kompleta za drugi i šesti razred osam izdavačkih kuća poslalo je krajem prošle sedmice dopis ministru prosvete Mladenu Šarčeviću u kojem traže da „hitno pošalje obaveštenje školama da ne smeju da primaju poklone u vidu didaktičkih materijala od strane izdavačke grupacije ’Klet’ koju čine ’Klet’, ’Novi logos’ i ’Freska’”. Oni istovremeno mole ministra Šarčevića da „protiv pomenute grupacije pokrene zakonom predviđen postupak” i naglašavaju da „didaktički materijali spadaju u poklone veće vrednosti, koji su Zakonom o udžbenicima zabranjeni”, kako se to propisuje članom 36 pomenutog akta. Kako navode izdavači, ovi pokloni su uslovljeni korišćenjem udžbenika pomenute grupacije „Klet”, što se može i proveriti na njihovom sajtu. Ispod dopisa ministru potpisane su\n28.05.2019 u 20:30\nKratke studije – put do znanja i posla\nCiljano školovanje zainteresovanih polaznika za nedostajuća radna mesta u privredi počeće da se sprovodi od jeseni kroz kratke studijske programe, koji će biti organizovani na visokim školama i fakultetima, najavio je za „Politiku” Bojan Tubić, pomoćnik ministra prosvete za visoko obrazovanje. On pojašnjava da je ovo omogućeno Pravilnikom o organizaciji, sprovođenju, izdavanju sertifikata i postupku vođenja evidencije za kratke programe studija, koji je usvojen početkom maja. Programe, koji će trajati od tri do 18 meseci, mogu da upišu svi koji imaju srednju, višu i visoku stručnu spremu i u tom periodu imaće od 300 do 600 časova aktivne nastave.\n22.05.2019 u 21:00\nNaši izdavači izgubili trku na tržištu udžbenika\nOd 1. septembra đaci koji krenu u drugi i šesti razred učiće prema novom, reformisanom planu i programu, kao što je bio slučaj i sa prvacima i petacima početkom tekuće školske 2018/19. godine. Objavljivanje kataloga odobrenih udžbenika za drugi i šesti razred očekuje se oko 25. maja, posle čega škole imaju dve nedelje da se izjasne koje će knjige koristiti njihovi učenici. Iako je uobičajena praksa da Ministarstvo prosvete ne iznosi u javnost procenat zastupljenosti pojedinih izdavača na tržištu udžbenika, u javnosti se desetak godina govori o monopolskoj zastupljenosti pojedinih stranih izdavača na tržištu školskih knjiga.\n21.05.2019 u 20:30\nLideri u nauci odavno nas povezuju sa svetom\nBeograd će narednog četvrtka ugostiti 400 naučnika, nobelovaca, državnika, biznismena, književnika i umetnika koji nose titulu naumnijih osoba na planeti. Na konvenciji „Svetski umovi” najpametnije mozgove u Narodnom pozorištu udružiće Rolf Dobeli, biznismen i književnik, koji je pre dvanaest godina u Cirihu osnovao istoimeno udruženje, koje danas čini oko 1.000 članova. Prvi put skup će izaći van granica matične Švajcarske, a Dobeli najavljuje da time uvodi i novu praksu organizovanja susreta svake druge godine u Beogradu. Kako je došlo do te novine i šta u Srbiju naredne sedmice donose „Svetski umovi” Rolf Dobeli otkriva za „Politiku”. Ističe da će stručnjaci svetskog renomea iz svih delova sveta u Narodnom pozorištu izložiti mnoštvo odličnih prezentacija, uz fantastične diskusije\n18.05.2019 u 20:52\nSvetski umovi dolaze u Beograd\nBeograd će sledeće nedelje ugostiti najpametnije ljude sveta. Nobelovci, državnici, univerzitetski profesori, naučnici, ambasadori, pisci, umetnici i biznismeni koji su do sada ponudili više od tri hiljade inovativnih rešenja prvi put će se sastati van Švajcarske, u kojoj je osnovana njihova „pametna” organizacija. Za 12 godina postojanja, ova zajednica najumnijih osoba na planeti, nazvana „Svetski umovi” (World Minds), okupila je oko hiljadu članova, koji svake godine u Cirihu predstavljaju inovativna rešenja da bi menjali ljudski život i funkcionisanje sveta. Dakle, narednog četvrtka ovi inventivni ljudi održaće simpozijum u Narodnom pozorištu u Beogradu, zahvaljujući saradnji sa Vladom Srbije. U naš glavni grad, na skup zatvoren za javnost, stići će 400 najcenjenijih umova i time će\nPočetna / Dragana Jokić-Stamenković\n27.01.2022 u 11:14\nMaske i kovid propusnice više nisu obavezne u Velikoj Britaniji\n27.01.2022 u 11:05\nBarti prva finalistkinja Australijan opena


Valjevski Startit Centar počinje 21. aprila | VAmedia - info portal\nValjevski Startit Centar počinje 21. aprila\n11/04/2017 11/04/2017 Нема коментара на Valjevski Startit Centar počinje 21. aprila\nNakon Beograda, Inđije, Novog Sada, Vršca, Majdanpeka i Zrenjanina, i Valjevo će 21. aprila dobiti svoj Startit Centar. Kako je najavljeno, Startit Centar Valjevo fokusiraće se na pružanje besplatnih edukacija i biće tu kao centralno mesto okupljanja lokalne IT zajednice.\nStartit Centar Valjevo se otvara u partnerstvu sa organizacijom iRevolucija i pružaće besplatnu edukaciju iz oblasti IT-a i preduzetništva za sve zainteresovane koji žele da uče, steknu ili prošire svoja znanja iz ovih oblasti, kao i da se upoznaju sa uspešnim ljudima koji su već napravili značajne rezultate. Uključivanje lokalne zajednice je od ključnog značaja te ćemo svima omogućiti da podele svoje iskustvo u radu u ovoj oblasti i tako zajedno sa nama podstaknu dalji razvoj IT zajednice u Valjevu.\nPartneri koji su nam pomogli u ostvarenju ove misije su Nordeus, Telekom Srbija, GoDaddy, Infostud, Meridian Bet, Namics i Microsoft, kao i Ministarstvo omladine i sporta. Startit Centar Valjevo se otvara uz podršku Gradske Uprave grada Valjeva i drago nam je što su prepoznali značaj razvoja IT industrije u svom gradu.\nPored kurseva i predavanja, frilenserima, timovima i firmama iz Valjeva i okoline biće omogućen coworking prostor, a sve u cilju umrežavanja i razmene znanja i iskustva.\nOdmah nakon otvaranja, počinjemo sa besplatnim kursom programiranja za decu, prijavama za kurs za nezaposlene (uvod u HTML i CSS) i prvim meetupom o digitalnom marketingu i zaradi preko interneta.\nOtvaranje je zakazano za 21. april u 18 časova, na adresi Starit Centra, Trg Knjeginje Ljubice, Kneza Miloša 23, prvi sprat.\nŽOK Srbijanka 014 maksimalna i na kraju sezone


POČELA PRIMENA ELEKTRONSKOG MEĐUNARODNOG TOVARNOG LISTA IZMEĐU ŠPANIJE I FRANCUSKE\nNapisano 26 jun 2017 .\nIzmeđu Španije i Francuske počela je primena elektronskog međunarodnog tovarnog lista e-CMR-a u cilju povećanja efikasnosti i smanjenja operativnih troškova prilikom robne razmene.\nGeneralni sekretar IRU-a Umberto de Preto ocenio je da je cilj e-CMR-a poboljšanje kvaliteta lanca snabdevanja i da zemlje koje prihvataju e-CMR ostvaruju veliku korist.\nJoaquín del Moral, generalni direktor transporta ministarstva nadležnog za saobraćaj u Španiji, rekao je "s obzirom da je Španija jedna od prvih zemalja koja je ratifikovala protokol e-CMR-a ona u potpunosti podržava inicijativu uvođenja e-CMR-a koji predstavlja budućnost u transportnim operacijama."\nAlain Vidalies, ministar Francuske nadležan za saobraćaj, rekao je da "Francuska očekuje mnoge koristi koje će e-CMR doneti njihovoj transportnoj privredi i da je ovo prvi korak u digitalizaciji transportnih operacija."\nProtokol CMR Konvencije koji se odnosi na upotrebu elektronskog međunarodnog tovarnog lista e-CMR donett je u februaru 2008. godine a stupio je na snagu 5. juna 2011. godine. Ovaj protokol je prihvatilo 11 zemalja i to: Francuska, Bugarska, Češka, Danska, Estonija, Letonija, Litvanija, Holandija, Slovačka, Španija I Švajcarska.\nOznake: CMR, elektronski tovarni list\nAgenncija za bezbednost saobraćaja Češka Republika Narodna skupština RS obaveštenje Mađarska zakon o minimalnoj zaradi Evropska komisija zabrana tranzita Montoban Vlada Republike Srbije


"Kelvins Potato" otvara fabriku za preradu krompira u Titelu - PKS-RPK Novi Sad\nŠvajcarska kompanija „Kelvins Potato“ otvoriće 1. septembra u Titelu savremenu fabriku za preradu krompira. Investitor je najavio da će u zgradu i opremu uložiti oko 10 mil EUR, a pomfrit, čips, pire i drugi proizvodi biće napravljeni od domaćeg krompira.\n„Kelvins Potato“ gradi novi proizvodni pogon na mestu nekadašnje fabrike za preradu voća i povrća „Titel brend“, koja je još u bivšoj Jugoslaviji čuvena kao „Titelska hladnjača“.\nKako je za „eKapiju“ rekao predsednik opštine Titel Dragan Božić, „Kelvins Potato“ je tu fabriku kupio iz stečaja, za oko 30 miliona dinara, a upravo je ova lokalna samouprava bila jedan od poverilaca prilikom kupovine.\nDirektor kompanije „Kelvins Potato“ Dragan Đurić je obišao radove na izgradnji fabrike sa čelnicima lokalne vlasti u Titelu, i predstavio im planove i rokove za početak proizvodnje\n– Prezadovoljni smo onim što smo videli. Srećni smo što smo zajedno sa našim partnerima uspeli u naporima da jedna ovakva investicija bude realizovana upravo u Titelu i da od jeseni počinje novi život naše fabrike. „Kelvins Potato“ će otvoriti nova radna mesta u privredi u maloj opštini, a istovremeno, ovo je i velika šansa za naše poljoprivrednike da kao kooperanti proizvode sirovine za fabriku – kazao je predsednik opštine Titel Dragan Božić.\nBožić za naš portal kaže da je planom predviđeno da u prvoj fazi koja će trajati do kraja 2016. godine, bude zaposleno 70 radnika. Takođe u dugočnom planu je da posao dobije 150 ljudi.\nPrvi čovek Titela, objašnjavajući koliko je ovo značajna investicija, kaže da se ovakve fabrike grade jednom u 7 do 8 godina. Zbog toga su investitoru pokušali da izađu u susret pravovremenim obezbeđivanjam svih dozvola.\nRadovi su u toku, radiće se i pristupne saobraćajnice, a s obzirom na to da u blizini fabrike prolazi i pruga, „Kelvins Potato“ pregovara sa „Železnicama“ o mogućem kraku pruge koji bi išao direktno do fabrike i time olakšao transport proizvoda.\n(Trenutno stanje) Otkup od lokalnih proizvođača\nU prvoj godini poslovanja, sirovine će nabavljati od proizvođača širom Srbije, dok je već naredne planirano da se uđe u kooperaciju sa lokalnim poljoprivrednicima. Dobra stvar je što je područje Titela pogodno za uzgajanje krompira, dodaje predsednik ove vojvođanske opštine.\nInvesticije u mlekarstvo\n– U narednim danima očekujemo finalizaciju dogovora oko ulaganja u prerađivačke kapacitete u mlekarstvu, što će za našu opštinu, osim fabrike za preradu krompira, biti od životne važnosti i umnogome promeniti stanje u privredi naše opštine – kazao je Trivunović.


Drobnič dao značajan doprinos ispunjavanju početnog mjerila za otvaranje pregovora za 27. poglavlje | EUME\nNaslovnica Info Press info Drobnič dao značajan doprinos ispunjavanju početnog mjerila za otvaranje pregovora za 27....\nDrobnič dao značajan doprinos ispunjavanju početnog mjerila za otvaranje pregovora za 27. poglavlje\nMinistar održivog razvoja i turizma, Branimir Gvozdenović, primio je danas u oproštajnu posjetu Ambasadora Mitju Drobniča, šefa Delegacije EU u Crnoj Gori, kome se završava mandat.\nMinistar je zahvalio ambasadoru Drobniču na odličnoj saradnji i zalaganjima u procesu evropskih integracija u okviru 27. pregovaračkog poglavlja, ističući da je podrška Ambasadora bila važna za početak realizacije IPA projekta za Nacionalnu strategiju aproksimacije, te da je značajan doprinos dat ispunjavanju početnog mjerila za otvaranje pregovora za 27. poglavlje.\n„Napravljen je krupan iskorak i veliki preokret u proteklom periodu u procesu pregovora. Posebno je zadovoljstvo što je Crna Gora dobila saglasnost EK na strategiju za 27. poglavlje, i dokument je jednoglasno usvojen na Vladi,“ istakao je ministar Gvozdenović.\nAmbasador Drobnič je čestitao Crnoj Gori na aktivnostima realizovanim u proteklom periodu i ostvarenom uspjehu i izrazio uvjerenost da će Crna Gora dalje napredovati u oblasti životne sredine.\nNa sastanku je zaključeno da su veliki napori uloženi u izradu pomenutog dokumenta i ogroman uspjeh je ostvaren, koji ne bi bio moguć bez zajedničkog rada i podrške koju je Ministarstvo imalo od strane Evropske komisije i Delegacije EU.


Novi Renault Clio ocenjen je sa pet zvezdica na Euro NCAP testu. Najprodavaniji automobil grupe Renault ispitan je u skladu sa novim, strožijim protokolom koji je uveden prošle godine i postigao je najbolju ocenu na osnovu rezultata na najvišem nivou, nezavisno od segmenta.\nPremda će peta generacija legendarnog Clia da bude predstavljena uskoro, već uživa status jednog od najbezbednijih gradskih automobila koje je testirao Euro NCAP. Ovo je 22. po redu automobil ove grupe koji je ocenjen maksimalnim brojem zvezdica.\nNovi Renault Clio ostvareni uspeh može da zahvali poboljšanoj pasivnoj bezbednosti i najzaokruženijoj ponudi sistema za pomoć u vožnji u svojoj klasi.\nZasnovan na sasvim novoj Alijansinoj modularnoj platformi CMF-B, novi Clio odlikuje se optimalnom konstrukcijom karoserije, obnovljenom strukturom sedišta i sigurnosnim pojasevima osmišljenima da pružaju optimalnu podršku za sve putnike, bez obzira na njihovu veličinu ili položaj u automobilu, a ukupnoj bezbednosti doprinose i pirotehnički predzatezači i graničnici sile zatezanja. Renault zagovara upotrebu tehnologije Fix4sure zbog njene izuzetne sposobnosti da zadrži putnike na mestu i spreči podvlačenje. Osim toga je, zahvaljujući vrhunskoj prostranosti novog Clia, u njega moguće postaviti dečije sedište bilo koje vrste, napred i pozadi, uz pomoć pričvrsnih tačaka ISOFIX i sistema i-Size, a pruža i bolju zaštitu za glave putnika u zadnjem delu automobila u slučaju bočnog sudara.\nŠest vazdušnih jastuka, ABS sa sistemom za pomoć pri naglom kočenju, kameru i radar (koji omogućavaju rad sistema za zadržavanje automobila u saobraćajnoj traci, sistema za prepoznavanje saobraćajnih znakova uz praćenje ograničenja brzine kao i sistema upozorenja na bezbedno rastojanje i kočenja u nuždi), tempomat/graničnik brzine, upozorenje na neprivezani sigurnosni pojas (važi i za zadnja sedišta ako se na njima nalaze putnici) kao i poziv hitnim službama u slučaju nezgode. Uz to su se za bolju vidljivost pobrinula serijska full LED prednja svetla, automatsko uključivanje kratkih/dugih svetala i samozatamnjujući retrovizor.\nNova arhitektura elektronske opreme Renaulta Clio omogućila je uvođenje aktivnog sistema za kočenje u nuždi koji prepoznaje pešake, bicikliste i druga vozila, a njegovu efikasnost potvrđuje ocena Euro NCAP-a (11/12). Kako bi pružio još veću udobnost i bezbednost, novi Clio uskoro će da uvede napredne sisteme za pomoć u vožnji, kao što je sistem za pomoć u vožnji autoputem i u saobraćajnim gužvama, što će da predstavlja prvi korak ka potpunoj autonomnosti vožnje.


Tag / Kongres SAD / Vesti online\nAmerički predsednik Donald Tramp optužio je danas najviše pozicionirane demokrate u Kongresu da "rasturaju" zemlju time što sprovode istrage, koje proizlaze iz, sada već okončanog procesa o...\nVeselji pisao Kongresu SAD o "zločinima protiv čovečnosti" Srbije na Kosovu\nPredsednik kosovske skupštine Kadri Veselji, poslao je pismo Kongresu SAD o navodnim zločinima koje je Srbija počinila na Kosovu tokom sukoba 1998-1999. godine.\nPromene u Kongresu SAD - Kina veći problem od Rusije\nU poslednje četiri godine u Kongresu SAD vidljive su promene. Umesto Rusije kongresmeni kao glavni problem sada vide ekonomsku i tehnološku špijunažu koju sprovodi Kina, zbog čega zvanični...\nKongres SAD želi da oslobodi opoziciju u Venecueli od isplate duga Rusiji\nAmerički Kongres je pozvao međunarodnu javnost da oslobodi venecuelansku opoziciju od isplate državnog duga Rusiji.\nTramp: Da li radim za Rusiju - najuvredljivije pitanje ikada\nAmerički predsednik Donald Tramp izbegao je direktan odgovor na pitanje da li trenutno radi za Rusiju i da li je ikada radio za tu zemlju, istakavši da je to "najuvredljivije pitanje" koje mu je...\nTramp postavio pitanje, dobio "ne" i - otišao\nKoji delovi američke vlade su zatvoreni?\nZaharova o američkim izborima: A gde su noćas bili ruski hakeri?\nZvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova prokomentarisala je izbore za američki Kongres, našalivši se o ulozi "ruskih hakera" u elektronskom procesu.\nAmerikanci se uplašili tajnog sastanka Trampa sa Putinom\nU Kongresu SAD ne žele da se Donald Tramp sastaje oči u oči sa Putinom. Nacrt rezolucije protiv "bilo kakvih tajnih sastanaka" lidera dve zemlje podnet je toj američkoj instituciji.\nPompeo: Lično sam upozorio Ruse...\nDržavni skeretar SAD Majk Pompeo rekao je pred Kongresom da je "lično" upozorio Ruse na posledice bilo kakvog "mešanja" u američke izbore.


'Srbija se sprema za najgori scenario'\nIzvor: B92, 26.Okt.2020, 12:44\nBeograd -- Ministar zdravlja Zlatibor Lončar izjavio je da su u privremenu kovid-bolnicu u Beogradskoj areni smešteni prvi pacijenti.\nPopunjenost kapaciteta kovid-bolnica prešlo je 60 odsto tako da smo otvorili i Arenu, rekao je Lončar i dodao da će se pacijenti sa lakšom kliničkom slikom iz bolnica "Dragiša Mišović", KBC Karaburma, Bežanijska kosa i Infektivne klinike biti prebačeni u Arenu.\n"Spremamo se za najgori scenario, pratimo šta se dešava i u regionu i Evropi, mislim da smo se više opustili nego što je trebalo. Srbija još uvek ima dobar rezultat ali sve može da s promeni ukoliko se ne budu poštovale mere. Aapelujem na sve građane da se ne igramo mačke i miša sa merama jer moramo da mislimo i na pacijente koji boluju i od drugih bolesti", rekao je Lončar.\n"Ako hoćete da obezbedite lekove, plate za zaposlene, nove bolnice to ne može da se ostvari ako sve zatvorite. Nisu mere te koje će pobediti koronu, to je naša svest", naveo je ministar.\n"Nije realno da smo toliko neodgovorni da treba neko da nas zatvori u kuću da bi mi shvatili šta treba da radimo. To je trebalo u jednom momentu kada nismo znali dovoljno o samom virusu", zaključio je on.\n"Naši kamioni danas idu po dodatne količine, to je dodatnih 50.000 doza koje treba u narednih dan ili dva da stignu. Nakon toga na svakih nekoliko dana stizaće dodatne količine", rekao je Lončar.\n"U narednih dan-dva očekujemo dodatnih 50.000 doza koje će biti raspoređene u svim domovima zdravlja u Srbiji. Stižu nam i dodatne količine Torlakove vakcine", rekao je ministar.\n"Ima dosta ljudi koji insistiraju baš na Torlakovoj vakcini. Imamo rekordan obuhvat vakcinacijom i to je dobar preduslov da nam se ne ukrste sezonski virusi (kao što je grip) sa koronom", zaključio je ministar.\nRadio Televizija Vojvodine: Za dan-dva stiže dodatnih 50.000 doza uvoznih vakcina protiv gripa\nPovećava se broj zaraženih korona virusom, ali i broj pacijenata na bolničkom lečenju, rekao je danas ministar zdravlja Zatibor Lončar i dodao da je privremena kovid bolnica u Areni primila prve pacijente...On je nakon sastanka sa direktorima Kovid bolnica rekao da je Arena juče popodne primila...


Gubimo li bitku sa dezinformacijama? - Direkt Portal\nGubimo li bitku sa dezinformacijama?\n28.06.2018 19:58 analiza, crta, EU, politika, rusija, SAD 0\nPolitika, ekonomija, vojska i naoružanje su ključne medijske teme u BiH, a najcitiraniji zvaničnik je predsednik Republike Srpske pokazala je regionalna analiza medijskog izveštavanja koju je sprovela organizacija „Crta“ iz Beograda.\nAnaliza koja je obuhvatila preko pet i po hiljada objava u periodu od 14. maja do 10. juna u medijima BiH, Crne Gore, Srbije i Makedonije je predstavljena na konferenciji “Da li gubimo bitku sa dezinformacijama” u organizaciji "Istinomera".\nOsnovna karakteristika dezinformacija je da se one najčešće plasiraju bez jasno navedenog izvora. Israživanje "Crte" je pokazalo da je najviše medijskih objava bez izvora zabeleženo u Srbiji (33%), dok je Makedonija regionalni lider u objavama sa citatima neimenovanih izvora (43%).\nAnaliza sadržaja u medijima BiH je pokazala da je 23 odsto bez navođenja izvora, 14 odsto su citati neimenovanih izvora, dok je tek 1 odsto objava bez citata.\nU Srbiji su objave bez izvora pretežno proruske i antiameričke orjentacije U BH medijima su antiameričke i proevropske, dok je u Crnoj Gori praktično mrtva trka između medijskih sadržaja koji naginju ka SAD i Rusiji.\nZa razliku od ostatka regiona u kome su klučni akteri EU, SAD i Rusija, u BiH se pojavljuje dodatni akter-Turska.\nProcenat neutralnih i pristrasno – pozitivnih objava vezanih za EU u Bosni i Hercegovini, Makedoniji i Crnoj Gori varira između 19 i 25. U Srbiji dominira EU neutralni sadržaj (27%) pokazalo je istraživanje.\nI građani Evropske unije smatraju da su lažne vesti problem u njihovim zemljama. Istraživanje „Eurobarometra“ pokazalo je da skoro 85 odsto građana smatra da su dezinformacije i lažne vesti problem za demokratiju.\nU borbi protiv dezinformacija građani na prvo mesto stavljaju medije, potom donosioce odluka i institucija, a više od trećine misli da sami građani mogu da daju doprinos u ovoj borbi.\nPredstavnici medija će na pomenutoj konferenciji u Beogradu razgovarati o tome kako se boriti protiv dezinformacija u 21. veku i da li tradicionalni mediji mogu i kako da odgovore na te izazove, a biće predstavljeni i primeri inovativnih i aktuelnih pristupa u borbi protiv lažnih vesti.


Potvrđena presuda „Informeru“ zbog neistina o uredniku KRIK-a - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs 11/03/2019\nApelacioni sud u Beogradu potvrdio je presudu kojom je „Informeru“ i njegovom uredniku Draganu Vučićeviću naloženo da plate 150.000 dinara odštete uredniku KRIK-a Stevanu Dojčinoviću jer su ga u serijalu tekstova nazivali „sado-mazo francuskim špijunom“, „saradnikom mafije“ i „teroristom“. „Informer“ je dužan i da presudu objavi u štampanom i onlajn izdanju, što do danas nije učinio.\nUrednik KRIK-a Stevan Dojčinović tužio je u aprilu 2016. godine provladin tabloid „Informer“ i njegovog urednika Dragana Vučićevića nakon niza neistina koje su objavljene o Dojčinoviću i njegovom privatnom životu.\n„Informer“ je optuživao urednika KRIK-a da je „lažni novinar“, „zapadni špijun“, „saradnik mafije“, „sadomazohista“ i „terorista“ koji „pakuje afere“ Aleksandru Vučiću i njegovoj porodici.\nDojčinović je tražio odštetu zbog povrede časti i ugleda, kao i zbog iznošenja detalja iz privatnog života.\nDve godine kasnije, u maju 2018. godine, Viši sud u Beogradu presudio je u Dojčinovićevu korist i kaznio „Informer“ sa 130.000 dinara zbog povrede časti i ugleda i 20.000 dinara zbog povrede prava na privatnost.\nVučićević se na ovu presudu žalio Apelacionom sudu, ali je žalba odbijena kao neosnovana i potvrđena je prvostepena presuda.\n„Informerove“ neistine o Dojčinoviću\n„Informacijama iznetim u navedenom tekstu (Informera) dovodi se do zaključka da je (Dojčinović) deo medijsko- političko-tajkunske mafije reketaša koji planiraju da ruše državu, iako takvi navodi nisu potkrepljeni dokazima (…) pa je zbog toga po oceni suda povređena pretpostavka nevinosti“, navodi se u presudi Višeg suda u Beogradu.\nPodsetimo, serija napada na urednika KRIK-a i novinare ove organizacije naročito je bila agresivna tokom istraživanja imovine i poslova Aleksandra Vučića, u to vreme premijera.\n„,Informer’ nije moj list. To je privatni list, a nemojte da ih etiketirate kao moj zato što vam se ne sviđa šta pišu“, rekao je tada Vučić.\nPostupak protiv BIA-e\nNa Dojčinovićevo pitanje da li je praćen, Vučić je odgovorio da ga niko nije pratio „kao novinara“.\n13/03/2019 u 23:22\nUvesti zakon da mora da objavi demant preko naslovne strane (minimum polovine) pa ce sledeci put razmisljati da li ce da lazu. Ovako novac zna se da imaju jer su to smesne cifre kad postizu cilj da nekog pljuju.


Roditelji neprijatno iznenađeni dopisom iz Ministarstva\nMinistarstvo prosvete saopštilo je da je još jednom analiziralo situaciju u Osnovnoj školi “Svetozar Miletić” u Zemunu, kao i postupanje prosvetne inspekcije, i da su “nedvosmisleno utvrđene nezakonitosti u radu bivšeg direktora Miroljuba Mosurovića”.\nRoditelji tvrde da u dopisu iz Ministarstva nema tema o kojima su pričali s ministrom Šarčevićem. Podsetimo, Mosurović je na početku ove školske godine smenjen, zbog čega je došlo do protesta roditelja i zaposlenih, koji su tražili da on ostane na funkciji. Prema navodima Ministarstva, inspekcija je utvrdila nezakonit prijem u radni odnos troje zaposlenih koji nisu imali potreban stepen stručne spreme, imali su samo osnovne studije 240 bodova, a ne i master kako Zakon propisuje, “pa je odluka o razrešenju jedina moguća”. Na roditelje i zaposlene Ministarstvo je apelovalo da prihvate legitimno imenovanog vršioca dužnosti direktora, kako bi se rad u školi normalizovao i usledile redovne procedure izbora Školskog odbora i direktora, jer je to “pre svega u interesu učenika”. Na saopštenje Ministarstva reagovao je Savet roditelja, ističući da su “na sastanku u sredu stekli utisak” da je ministar zaista zainteresovan da vodi dijalog i da razmotri sve o čemu su razgovarali. “Umesto da je Ministarstvo iskoristilo mehanizme koje ima na raspolaganju (na primer, odlaganje izvršenja rešenja o razrešenju, ukoliko ne želi da smeni inspekcije na čiji rad i samo ima primedbe), svojim dopisom nas obaveštava da ‘nezakonitosti u radu direktora predstavljaju teže povrede zakona, te je razrešenje jedina opcija’?! Podsećamo Ministarstvo da je u opisu rada sudstva da proceni da li je nezakonitosti u radu direktora uopšte bilo. Takođe, ako ih je bilo, nadležnost suda je da proceni da li su to bile ‘teže povrede zakona’ i koje su dalje posledice. Uvažavajući mišljenje Ministarstva o ovome, odluka ne može biti doneta na osnovu mišljenja jedne strane, pa makar to bio i ministar”, navode roditelji.\nPosetimo, posle, kako su naglasili, “konstruktivnog sastanka” sa ministrom u sredu roditelji su saopštili da je on “ozbiljno prihvatio iznesene primedbe na zakonitost i samovolju rada prosvetne inspekcije”. “Tokom razgovora delegacija je upoznata sa tim da ‘Ljuba neće biti kolateralna šteta’, kako je rekao ministar, i da kredibilitet direktora Mosurovića nije dovođen u pitanje”, rečeno je tada.\nNovi teroristički napad u Londonu - eksplozija u metrou"Nema političke volje za primenu Zakona o javnim preduzećima"


lifestyle – Vesti Danas 24h\nIako su joj mnogi predviđali veliku karijeru nakon „Zvezda Granda“, te joj je čak i sam Saša Popović poručio da će biti „najveća zvezda koja je izašla iz ovog takmičenja“, Tijana Kadović se povukla u ilegalu nakon što je ispala iz nadmetanja tik pre finala. – Ne vidim prostor očekivanjima ...\nRomana Panić je postala jedna od najintrigantnijih javnih ličnosti, nakon što je objavljena vest da je uhapšena u Australiji zbog pljačke bankomata, pa bi navodno trebalo da uđe u „Zadrugu 4“ u septembru. Nekada popularna pevačica zapostavila je svoju karijeru, a kako je imala sve manje nastupa, ostala je i ...\nGlumica Sloboda Mićalović oduvek važi za jednu od naših najlepših glumica i sa ponosom nosi ovu titulu. Ono što možda neke i iznenađuje jeste koliko iz godine u godinu kao da postaje sve lepša i lepša, i da njena prirodnost sve više dolazi do izražaja. Ovaj put je Sloboda objavila ...\nLepo je imati prijateljice kojima možete da poverite svaku tajnu i s kojima možete sve da delite,ali postoje neke stvari iz vašeg bračnog života koje čak ni vaša najbolja prijateljica ne treba da zna. Saznajte koje je to bračne tajne, za dobrobit vaše bračne zajednice, najbolje da zadržite između vas ...\nKoliko puta su vas pojedini ljudi razočarali? Verovali ste im, a oni su vaše poverenje izigrali? Svet nas uči da su naivnost i iskrenost dve različite stvari Jednog dana učenik je pitao učitelja: Kako da naučim da razumem ljude – kome da verujem, koga da se plašim? „Prvo ću ti ...\nPožuda ili ljubav? Veoma je važno da znate da to nikako nije ista stvar. U ranim fazama ljubavnih veza, mnogi ljudi pomešaju požudu sa ljubavlju – i to je prilično normalno. Nije ništa neobično to što nas drugi ljudi privlače, što želimo da budemo zaljubljeni, srećni i ispunjeni sve vreme. ...\nProf. dr Branimir Nestorović pulmolog i alergolog na Univerzitetskoj klinici „Tiršova” gostujući u Jutarnjem programu Televizije Pink, govorio je o gripu, virusima, prirodnim lekovima i tome da li ima svrhe vakcinisati decu protiv gripa. Prof. dr Branimir Nestorović pulmolog i alergolog na Univerzitetskoj klinici „Tiršova” gostujući u Jutarnjem programu Televizije ...\nBiti otac maloletnog deteta na ivici puberteta verovatno nikada i nigde nije bilo naročito lako i bezbrižno. Ali biti otac maloletnog deteta na ivici puberteta u Srbiji 2019. godine je svakako jedan od najtežih i najodgovornijih zadataka koji vas stavlja pred čitavu lepezu izazova i muka. To onespokojavajuće saznanje protutnjalo ...


DMITRIJ MEDVEDEV NAVEO ČETIRI RAZLOGA KOJA BI NAVELA RUSIJU NA NUKLEARNI RAT\n30. marta, 2022 Vesti iz Sveta Napišite komentar\nZamenik predsednika Saveta bezbednosti Rusije Dmitrij Medvedev kaže da postoji nekoliko slučajeva u kojima Rusija ima pravo da upotrebi nuklearno oružje. Svi su navedeni u ukazu predsednika što govori o odlučnosti zemlje da zaštiti svoj suverenitet, kaže Medvedev ali napominje da su u teškim situacijama pregovori najbolji i najispravniji način, piše BFMTV.\nU intervjuu koji je u subotu dat britanskom dnevniku Gardian, Dmitrij Medvedev, predsednik Ruske Federacije između 2008. i 2012. godine, precizirao je scenarije koji bi opravdali upotrebu nuklearnog oružja od strane njegove zemlje. A izjave nekoga ko poznaje materiju kao svoj džep i ko je potpredsednik Saveta bezbednosti Rusije pokazuju da je Rusija jeda ozbiljna zemlja. Pre ove izjave, Kremlj je umnožavao opomene na ovu veoma osetljivu temu od njenog ulaska u rat protiv Ukrajine.\nTako je već 27. februara Vladimir Putin pozvao komandu vojske da podigne nivo pripravnosti svojih nuklearnih bojevih glava, a prošlog utorka Dmitrij Peskov, portparol ruskog predsedništva, stvorio je uznemirujuću neizvesnost u uveravanju da njegova nacija može da iskoristi svoje bombe u slučaju „egzistencijalne pretnje“ protiv njega.\nNakon što je moskovski režim više puta spominjao moguću upotrebu svoje nuklearne sile od invazije na Ukrajinu, zamenik predsednika Saveta bezbednosti Rusije i bivši predsednik Federacije Dmitrij Medvedev je za Gardian striktno precizirao okvire koji bi izazvali prelazak preko ove tačke bez povratka.\nTagovi: dmitrij medvedev - nuklearni rat - rusija - ukrajina


Purgativ | Veliki Rečnik\nBy dannielladiaz on\t 29. June 2016. Reči na slovo P\nŠta je to purgativ?\nLek za čišćenje creva naziva se purgativ.\nSvi oni koji se razumeju u medicinu verovatno su čuli za pojam purgativ i upoznati su sa njegovim značenjem. Ako Vam je doktor prepisao da pijete purgativ ili ste od nekoga čuli ovu reč, a niste upoznati sa njenim značenjem sledi objašnjenje.\nEtimološki posmatrano izraz purgativ nastao je od latinske reči purgativum i ima značenje leka za čišćenje creva. Purgativ je medicinski izraz koji se odnosi na bilo koje sredstvo koje čisti creva. Prema tome možemo reći da je purgativ laskativ koji se najčešće upotrebljava kod osoba koje imaju povremeni ili hronični zatvor. Iako nemaju neželjena dejstva oni stvaraju naviku da se uzimaju zbog čega nije preporučeno dugotrajno uzimanje istih, već isključivo po potrebi.\nDugotrajno uzimanje purgativa ne samo da stvara naviku već nakon više godišnje primene oni gube svoju efikasnost. Takođe postoji mogućnost da creva izgube svoju sposobnost da prirodno funkcionišu, a pored ovog postoji još jedan problem koji se može javiti zbog dugotrajnog uzimanja purgativa, a to je kolitis. Naime, stalno uzimanje leka može nadraživati sluznicu koja oblaže creva usled koje nastaje kolitis.\nTakođe prekomerena konzumacija purgativa može imati brojna neželjna dejstva zbog čega je neophodno da se konsultujete sa lekarom pre nego što se odlučite za dugotrajnu primenu purgativa.\npojam purgativ šta je šta znači značenje značenje reči


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Nadležni da pokrenu istragu povodom izjava Kneževića / print=true\nURA I DEMOKRATE POZIVAJU 11. 01. 2019. 16:32 >> 16:08 10\nURA I DEMOKRATE POZIVAJU\nNadležni da pokrenu istragu povodom izjava Kneževića\nDemokratska Crna Gora i građanski Pokret Ura sa zajedničke konferencije za novinare pozvali su nadležne institucije da pokrenu istragu povodom izjava predsjednika Atlas grupe Duška Kneževića. Oni su pozvali Demokratski front i ostatak opozicije da trajno napuste Skupštinu i Radnu grupu za reformu izbornog zakonodavstva.\nDemokratska Crna Gora i Građanski pokret URA održali su danas press konferenciju na kojoj su Momo Koprivica, potpredsjednik i poslanik Demokrata u Skupštini Crne Gore, i Miloš Konatar, potpredsjednik GP URA, još jednom ukazali na kako su saopštili nelegalno i netransparentno finansiranje DPS-a.\nPotpredsjednik Građanskog pokret URA Miloš Konatar istakao je da je ćutanje Specijanog državnog tužilaštva (SDT), Agencije za sprječavanje korupcije (ASK) i ostalih institucija pokazatelj koliko su one zarobljene.\n"Mi sa ovog mjesta zahtjevamo da se pokrenu neophodni postupci, da se utvrdi istina i da institucije rade svoj posao, jer ćemo samo tako trajno jačati i čuvati Crnu Goru," rekao je Konatar.\n"Zdravstveni sistem i dalje se suočava sa problemima"\n"Nema rezultata u sportu"\n"Izvinite što vas nisam podučavao pravu"\n"DPS više nikada neće voditi Kotor"


Windows 10 odlazi u istoriju 2025. godine • Radio Puls Luxembourg\nHome IT Windows 10 odlazi u istoriju 2025. godine\nVest koja je zatekla ljubitelje operativnog sistema Windows 10 jeste ta da će kompanija Microsoft trenutni operativni sistem izbaciti iz upotrebe 14. oktobra 2025. godine. To bi značilo da će se tada pojaviti novi operativni sistem, jer će aktuelnom prestati podrška.\nPrelazak na novu verziju trajaće četiri godine, a počeće 24. juna 2021. godine. Zanimljivo je da je čuvena kompanija ovu vest prezentovala veoma tiho tokom ažuriranja stranice za podršku. Prethodno je na stranici bilo objavljeno kada će Microsoft ukinuti podršku za određene verzije operativnog sistema Windows 10, piše Engadget.\nPodsetili su da je Microsoft počeo da podržava Windows 10 Home i Pro 29. jula 2015. godine, te će tačno nakon 10 godina ovaj operativni sistem otići u istoriju.\nOno što najviše zanima korisnike ovog operativnog sistema je to šta će im ponuditi naredni, zvao se on Windows 11 ili nekako drugačije. Pretpostavlja se da će doći do redizajna, i da će Windows prodavnica takođe doživeti promene.\nMicrosoft je nedavno otkazao Windows 10X , koji je u početku bio namenjen uređajima sa dva ekrana. Rečeno je da će neke funkcije planirane za taj operativni sistem uneti u standardnu verziju Windows. Možda će to olakšati proizvođačima i programerima da podrže uređaje sa dva ekrana, a da se pritom ne mora koristiti odvojena verzija Windowsa.\nPrevious articleI ove godine otkazan tradicionalni Schueberfouer\nNext articleZabranjen turistički ulazak u 18 zemalja EU za drzavljane Srbije, Crne Gore, BiH, Makedonije i Kosova


Da li je Bosna i Hercegovina spremna za migrante? Nije!\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: March 2, 2020\nPovodom medijskih izveštaja da se zbog nekontrolisanog ulaska ilegalnih migranata iz Republike Turske u EU, od BiH očekuje da prihvati čak 10.000 migranata, ministar bezbednosti BiH Fahrudin Radončić rekao je da bi javnost i evropski partneri trebali znati da je to previše za Bosnu i Hercegovinu, njene građane i njene bezbednosne, humanitarne i smeštajne kapacitete.\n“Još ranije sam upoznao sve ambasadore evropskih država u BiH da i cifru od oko 5 000 ilegalnih migranata jako teško preživljavamo. O prihvatanju kvote od 10 000 migranata, uopšte nisam hteo ni razgovarati”, napisao je Radončić na Instagramu.\nKaže da je o tome upoznao zamenika predsedavajućeg Doma naroda BiH, Bakira Izetbegovića, i predsedavajućeg Predsedništva BiH, Željka Komšića.\n“Neki kantoni u BiH već su preumorni od toga što je teret međukontinentalnog preseljavanja naroda pao na njih. Da se ne govori da od prve migrantske krize iz 2015. godine, u Bosni i Hercegovini nije ništa sistemski urađeno da se izvuku pouke, inoviraju zakoni, povećaju budžeti, zaposli mnogo veći broj graničnih policajaca i učini više da BiH preuzme puni suverenitet nad upravljanjem migrantskom krizom u njenom bezbednosnom i humanitarnom aspektu”, smatra Radončić.\nDodao je da EU ne sme žrtvovati BiH i susedne zemlje i napraviti masovni prostor za suptilnu selekciju migranata.\n“Nezavisno od toga što je neko prespavao ministarske mandate, EU ne sme žrtvovati našu i susedne zemlje i pokušati da se u BIH napravi masovni prostor za suptilnu selekciju i propuštanje radno sposobnih migranata koji, kao radna snaga, trebaju pojedinim zemljama EU, od onih nekvalitetnih, bolesnih, onih sa problematičnom prošlošću u kriminalnom ili radikalnom smislu, koje trgovci ljudima na kraju žele ostaviti nama”, kaže ministar bezbednosti.\nŠef Međunarodne organizacije za migracije (IOM) u BiH Peter Van der Auveraert rekao je u ponedeljak za N1 da Evropska unija (EU) i Zapadni Balkan moraju delovati zajedno kako bi pronašli rešenje migrantskog pitanja s kojim će se verovatno suočiti regija sada nakon što je Turska otvorila svoje granice omogućavajući izbeglicama prolazak u Evropu.\nPrema njegovim rečima, BiH može očekivati još veći broj migranata koji tu zemlju koriste kao rutu do krajnjih odredišta u Evropskoj uniji nego prethodnih godina.\n„To zavisi od broja onih koji uspeju da dođu u Hrvatsku. Ono što me brine je da Hrvatska povećava graničnu kontrolu, što znači da bi broj migranata u Bosni i Hercegovini mogao porasti. To znači da svakodnevno ovde može biti do 10.000 migranata. Rešenje ne može doći iz Bosne i Hercegovine“, rekao je on.\nKomentarišući bezbednosne i humanitarne aspekte migrantske krize, Van der Auveraert je rekao da su usko povezane.\n“Ako želite osigurati bezbednst građana Bosne i Hercegovine, tada humanitarni uslovi za migrante moraju biti prihvatljivi, što znači da ako želite kontrolisati migrante dok su oni u Bosni i Hercegovini, najlakši način da to učinite je da ih smesitie u centre kojima upravlja država, umesto da ih ostavite da spavaju u napuštenim zgradama”, rekao je on.\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović smatra da BiH može biti suoena sa teškim periodom kada je reč o migrantskoj krizi i da je krajnje vreme da zemlje regiona pokušaju da reše probleme bližom saradnjom.\n“Nažalost, sporazum koji je EU imala s Turskom nije uspeo iz različitih razloga. Možemo zažaliti zbog toga, ali problem je ako se od ovog mesta napravi migrantska bolnica. Evropa je zatvorila neke granice, a neke nije, i to je problem. Videli smo reakcije Grčke i biće mnogo problema. To bi trebalo da bude podsetnik svima u regionu da moramo blisko sarađivati“, rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci.\nOna veruje da BiH još uvek nije svesna stvarne opasnosti od migrantske krize i šta ona znači za njene građane, kao i za Evropu.\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik rekao je u pismu predsedniku i premijeru Grčke da “zaštitom vlastitih granica Grčka štiti i granice Balkana i Evropske unije”.\n„Zaštitivši granice Grčke, stali ste i da zaštitite ne samo granice Evropske unije, već i celog Balkana. Ilegalne migracije nose sa sobom i niz humanitarnih i bezbednosnih izazova, a naše zajedničke odlučne akcije jedini su način da na adekvatan način odgovorimo“, rekao je Dodik.\nČlan Predsedništva BiH se zahvalio premijeru Kyriakosu Mitsotakisu i predsedniku Prokopiosu Pavlopoulosu na svemu što čine da promovišu mir i stabilnost na Balkanu.\n“Grčki i srpski narod imaju neraskidivu vezu iz prošlosti, pokazanu u najtežim vremenima, međusobnim razumevanjem, poštovanjem i solidarnošću”, naglasio je Dodik./ibna


DijasporaDijaspora u AustrijiDijaspora u Beču je spremna za proslavu Svetog Save\nNa programu su recitatorske priredbe koje će se održati u hramovima i klubovima u Beču, a srpske porodice koje slave Svetog Savu kao krsnu slavu obeležiće praznik u krugu porodice i prijatelja.\nTradicionalni Svetosavski bal u Beču ove godine se održava po 23. put zaredom, u četvrtak 23. januara 2020. godine u hotelu Park Hotel Šenbrun.\nSvetosavski bal je jedna od najprestižnijih manifestacija srpske zajednice u Austriji na kojoj će nastupati vrhunski umetnici, u kulturno muzičkom programu koji je osmišljen za ovu vrstu zabave.\n(c) srpski centar\n– Orkestar „Beogradski solisti“ i dirigent Vojkan Borisavljević\n– Ljubica Vraneš, mecosopran i solistkinja Beogradske opere,\n– Dragoljub Bajić, operski majstor Narodnog pozorišta u Beogradu\n– Slavko Banjac\n– Tijana Dapčević\n– Ivana Peters\nSpecijalni gosti: Big Band Dejana Petrovića i Bend Plan C.\nBal ima i humanitaran karakter, a prikupljena sredstava od prodaje ulaznica namenjena su projektu „Za dečju radost“.\nKarte za 23. Svetosavski bal se mogu rezervisati i kupiti putem Internet stranice Srpskog centra u Beču.\nBeč Dijaspora kulturna manifestacija PROGRAM ZA DECU tradicija verski praznik život u beču