Džaferović: Hapšenje direktora OBA prvorazredno državno pitanje - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Džaferović: Hapšenje direktora OBA prvorazredno državno pitanje\nDžaferović: Hapšenje direktora OBA prvorazredno državno pitanje\nBošnjački član Predsedništva Bosne i Hercegovine, Šefik Džaferović, izjavio je da je današnje hapšenje direktora Obaveštajno-bezbednosne agencije (OBA) u svakoj državi prvorazredno državno pitanje, o čemu bi svi oni koji u tome učestvuju morali ozbiljno voditi računa.\nPripadnici MUP-a Kantona Sarajevo uhapsili su jutros direktora OBA BiH Osmana Mehmedagića Osmicu, potvrđeno je iz Tužilaštva BiH koje vodi istragu u kojoj je Mehmedagić osumnjičen za krivična dela zloupotrebe položaja ili ovlašćenja, krivotvorenja isprave i pranja novca.\nDžaferović je izjavio da „poštujući princip nezavisnosti pravosuđa i ne ulazeći u činjenice i razloge zbog kojih je direktor OBA Osman Mehmedagić priveden, ne mogu se oteti utisku da se već duži vremenski period radi na diskreditaciji te agencije i smeni njenog direktora“.\nPo njegovim rečima, ne može se drugačije tumačiti nekoliko krivičnih postupaka koje je proteklih meseci pokrenulo Tužilaštvo BiH protiv Mehmedagića i od kojih su neki već završeni oslobađajućim presudama.\n„Nikako se ne sme smetnuti s uma da su udari na direktora OBA iz raznih političkih krugova krenuli nakon uspešnih akcija te bezbednosne agencije u zaštiti interesa države Bosne i Hercegovine“, kazao je Džaferović, ne preciziravši koje su to akcije.\nPozvao je Tužilaštvo BiH da vodi računa o svojim postupcima i da „ne bude u funkciji onih čiji je cilj rušenje OBA“.\nRukovođenje Obaveštajno-sigurnosnom agencijom preuzeo je Trifko Buha, zamenik Mehmedagića u državnoj obaveštajnoj službi, piše N1 BiH.\nLider Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović izjavio je povodom jutrošnjeg hapšenja direktora Mehmedagića da su na udaru Tužilaštva BiH bošnjački funkcioneri, a kada su u pitanju ratni zločini, i oficiri nekadašnje Armije BiH, a niko od srpskih ili hrvatskih političara.\nSavez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) je ocenio da „očekivana“ reakcija predsednika Stranke demokratske akcije (SDA) Bakira Izetbegovića hapšenje Mehmedagića predstavlja pritisak na Tužilaštvo BiH, kojim je SDA, prema izjavama visokih američkih zvaničnika, godinama upravljala.\nBosna i HercegovinaOBAŠefik DžaferovićSarajevo\nNa Produktnoj berzi pšenica skuplja oko četiri odsto, kilogram od 39,50 do 40 dinara, bez PDV\nSport • danas 15:56\nĐoković u polufinalu Madrida\nZaključci Adria Summit konferencije: eCommerce cilj je zaokruženo pozitivno iskustvo prodaje\nRusija poziva Evropsku uniju da odustane od svojih "neokolonijalnih ambicija" i da se drži ravnopravnog pristupa zasnovanog na poštovanju prema zemljama Zapadnog Balkana, izjavio je danas zamenik portparola ruskog ministarstva spoljnih poslova Aleksej Zajcev.\nOčekuje se da će odluka o pristupanju Finske NATO-u...\nEvropska unija će uvesti zabranu kupovine ruske nafte, ali...


Ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak boravio je 13. aprila 2018. godine u radnoj posjeti Republici Malti gdje se sastao sa ministrom vanjskih poslova i promocije trgovine Republike Malte Carmelom Abelom.\nTijekom susreta potvrđeni su dobri i prijateljski odnosi između dvije zemlje, kao i daljnja potpora Malte evropskim integracijama BiH. Istaknuta je potreba osnaživanja bilateralnih odnosa razmjenom posjeta na svim nivoima i konkretizacijom saradnje u oblastima za koje postoji zajednički interes i objektivne mogućnosti, kao što su turizam i privredna saradnja.\nRazgovarano je o mogućnosti pružanja ekspertne pomoći za obuke državnih službenika BiH od strane malteških eksperata za neka od poglavlja Acquisa. Izražen je obostran interes za saradnju sigurnosnih službi u oblasti sprečavanja i otkrivanja djela financijskog kriminala i korupcije, kao i za operativnu saradnju u suzbijanju prekograničnog organiziranog kriminala.\nMinistar Abela je ponudio stipendije za nekoliko mladih diplomata iz Bosne i Hercegovine za pohađanje Mediteranske akademije za diplomatske studije (MEDAK) u Valletti tokom iduće godine.\nIstog dana ministar Crnadak je sudjelovao u ceremoniji otvaranja Počasnog konzulata Bosne i Hercegovine u Valletti. Za počasnog konzula Bosne i Hercegovine imenovan je advokat dr Joseph Fenech, koji je i uspješan poduzetnik za kojeg se očekuje da će doprinijeti promociji privredne saradnje i ukupnih odnosa BiH i Republike Malte.\nOtvaranju su prisustvovali i ministar vanjskih poslova Malte Carmelo Abela, ambasador Bosne i Hercegovine za Maltu sa sjedištem u Rimu Josip Gelo, drugi predstavnici Ministarstva vanjskih poslova Malte, privrednici, novinari i ostali uglednici.\nMinistar Crnadak je zahvalio dužnosnicima Republike Malte, posebno ministru Abelu i Ministarstvu vanjskih poslova, na doprinosu koji su dali u otvaranju Počasnog konzulata Bosne i Hercegovine u Valletti. Također, izrazio je uvjerenje da će otvaranje Počasnog konzulata približiti Bosnu i Hercegovinu građanima Malte na turističkom, obrazovnom, ekonomskom, kulturnom i sportskom planu, gdje potencijali do sada nisu bili dovoljno iskorišteni.


Jelena Milić izgovorila SKANDALOZNU STVAR za Kosovo i Putina i "OSTALA ŽIVA"! | DNEVNE\nJelena Milić izgovorila SKANDALOZNU STVAR za Kosovo i Putina i “OSTALA ŽIVA”!\n14. October 2018.\nDirektorka Centra za evro-atlantske studije (CEAS) Jelena Milić smatra da Rusija ne želi bilo kakav dogovor između Srbije i Kosova, zbog čega se, kaže, Srbija sada nalazi između dve vatre, ali i poručuje da će od saradnje sa Rusijom zavisiti podrška Trampove administracije našoj zemlji.\nOna je za program “Radio Kosova 2” na srpskom jeziku, a komentarišući rezultate nedavne posete Aleksandra Vučića ruskom predsedniku Vladimiru Putinu u Rusiji, kazala da je, uprkos nedovoljnim zvaničnim informacijama o tom susretu, jasno da Rusija ne želi pomak u pregovorima između Beograda i Prištine.\nKako objašnjava, što duže odustvo dogovora Beograda i Prištine, produžava period “ulaska Rusije” i omogućava postojanje “jedne neuralgične tačke koju može da eksploatiše za svoje interese”.\n– A ti interesi služe pre svega za podrivanje i diskreditaciju evropskih politika u regionu. Zbog toga se Srbija sada nalazi između dve vatre – kaže Milićeva.\nOd saradnje s Rusijom zavisiće i eventualna podrška koju Srbija očekuje od Trampove administracije, zemalja EU i NATO, poručuje Milić.\nZAMERIO SE MILOŠEVIĆU ZBOG JEDNE REČENICE: Deda Avram je uveo SUPER DINAR, narod ga je slavio, a onda je 1996. USLEDIO ŠOK!\nU tom smislu kaže da bi bilo veoma kontraproduktivno da Srbija od Rusije nabavi helikoptere MI35, za šta, dodaje, ima indicija.\n– To se malo zna i u Srbiji, ali kupovina vojne opreme iz Rusije može da utiče na odnose sa SAD zbog sankcija koje joj je Vašington uveo, a zbog mešanja Rusije u Ukrajini i mešanja u unutrašnje stvari partnerskih zemalja – navela je Milićeva.\nOna je ocenila da je komunikacija Srbije i NATO danas mnogo bolja, ali da ima još prostora za unapređenje saradnje i u okviru sadašnjeg statusa u odnosima, kada se Srbija određuje kao vojno neutralna.\n– Dobra vest je da se obnavlja individualni akcioni plan partnerstva. Dobar je trend, ali možda nije svim građanima Srbije jasan – kazala je Milićeva.\nPrema njenoj oceni, odnosi Srbije i NATO idu svojim tokom verovatno i zbog očekivanja državnog rukovodstva Srbije da NATO pruži bezbednosni okvir za budući pravno-obavezujući dogovor između Srbije i Kosova.\n– To su po meni sve dobre vesti. Trend je pozitivan i bilo bi jako dobro ako bi moglo tako da ostane. Mislim da nedavna istraživanja javnog mnjenja pokazuju da je porasla podrška saradnji s NATO za nekih pet odsto od proleća do sada, sa devet na 14 odsto”, navela je Milićeva.\nPOKOLJ 6.000 SRPSKIH CIVILA ZA KOJI NIKO NIJE ODGOVORAO: Srbe na obalama Drine spašavali čak i nemački vojnici\nKako je rekla, Srbija očekuje da NATO ima ključnu bezbednosnu, ali i političku ulogu “u periodu postizanja sveobuhvatnog sporazuma između Srbije i Kosova”, te da će KFOR imati veoma važnu ulogu, imajući i vidu činjenicu da na Kosovu ima 4000 pripadnika.\n– Mislim da može da dođe do malog povećanja međunarodnih trupa, ili u Bosni ili na Kosovu, u periodu eventulanog postizanja nekog sveobuhvatnog dogovora – napomenula je Milićeva.\nIstovremeno, ona kaže da ne veruje da može doći do destabilizacije u slučaju postizanja dogovora, posebno do bilo kakvom oružanog sukoba na ovom prostoru.\nCIA KRILA DOKUMENT O MASAKRU NAD 1000 SRBA: Vašington i UN zločine Orićevih jedinica oko Srebrenice poturile pod tepih!\nUpitana da objasni to što je njena organizacija CEAS podržala opciju korekcije granice odnosno razgraničenja, a što inače predlažu i predsednik Srbije i kosovski predsednik, Milićeva kaže da u tome ne vidi zagovaranje čistih etničkih sredina.\n– Bilo ko ko je iskren može odmah da vidi da će većina Srba ostati da živi ionako na Kosovu, a Albanci u Srbiji. S druge strane na Kosovu žive i druge manjine, ne samo Srbi i niko ne priča o stvaranju monoetničkog Kosova – navela je Milićeva.\n(Dnevne.rs/Srbija Danas.com/Izvor: Tanjug)


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 29.Feb.2020, 11:18 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nU Opštini Šid procenjuju da je u ovom gradu i okolini oko 400 neregistrovanih migranata, koji, kako se navodi, "prave probleme ne samo lokalnom stanovništvu, već i migrantima koji su s porodicama smešteni u Prihvatnom centru".\nNa ulicama >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Šida vidljive su pojačane policijske patrole, a jutros su stigli i pripadnici Žandarmerije.\nEkipa Tanjuga snimila je u centru Šida momenat kada su pripadnici Žandarmerije razgovarali sa petoricom migranata, koje su potom uveli u kombi i odvezli, pretpostavlja se u neki od Prihvatnih centara.\nKako se saznaje u Opštini, samo u toku noći u Šidu je oko 60 neregistrovanih migranata prevezeno u Prihvatni centar Adaševci.\nAtmosfera u Šidu, koji se nalazi u blizini granice sa Hrvatskom, već mesecima je napeta, jer kako tvrde meštani, neregistrovani migranti neretko ulaze u napuštene objekte, imanja na obodima grada, ali i u porodične kuće.\nMišljenja žitelja Šida su podeljena, nasuprot onima koji se osećaju nebezbedno, ima i onih koji kažu da nisu imali neprijatna iskustva sa migrantima.\nU Opštini Šid navode da sa migrantima koji su sa porodicama smešteni u Prihvatnom centru u tom gradu nikada nikakvih problema nije bilo, te da oko šezdesetoro dece migranata pohađa osnovnu školu u Šidu i nikada nije bilo nijednog incidenta.\nProblem su, kažu, neregistrovani migranti, mahom iz Maroka, koji prave probleme, napadaju ne samo lokalno stanovništvo, već i same migrante iz Prihvatnog centra, "otimaju im hranu koju kupe u prodavnici" i prave slične incidente.\n"Od jutros su podignute bezbednosne snage na viši nivo u Šidu, građani se sada osećaju sigurnije, deca slobodno šetaju. Osećaj nebezbednosti i nesigurnosti već dugo je prisutan u Šidu, učestali su napadi na imovinu građana i nebezbedno kretanje i lokalnog stanovništva i migranata iz Prihvatnog centra", kaže zamenik predsednika Opštine Zoran Semenović.\n"Ko ne bi bio u strahu kada grupe migranata, od njih 20 ili 30 krenu prema granici sa Hrvatskom. Pre svega ljudi koji žele da odu u Evropsku uniju, zateknu se tamo, hrvatska policija odreaguje na način koji nije primeren, tim ljudima otuđe svu imovinu, prebiju ih i ti ljudi se kasnije vraćaju u Srbiju, upadaju u domove, pokušavaju da prenoće, naši građani su bili vrlo uznemireni", rekao je Semenović.\nDirektor policije Vladimir Rebić izjavio je ranije danas da je na teritoriji Šida, u skladu sa pojačanim merama na terenu, trenutno prisutno novih 40 policijskih službenika, raspoređenih u patrole interventnih jedinica policije i timove, saopštio je MUP.\nRebić je kazao da je u februaru zabeleženo desetak slučajeva da su ilegalni migranti ulazili u napuštene kuće i vikendice, oštetili brave ili vrata na kućama, zbog čega su meštani uznemireni.\n"Ministarstvo unutrašnjih poslova je procesuiralo sva krivična dela koja su počinjenja, ali smo zbog osećaja sigurnosti naših građana pojačali prisustvo policije na ulicama u ovom gradu", rekao je Rebić.


Naredna kriza mogla bi da se dogodi na BALKANU | Skandalozno\n“Volstrit džurnal”: Naredna kriza u Evropi mogla bi da se dogodi na BALKANU\nVeoma je verovatno da bi naredna kriza u Evropi mogla da se dogodi na Balkanu, pod uticajem Rusije i Turske, prognozira Volstrit džurnal, zabrinut da bi, ukoliko do toga dođe, Evropska unija mogla da bude uzdrmana iz temelja.\nNe pozivajući se na bilo kakve relevatne izvore ili eksperte, Volstrit džurnal dalje spekuliše da bi srpska vlada mogla, uz rusku podršku, da “anektira delove Bosne naseljene Srbima”, a da bi Turska mogla da pomogne Albaniji da “anektira Kosovo na isti način na koji bi Srbija to mogla da uradi u Bosni”.\nIpak, list priznaje da je malo verovatno da će se takav scenario i dogoditi, jer bi, navodi, “bilo teško za te dve zemlje da se dogovore oko novih granica“.\nU nastavku, “Volstrit džurnal”, kako prenosi “Juropijen vestern Balkans“, upozorava da bi Zapad trebalo da bude zabrinut zbog turskog uticaja na Balkanu imajući u vidu da Turska sve bliže sarađuje sa Rusijom, iako je “na papiru” članica NATO.\nBudite prvi sa komentarom na članku "“Volstrit džurnal”: Naredna kriza u Evropi mogla bi da se dogodi na BALKANU"


Desetine rizičnih puteva tokom zime\nN. Salapura 10.12.2012 21:00\nBANJALUKA - U BiH postoje desetine rizičnih dionica puteva, koje u zimskom periodu budu okovane ledom ili zatrpane snježnim nanosima i tako predstavljaju opasnost po sve učesnike u saobraćaju.\nTe dionice regionalnih i magistralnih puteva u BiH su većinom planinski prevoji na većoj nadmorskoj visini, koji su izloženi obilnijim snježnim padavinama i niskim temperaturama tokom zime. Iz tog razloga saobraćajni stručnjaci upozoravaju vozače da preko takvih dionica moraju biti posebno oprezni, te da obavezno moraju sa sobom imati zimsku i dodatnu opremu, kako bi prebrodili eventualne poteškoće na putevima izazvane ledom i snježnim nanosima.\nKako su nam kazali u Auto-moto savezu (AMS) RS, na području ovog entiteta postoji osam tako rizičnih dionica magistralnih i regionalinih puteva. Oni su naveli da su to putevi na kojima u zimskom periodu ima najviše leda i snijega, odnosno snježnih nanosa.\n"To su magistralni putevi Foča - Gacko, preko prevoja Čemerno, zatim Foča - Istočno Sarajevo, i to dionica Miljevina - Dobro Polje - Trnovo. Rizični su i putevi Vlasenica - Han Pijesak - Sokolac, te Gacko - Nevesinje - granica sa FBiH - Mostar", precizirali su u AMS RS. Prema njihovim riječima, rizični su u regionalni putevi Mrkonjić Grad - Mliništa - Granica sa FBiH - Glamoč, Šipovo - Blagaj - granica sa FBiH - Kupres, zatim Dobro Polje - Kalinovik - Ulog - Kifino Selo, te Karanovac - Kneževo - granica FBiH", naveli su u AMS RS. Pored toga, i u FBiH postoji dosta putnih pravaca koji su rizični za vožnju u zimskim uslovima, pa kao takvi zahtijevaju dodatni oprez. Tako su nam u Javnom preduzeću "Ceste FBiH" rekli da su najopasnije dionice na području ovog entiteta upravo prevoji. Oni su istakli da su rizični prevoji Banj brdo, Karaula i Nišići na magistralnom putu Bijeljina - Tuzla - Kladanj - Olovo - Srednje, te prevoj Makljen na magistrali Gornji Vakuf - Prozor. Prema njihovim riječima, zimi je rizično i na prevojima Izačić, Lanište, Komar i Kobiljača, koji se nalaze na magistralnom putu Izačić - Bihać - Bosanski Petrovac - Travnik - Kiseljak - Blažuj.\n"Opasan je i prevoj Oštrelj na putu Bosanski Petrovac - Drvar, zatim prevoj Kupreška vrata na cesti Bugojno - Kupres, te Borova glava i Mliništa na putu Šujica - Livno - Glamoč - Baraći", rekli su u JP "Ceste FBiH", dodajući na listu opasnih puteva i prevoj Grebak, na magistrali Trnovo - Ustikolina. Sa druge strane, Milenko Jaćimović, predsjednik Udruženja za unapređenje saobraćaja RS, smatra da je u zimskim uslovima vožnje rizično i na dionici puta Banjaluka - Jajce, uz rijeku Vrbas. On je istakao da u BiH, generalno, ima više dionica puteva gdje vozači moraju biti posebno oprezni, jer na tim mjestima vremenski i visinski uslovi zimi stvaraju smetove, veće naslage snijega ili se s klisura cijedi velika količina vode koja ledi na cesti.\n"U takvim uslovima vožnje savjetujemo korištenje zimske opreme i ne treba se oslanjati samo na zimske gume, već obavezno ponijeti i lance, rasklopnu lopatu, a naravno i manju kesu pijeska jer može mnogo pomoći", rekao je Jaćimović. On je podvukao da građani preko tako opasnih dionica zimi ne treba da kreću bez posebne potrebe.


Tekstovi će, verujem, tek da se pišu, posebno o pomenutom poređenju s upadom u Skupštinu 2000. godine, nikad prežaljenim iznošenjem beržera, kompleta Njegoša u kožnom povezu i vatre u dve podrumske prostorije u kojoj su se krili batinaši spremni da jurnu na građane.\nJedini koji nije izneverio je večiti Dačić, bojažljivo, doduše, da ne dobije grdnju, rekao je nešto o „dvostrukim standardima svetskih sila” koje osuđuju vandalizam u Vašingtonu, ali ne kad se dogodi kod nas. Razlika je u tome što je „naš” upad u Skupštinu 5. oktobra bio legitiman, jer naši glasovi zaista jesu bili pokradeni, a Milošević, kao Tramp sada, nije pristajao da mirno preda vlast, onda i u tome - a ključno je - što u Skupštini tada nije bilo poslanika, nije bilo nikog ko je mogao nevino da strada, u njoj su se nalazili samo naoružani pretorijanski gardisti sa zadatkom da brane krađu glasova i održe režim koji je pao, a čak ni tada niko nije bio ubijen.\nS druge strane, javna povika da je ukidanje Trampovog naloga na Tviteru cenzura najvećih razmera, suština je nerazumevanja slobode govora i važnosti javne reči. Jer, neodmerene, glupe, ružne, vulgarne, gramatički i pravopisno netačne, ali i opasne reči u više od pedeset hiljada tvitova, dovele su i držale ovog čoveka na vlasti svih ovih godina i zaokrenule planetarnu politiku u jedan veoma opasan pravac.\nOne su mu, na kraju, simbolično i došle glave i to, cinično, u trenutku kada je njihova ogromna monetarna vrednost počela da pada. Trampovom ispraćaju iz javnosti prethodile su mučne nedelje poniženja, u kojima nije priznavao realnost, rezultate izbora i činjenicu da je postao ono čega se najviše bojao - gubitnik na svim frontovima, ismejani starac sa perikom, razmazane šminke, otromboljenog tela, u crnom kaputu do zemlje o koji se sapliće, dok se klati u ritmu gej himne “Village People”, a da nije ni svestan konteksta pesme na koju groteskno pokušava da igra, niti slike koju šalje u svet.\nOnaj Tramp posle Trampa biće mnogo opasniji, sposobniji i pogubniji po svet...\nAmerika je, pod ovim čovekom, postala predmet podsmeha i prezira, tragična, tužna zemlja u kojoj umire stotine hiljada ljudi od virusa protiv kojeg čak i mi nekako uspevamo da se borimo. Sam događaj napada na Kapitol hil, organizovan i inspirisan od strane najvažnijih Trampovih pristalica, kao i njega samog, došao je kao peti čin te tragedije: kostimirani ekstremni desničari, sa sumanutim insignijama, obeležjima bele supremacije, majicama u slavu Aušvica, porukama mržnje, rasizma i antisemitizma, delovali bi kao kadrovi prostačkih komedija tipa “Mamurluk u Vegasu” da nije na kraju bilo mrtvih.\nRazbacani papiri, pokradena pošta i pupitri za govornike, bleja po kancelarijama, selfiji i razmazani izmet u hodniku Senata, nisu ništa strašno, ali krv koja je pala, životi koji su nestali, zlokoban su simbol onoga što tek može da se dogodi. Tramp tu više nije važan, on je iskorišten i odbačen, skončaće javni život u svom luksuznom staračkom domu na Floridi u kom će gnjaviti goste sumanutim pričama o tome kako je nekada bio moćan.\nIskoristili su ga oni koji su preko njega, a sve znajući kakav je nedorasli klovn bio u pitanju, gurali svoje političke i finansijske projekte, napunili sudove ludacima koji ograničavaju prave, a ne tviter slobode, zakuvali društvo do ključanja rasnim sukobima, nasiljem vlasti i policije, otimanjem dece migrantima, deportacijama, a na svemu zaradili mnogo - i politički i monetarno, evo, na primer, prvi taj Tviter.\nI sada su ga odbacili, kao kuče iz kola na auto-putu, ostavili da juri za točkovima i da na njih laje, da nesrećan skonča pregažen, dok vozači okreću glavu od mrcine na putu. Nije mi ga žao, naravno. Žao mi je sveta, jer dobro znam da sledeći Tramp neće biti takva bedna karikatura, koju je, na kraju, bilo lako pobediti.\nOnaj Tramp posle Trampa biće mnogo opasniji, sposobniji i pogubniji po svet: imaće izgled i ponašanje vaspitanog, normalnog čoveka, a moć, ideje i podršku miliona razočaranih i/ili bogatih finansijera. Sledeći Tramp biće zlo koje je mnogo teže pobediti, ovo je bila samo predgrupa, samo nastup amatera za jednokratnu upotrebu, za zagrevanje publike za pravi spektakl glavne zvezde koja, za koju godinu, nažalost, sigurno dolazi.


Završna faza radova Naučno tehnološkog parka. Bulevar Nikola Tesla dobija još dva kružna toka\nPočetak/Društvo/Završna faza radova Naučno tehnološkog parka. Bulevar Nikola Tesla dobija još dva kružna toka\nVioleta Milićević 11. januara 2020.\nZavršetak radova na izgradnji Naučno tehnološkog parka očekuje se krajem marta i tada će Niš dobiti najavljivani objekat veličine 14.000 kvadrata. Iz grada očekuju da će on dati mnogo novih preduzeća koji će se baviti naprednim tehnologijama i da će naš grad ponovo postati grad elektronike i konkurent mnogim evropskim i svetskim gradovima kakav je bio ranije.\n„Radovi na izgradnji Naučno tehnološkog parka su u završnoj fazi. Završetak svih radova očekuje se do kraja marta, a nakon toga sledi useljenje prvih stanara. Projekat vredan, zajedno sa laboratorijskom lamelom Elektronskog fakulteta 1,8 milijardi dinara“, rekao je pomoćnik gradonačelnika Niša Miloš Milošević.\nI izgradnja atmosferskog kolektora predstavlja deo projekta izgradnje Naučno tehnološkog parka, odnosno potrebna infrastruktura. S obzirom na vremenske uslove jako je teško odrediti kada će sam Bulevar Nikola Tesla biti vraćen u prvobitno stanje, ali će desna traka biti puštena za saobraćaj ovog vikenda, najavio je Milošević.\n„Potrebno je sačekati da se čitav materijal koji je ugrađen u Bulevar slegne da ne bi došli u naknadni problem nakon asfaltiranja Bulevara. Nadali smo se da odrđenim betoniranjem to možemo da postignemo, međutim vremenski uslovi to nisu dozvolili. Kolovoz je tamponiran šljunkom i drobljenim kamenom i biće pušten u saobraćaj, a sa poboljšanjem vremenskih uslova saobraćajnica će biti vraćena u prethodno stanje“, kazao je Milošević.\nMilošević kaže da će na toj lokaciji biti izgrađena i dva kružna toka, jedan na raskrsnici kod Naučno tehnološkog parka, a drugi će biti kod jagodin male i mosta na Nišavi. Ti radovi će krenuti na proleće i njima će biti kompletno završena rekonstrukcija Bulevara Nikole Tesle.\nBulevar Nikola Tesla kružni tok Miloš Milošević Naučno tehološki park Radovi saobraćajnica\nPočelo asfaltiranje u stambenom naselju izmedju Studeničke i Gornjomatejevačke ulice (VIDEO)\nJKP „Parking servis“: Otklanjanje kvarova na javom osvetljenju i ostali radovi\n11. januara 2020. u 21:41\nUmesto kod crkve Sv Luke da razmisljaju o kruznom toku jer ima 4 izlaza i jako dugp se ceka semafor oni razmisljaju o raskrsnici koja ima jedva 3 izlaza na velikom bulevaru. Jes da ne volim Baneta Bananu ali za ovog je genije sto se uredjenja grada tice.


29-12-2019 13:57 Srbija Politika\nBanjaluka (Foto: Jutjub)\nPočelo je okupljanje vernika ispred Hrama Hrista Spasitelja u Banjaluci, u znak podrške pravoslavnom narodu u Crnoj Gori. Paljenjem sveća daju podršku pravoslavcima u toj zemlji čiji su protesti obiležili ovu sedmicu u regionu.\nOvo okupljanje u Banjaluci organizovalo je Udruženje građana “Petrićevac”, koji deli stav da je ovaj zakon protiv Srpske pravoslavne crkve, ali i da su prebijanja građana i sveštenstva na ulicama gradova u Crnoj Gori dodatno pogoršala situaciju.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić, sinoć je prisustvovao molebanu i protestnoj šetnji u Herceg Novom. Gradonačelnik Herceg Novog Stevan Katić okupljenima je poručio da ovaj grad i Novljani nikada neće prihvatiti sporni zakon, dok je Ćurić istakao da narod neće prodati veru za večeru i dati imovinu Srpske pravoslavne crkve.\nUz Banjaluku i Trebinje sličan skup održava i u Palama. NJega su, sa istim ciljem, organizovali samoinicijativno vernici uz blagoslov sveštenstva paljanske parohije.


MVP: Erdogan 28. avgusta dolazi u Crnu Goru – Portal Luca\nMVP: Erdogan 28. avgusta dolazi u Crnu Goru\nPredsjednik Turske Redžep Tajip Erdogan boraviće u prvoj zvaničnoj posjeti Crnoj Gori 28. avgusta, saopšteno je iz Ministarstva vanjskih poslova.\nŠef crnogorske diplomatije Đorđe Radulović danas je imao bilateralni susret sa ministrom vanjskih poslova Turske Mevlutom Čavušogluom, kojem je prenio izraze saučešća povodom poplava i požara koji su zadesili Tursku.\n“Šefovi diplomatija su istakli zadovoljstvo kontinuitetom političkog dijaloga na visokom i radnom nivou, što je potvrđeno tokom posjete Radulovića Antaliji i učešća na SEECP sastanku i Antalijskom forumu”, navodi se u saopštenju.\nKako su istakli iz MVP-a, tokom razgovora posebno je ukazano na istorijski značaj predstojeće posjete turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana Crnoj Gori 28. avgusta, kao i važnost planirane posjete predsjednika turskog parlamenta.\n“Ministri su razgovarali o daljem unaprjeđenju odnosa u oblasti ekonomije i privlačenja investicija, kao i o aktuelnim globalnim pitanjima, sa fokusom na situaciju u Avganistanu. Potvrđujući odlične odnose između dvije države, ministar Čavušoglu je iskazao spremnost da posjeti Crnu Goru u narednom periodu”, dodaje se u saopštenju.\nMinistri su razgovarali o daljem unaprjeđenju odnosa u oblasti ekonomije i privlačenja investicija, kao i o aktuelnim globalnim pitanjima, sa fokusom na situaciju u Avganistanu.\nPotvrđujući odlične odnose između dvije države, ministar Čavušoglu je iskazao spremnost da posjeti Crnu Goru u narednom periodu.\nNa marginama skupa, Radulović je, u odvojenim susretima razgovarao i sa predsjednikom Vlade i šefom diplomatije Hrvatske Andrejem Plenkovićem i Gordanom Grlićem Radmanom, sekretarkom za energetiku SAD Dženifer Grenholm, ministrom za spoljnu trgovinu i ekonomsku promociju Francuske Frankom Risterom, kao i ministrom spoljne trgovine i razvojne saradnje Nizozemske Tomom De Bruijnom, na kom je posebna zahvalnost Crnoj Gori izražena zbog odluke Vlade da na primorju ugosti djecu iz poplavljenih područja Nizozemske.\nNa sastancima je apostrofiran značaj intenziviranja bilateralne saradnje, kao i jačanja ekonomskih veza, pri čemu je potvrđeno snažno savezništvo u okviru Alijanse i iskazana podrška evropskoj perspektivi Crne Gore.\nNa sastanku Radulovića i predsjednika Evropskog savjeta Šarla Mišela podcrtana je važnost evropske budućnosti Crne Gore i politike proširenja na region Zapadnog Balkana.\n“Crna Gora razumije i cijeni napore Kijeva u pravcu uspostavljanja Krimske platforme, koja je usmjerena na pronalazak trajnog diplomatskog rješenja ovog pitanja”, izjavio je Radulović na Samitu.\nSamitu, koji je organizovan povodom uspostavljanja Krimske platforme, prisustvovali su predsjednik Evropskog savjeta Šarl Mišel, generalna sekretarka Savjeta Evrope Marija Pejčinović Burić, predsjednici, premijeri i ministri iz 33 države, kao i predstavnici EU i NATO – ukupno 46 delegacija.\nTokom izlaganja, kako su naveli, Radulović je naglasio da je diplomatija uvijek najbolji odgovor i da nema alternative diplomatskom rješenju važnih globalnih pitanja, pri čemu je dodao da je današnji susret prilika da se učesnici upoznaju sa ciljevima Krimske platforme.\nNa Samitu u Kijevu je usvojena i Deklaracija, kojom se poziva na zajedničke diplomatske napore u pravcu poštovanja teritorijalnog integriteta Ukrajine u okviru međunarodno priznatih granica.\n“Radulović je kazao da Crna Gora i Ukrajina, osim što njeguju tradicionalno prijateljstvo i bliske bilateralne veze, blisko sarađuju u oblasti turizma i privrede. Na kraju izlaganja, ministar je čestitao predstojeći Dan nezavisnosti Ukrajine, 24. avgusta, uputivši želje za dalji prosperitet ukrajinskog naroda”, zaključuje se u saopštenju.\nSvijetprije 4 minuta


Vazura potvrdio - odlazaka više nema, šta je sa pojačanjima? - Sportske.net\n"Crno-beli" i dalje rade na dovođenju novih igrača.\nStojke o velikoj grešci protiv Malatije, raduju ga produžeci Moldea!Partizan se žalio na suspenziju, stigao odgovor iz Niona!Dileme nema, napadač Partizana uskoro u Vojvodini!Partizan jača svoj koeficijent, ljut na medije!Fudbaleri Partizana svi u glas: "Muški i zasluženo!"\nPartizan je uspešno preskočio još jednu evropsku prerpeku u vidu Malatije.\n"Crno-bele" čekaju i okršaji sa Moldeom u plejofu Lige Evrope, a generalni direktor kluba iz Humske Miloš Vazura najavio je mogućnost da još neki fudbaler pojača beogradski tim do kraja prelaznog roka.\n"Naravno da su moguća, pregovaramo sa nekim igračima. Moramo, nesumnjivo, brzo da reagujemo. Što se tiče odlazaka, neće da ih bude, dok traje Evropa, verovatno ni posle", kazao je Vazura u izjavi za Žurnal.\nNa pitanje da li se nešto čini tim povodom, generalni direktor Partizana je odgovorio potvrdno.\n"Radimo na tome, pregovaramo, pokušaćemo da pronađemo način da što pre stigne pojačanje", ostao je zagonetan Miloš Vazura, ne želeći da otkrije da li se radi o organizatoru igre.


Brisel poziva na dijalog u Crnoj Gori\nEvropska komisija (EK) pozvala je sve partije u Crnoj Gori da aktulenu krizu rešavaju dijalogom u parlamentu, bez posredovanja Evropske unije (EU), što je zahtev dela crnogorske opozicije.\n"Politički dijalog i diskusije treba da se održe u parlamentu", kazala je današnjim Vijestima portparolka Evropske komisije Maja Kocijančić i ocenila da "rešenje političke krize mora doći iz Crne Gore".\nPosredovanje EU u rešavanju političke krize tražio je deo opozcije, Građanski pokret URA, Demos Miodraga Lekića i demokrate, koji su pozvali sve političke subjekte u zemlji na dijalog oko uslova za organizovanje "prvih fer i slobodnih izbora" i formiranje vlade narodnog jedinstva koja bi organizovala te izbore.\nCrnogorski premijer Milo Đukanović saopštio je da je vlast spremna da raspiše izbore nakon dobijanja pozivnice u NATO, koja se očekuje početkom decembra , dok je njegova DPS u parlamentu pozvala na dijalog o unapređenju izbornog zakondavstva.\nTakva reakcija policije je izazvala osudu javnosti, a DF je za subotu najavio novi protest u Podgorici koji je vlast najavila da će odobriti iako vlada smatra da oni izazivaju izvesnu "nestabilnost" u zemlji.


Prevod sa bugarskog na srpski jezik: sa ili bez overe kod sudskog tumača\nPrevod sa bugarskog na srpski jezik: sa ili bez overe sudskog tumača\nPrevod sa bugarskog na srpski jezik predstavlja jednu od usluga koju prevodilačka agencija BGprevodi uspešno isporučuje svojim klijentim.\nPored usluge prevodioca za bugarski jezik, tu je usluga overe sudskog tumača koja se zasniva na poslovnim i ličnim dokumenata.\nSa bugarskog na srpski jezik prevodimo i softvere, projektnu i tendersku dokumentaciju kao i sva dokumenta koja se predaju nadležnim službama u različitim situacijama (izdavanje radne dozvole, uverenja..).\nSudski tumač za bugarski jezik, odnosno usluga overe sudskog tumača za bugarski jezik od posebne važnosti je za pojedince ili kompanije koje imaju potrebu za prevodilačkim uslugama je da se sam proces prevođenja dokumenata i dokumentacije razlikuje u odnosu na prevođenje ostalih sadržaja, jer je potrebno da sam prevod prati zakonska regulativa, overom kod sudskog tumača.\nJoš jedna ključna aktivnost pre samog procesa prevođenja dokumentacije sa bugarskog na srpski (koja zahteva overu kod sudskog tumača) je i to da se klijent najpre treba raspitati u nadležnom sudu da li je i za dokument za koji mu je potreban prevod sa bugarskog na srpski jezik neophodno da se izvrši overa haškim Apostille pečatom ili ne.\nPrevodi dokumenata sa bugarskog na srpski jezikk\nOsnovni razlog zbog čega su BGprevodi ispred svih kada je u pitanju kvalitet prevoda dokumenata sa bugarskog na srpski jezik jeste to što se u našem timu nalaze i prevodioci i sudski tumači.\nKako bi kvalitet prevoda ispunio očekivanja, od ključne važnosti je da se prilikom dostave dokumenata na prevod u potpunosti ispoštuju zakonom propisane procedure, te da se dostavi i originalan dokument na uvid. Razlog ovakve procedure je taj da sudski tumač mora originalni dokument da uporedi sa prevodom kako bi se utvrdilo da li među njima postoji bilo kakva razlika koja bi uticala na kvalitet prevoda.\nNakon što se sudski tumač za bugarski uveri da su originalni dokument i prevod identični, on stavlja svoj pečat na prevod, čime se potvrđuje vernost prevoda originalu. Nakon overe, prevedeni dokument se može koristiti u praksi kao i svaki drugi pravno važeći dokument.\nOsim navedenih, sa bugarskog na srpski jezik se prevode i overavaju kod sudskog tumača, između ostalog i:\nKada su u pitanju prevodi sa bugarskog na srpski jezik kod fizičkih lica, onda su to najčešće sledeći tipovi dokumenata:\nŽelite da saznate koliko bi koštao vaš prevod sa bugarskog na srpski jezik?\nInteresuje vas prevod sa srpskog na bugarski jezik? Kliknite OVDE za više detalja.


Povećan broj ujeda zmija u leskovačkom kraju\nIzvor: JužneVesti.com, 13.Jun.2019, 14:32\nBolnici u Leskovcu u poslednjih nedelju dana javilo se 6 osoba zbog ujeda zmija, a u 3 slučaja ujedi su bili od otrovnica. U Bolnici kažu da je u ovom periodu broj ujeda zmija i inače u porastu, ali da seruma ima dovoljno u svim ambulantama.\nNa Infektivnom odeljenju leskovačke Bolnice trenutno se nalazi samo jedan pacijent, kaže direktor Nebojša Dimitrijević, dok su ostali pušteni na kućno lečenje.\nApelujem na sve građane da se, ukoliko ih ujede zmija, što pre jave lekaru. Seruma ima dovoljno u Bolnici, ali i u svim seoskim ambulantama. Ovo je inače period povećanog broja ujeda i mi smo, kao i svake godine, spremni. Svi pacijenti koji su primljeni u prethodnom periodu su dobro, čak i...\nMondo: Zmije otrovnice napadaju po Leskovcu\nB92: Najezda zmija na jugu Srbije, troje u bolnici zbog ujeda otrovnica VIDEO/FOTO\nRTS: Tri osobe u leskovačkoj bolnici zbog ujeda zmije\nRadio Televizija Vojvodine: U Leskovcu sve više ujeda zmija, ima i otrovnica


Ko i zašto izlazi na ulice u Srbiji? | Tacno.net\nAutor 👤Nevena Bogdanović 30.11.2021. u 10:24\nBiH izabrana za članicu Komiteta za svjetsko naslijeđe UNESCO-a\nKnjiga o Radovanu Karadžiću predstavljena u Beogradu\nSaša Jelisavac: Orlovi nad Kosovom\nUhićen bivši Bandićev šef Gradskih groblja\nProtesti u Loznici protiv rudnika Rio Tinto\nU Loznici, na zapadu Srbije, više stotina građana protestovalo je 29. novembra protiv plana da se u okolini tog grada izgradi rudnik litijuma u vlasništvu kompanije Rio Tinto. Lokalno stanovništvo okupljeno u udruženja građana, ekološke organizacije, deo stručne javnosti i veliki broj opozicionih stranaka smatraju da bi rudnik mogao da ima negativne posledice po životnu sredinu – ne samo u lozničkom kraju već i šire.\nProtest je organizovan ispred gradske skupštine u Loznici, a zahtev je bio da se iz prostornog plana grada, kojim se definišu budući projekti, izbace planove o izgradnji rudnika u dolini reke Jadar.\nPeticiju da se izmeni lokalni prostorni plan potpisalo je više od 5.000 meštana, od ukupno 80 hiljada stanovnika tog grada. Ipak, sednica gradske skupštine, zakazana za 29. novembar, u međuvremenu je otkazana.\nProtest ispred institucija u Loznici organizovalo je lokalno ekološko udruženje građana “Ne damo Jadar” koje se protivi izgradnji rudnika litijuma. Udruženje je registrovano u selu Gornje Nedeljice, jednom od mesta gde Rio Tinto planira rudnik.\nLokalne ekološke inicijative koje su protiv rudnika broje više desetina hiljada pratilaca na društvenim mrežama, a pobuna je krenula zbog bojazni da bi planirani rudnik Rio Tinta mogao da zagadi okolinu –zemljište i rečni sliv.\nIz Rio Tinta tvrdnje o zagađenju odbacuju i obećavaju poštovanje najviših ekoloških standarda za projekat “Jadar” – kako se naziva projekat eksploatacije litijuma iz minerala jadarit u Srbiji, koji je dobio ime po reci u čijoj je dolini pronađen.\nTa kompanija je u saopštenju iz septembra poručila da ima razumevanja za zabrinutost koju građani Srbije iskazuju u pogledu zaštite životne sredine i pozvala ih da se informišu o projektu Jadar. Ističe se i da je “projekat Jadar razvojna šansa Srbije i prilika da Srbija bude predvodnik zelene tranzicije u Evropi”.\nPodzemni rudnik još nije dobio dozvolu za gradnju jer se čeka procena uticaja na životnu sredinu, a predstavnici vlasti su obećali da će lokalno stanovništvo na referendumu odlučiti da li želi rudnik ili ne.\nA prema izmenama zakona o referendumu koje su stupile na snagu, ukinut je cenzus od 50 odsto – što znači da više nije bitno koliko će upisanih birača izaći na referendum da bi on bio uspešan.\nNa informaciju da je predsednik Srbije stavio potpis na zakon o referendumu, u Loznici se na protestu čulo negodovanje demonstranata, kao i zahtev da ne potpiše izmene drugog zakona – zakona o eksproprijaciji.\nIzmene tog zakona omogućuju da država po hitnom postupku, sa skraćenim rokovima, oduzme imovinu u privatnom vlasništvu i za to isplati naknadu vlasniku – ukoliko je oduzimanje imovine potrebno zbog projekata od javnog interesa.\nNa protestu se čulo da izmene zakona idu u korist Rio Tintu kako bi mogao da dođe do preostalih parcela za rudnik koje nije otkupio od meštana, ali je vlast ranije u više navrata takve navode negirala. Premijerka Srbije je izjavila da kompanija Rio Tinto već ima u vlasništvu sve neophodne parcele i da ni za jednu nije potrebna eksproprijacija.\nU Šapcu incidenti na blokadi puteva\nSlike incidenata tokom vikenda stigle su iz Šapca, grada na zapadu države.\nŠabac se u subotu, 27. novembra pridružio gradovima Srbije u kojima su bile organizovane blokade puteva u znak protesta zbog zakona o eksproprijaciji i referendumu.\nNa blokade puteva u Srbiji pozvalo je više udruženja okupljenih u Savez ekoloških organizacija Srbije. Na protest je pozvao i neformalni pokret “Ekološki ustanak” kojeg predvodi aktivista Aleksandar Jovanović Ćuta, nevladina inicijativa “Kreni-promeni” koja je organizovala onlajn peticiju protiv rudnika Rio Tinto i “Skupština slobodne Srbije” koja okuplja kritičare vlasti.\nPored građana, na blokadi su bili i predstavnici opozicione inicijative Ne davimo Beograd i partije Zajedno za Srbiju koju predvodi bivši gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović. Ove dve političke organizacije su najavile zajednički izlazak na izbore u aprilu 2022.\nDruštvenim mrežama su se proširili snimci incidenata u Šapcu. Demonstranti navode da su snimili bager kako se kreće ka masi i pokušava da rastera okupljene, kao i da se na drugom od snimaka vidi grupa maskiranih ljudi koji su palicama i čekićima udarali demonstrante.\nOpozicioni političar Nebojša Zelenović je izjavio da se policija povukla pred napadačima, kao i da je “stigla komanda da se narod u Šapcu pregazi bagerom”. Na protestu koji je dan kasnije održan u Beogradu, kao reakcija na incidente u Šapcu, Zelenović je upitao ko je izdao naređenje “da se povuče policija i da se napadne goloruki narod”.\nSa tog protesta 28. novembra je zatraženo da se puste na slobodu svi privedeni demonstranti tokom blokada puteva u Srbiji, kao i da policija uhapsi napadače na demonstrante u Šapcu.\nPolicija je u toku 29. novembra pustila na slobodu dvoje uhapšenih demonstranata; jednog iz Šapca i jednog iz Lazarevca kod Beograda.\nNebojša Zelenović je izjavio da su napadači na demonstrante u Šapcu bili pristalice Srpske napredne stranke.\nU odgovoru na to, premijerka Srbije Ana Brnabić je 29. novembra odgovorila da ne zna ko je bio vozač bagera, kao i da ne zna ko su ostali koji su letvama i čekićima pošli na demonstrante. Rekla je i da bagerista nije krenuo kroz gomilu i da se kretao polako da nekoga ne bi povredio.\nGovoreći o incidentima u Šapcu, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je rekao da je tamo pretučen bagerista “koji nije prekršio nijedan zakon i koji se kretao veoma sporo i ne ugrožavajući nikoga”.\nVlast je optužila opoziciju da su na mostu u Šapcu blokirali aktiviste Srpske napredne stranke, koji su tog dana pošli u Beograd na miting povodom rođendana te partije.\nDemonstranti u Beogradu – od blokade preko šetnje\nBlokadi puteva, u organizaciji ekoloških i nevladinih udruženja, u subotu su se pridružile i lokalne grupe građana – u Požegi, Valjevu, Novom Sadu, Zrenjaninu, kao i opozicione političke partije i sa levog i sa desnog političkog spektra.\nU Beogradu su jake policijske snage postavile kordone na više glavnih saobraćajnica u Beogradu – na prilazima mostu Gazela i autoputu, sa pokušajem da onemoguće više hiljada građana da blokiraju saobraćajnice.\nDetalj sa blokade autoputa kod Beograda (27. novembar 2021)\nTokom blokade autoputa u Beogradu, demonstranti su snimili jednog policajca kako baca preko ograde devojku koja je učestvovala u blokadi. Isti policajac je snimljen i kako gura jednog učesnika blokade.\nNevladin Beogradski centar za ljudska prava uputio je Ministarstvu unutrašnjih poslova i Zaštitniku građana inicijativu za preispitivanje odgovornosti ovog policijskog službenika. MUP se do sada nije oglašavao ovim povodom.\nU pisanoj izjavi ministra policije Aleksandra Vulina od 28. novembra navodi se da je na nekoliko mesta napadnuta policija, te da se zakon kršio “svakog sekunda”.\nOn je takođe poručio i da je Srbija demokratska zemlјa u kojoj svako ima pravo da izrazi svoj protest, ali da je sprečavanje drugih građana da se slobodno kreću, kako je naveo, pokušaj izazivanja sukoba i nereda.\nPrethodno tokom sedmice, u danima kada su poslanici Skupštine Srbije zasedali o izmenama zakona o referendumu i eksproprijaciji, ekološki aktivisti, opozicija i građani su više puta protestovali ispred zgrade parlamenta.\nNakon subotnje blokade saobraćajnica, najavljena je još jedna za naredni vikend, 4. decembra.\n‘Eko-straža’ protiv zagađenja vazduha\nU međuvremenu, u nedelju 28. novembra održan je protest koji je okupio ekološke aktiviste i građane u centru Beograda, a na kojem je od vlasti zatraženo da reši problem zagađenja vazduha. Organizovala ga je neformalna grupa građana “Eko straža”, koja je događaj najavila na svojoj Fejsbuk stranici.\nBeograd i drugi gradovi Srbije svrstani su proteklih godina među najzagađenije na svetu, prema aplikaciji za merenje kvaliteta vazduha AirVisual. Ta aplikacija prati podatke na međunarodnom nivou.\nPrekomerno zagađenje vazduha beležile su i merne stanice državne Agencije za zaštitu životne sredine u Srbiji.\n“Eko straža” na Fejsbuku ima više od 70 hiljada pratilaca, a u Beogradu su od početka 2021. godine organizovali tri protesta protiv zagađenja vazduha.\nNa protestima je bilo više hiljada ljudi.\nProtestima “Eko straže”, navode organizatori, pridružile su se i pojedine neformalne grupe građana iz više beogradskih naselja i drugih gradova u Srbiji.\nZaštitnik građana utvrdio je u februaru 2021. nepravilnosti u radu Ministarstva zaštite životne sredine kada je reč o nadzoru i merama protiv odgovornih za kvalitet vazduha u Srbiji.\nMinistarstvo je devet meseci kasnije najavilo da će od 1. novembra početi koordinisan nadzor inspekcija zbog zagađenja vazduha u Beogradu, kako bi se uverili da firme i ustanove na teritoriji Beograda preduzimaju sve propisane mere da ne dođe do prekoračenja emisija zagađujućih materija u vazduh.\nProtest protiv beogradskog metroa\nEkološki ktivisti, lideri opozicije i grupa građana glavnog grada Srbije okupili su se i u ponedeljak, 22. novembra nedaleko od mesta gde je počela izgradnja metroa u Beogradu.\nRadovi su počeli na Makiškom polju, gde je predviđena početna stanica i depo za metro.\nNa Makiškom polju se nalaze i podzemni bunari iz kojih Beograd dobija pijaću vodu, kao i fabrike za preradu pijaće vode. Organizatori protesta smatraju da bi izgradnjom metroa bilo ugroženo vodoizvorište.\nProtestu na Makišu su, između ostalih, prisustvovali predsednik opozicione Demokratske stranke Zoran Lutovac, lider stranke Zajedno za Srbiju Nebojša Zelenović, kao i aktivista “Ekološkog ustanka” Aleksandar Jovanović Ćuta.\n“Ekološki ustanak naglašava da su svi institucionalni mehanizmi za odbranu Makiša iscrpljeni. Da je vlast odlučna u nameri da zarad milion kvadrata, a na štetu svih nas, ispuni svoj plan i otpočne gradnju na Makiškom polju, i time dovede do potpunog uništenja najvećeg beogradskog vodoizvorišta”, saopštio je taj pokret.\nGradska vlast Beograda, u kojoj većinu ima Srpska napredna stranka, demantovala je takve navode.\nKomentarišući protest, zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić je rekao da se nikada i nigde u svetu nije desilo “da se neko buni jer njegov grad dobija metro”.\n“Mogu da razumem da se ne slažemo politički, da ne delimo istu viziju razvoja grada, razumem i pravo na proteste, ali da ima ljudi koji žele da spreče da se gradi metro zaista ne mogu da razumem”, rekao je Vesić.\nProjektu metroa, na osnovu kojeg su počeli radovi, protivi se i Građevinski fakultet u Beogradu. Ta ustanova je 27. oktobra saopštila da neće učestvovati u daljoj realizaciji i razvoju tog projekta.\nFakultet je ranije predložio da se ažuriraju svi podaci o izgradnji metroa i da se na osnovu njih napravi novi plan i projekat “u koji će biti uključene sve naše relevantne naučne i stručne institucije”. Komisija Skupštine Beograda, nadležna za metro, odbacila je te primedbe odbacila kao “neosnovane”.\nPrema najavama vlasti, prva linija metroa u Beogradu trebalo bi da bude završena do 2028. godine.


Inicijativa se sastoji u izmjeni dvije stavke postojećeg Zakona. Prva se odnosi na vremenski period za koji izabrani dužnosnici i nosioci izvršnih funkcija u organima vlasti imaju pravo primati plaću nakon isteka mandata. Sadašnja odredba je da funkcioneri mogu primati platu 12 mjeseci nakon isteka mandata, a Vlada i Skupština Zeničko-dobojskog kantona predlažu da to bude šest mjeseci. Druga izmjena stavlja funkcionere koji daju ostavku ili budu smijenjeni sa funkcije u poziciju da izgube pravo na primanje plate nakon podnošenja ostavke ili smjene. Ove dvije izmjene ne samo da će ispraviti nerealne i nepravične stavke postojećeg Zakona već će znatno rasteretiti budžete institucija kako na kantonalnom tako i federalnom nivou. Pomenuta inicijativa bit će upućena u daljnju skupštinsku proceduru.\nNa jučerašnjoj sjednici Vlada Zeničko-dobojskog kantona usvojila je set odluka o dodjeli finansijskih sredstava. Iz oblasti privrede, Farmi „AMK“ iz Zenice odobreno je 17.928 KM za subvencioniranje troškova certifikacije energetske efikasnosti za građevinski objekat veličine 896 metara kvadratnih. Usvojen je i zaključak o odobravanju 25.000 KM za nabavku vakcina protiv gripe, Udruženju paraplegičara i oboljelih od dječije paralize Zenica odobreno je 1.000 KM za obilježavanje Međunarodnog dana osoba s invaliditetom. Uz to, potvrđena je i odluka o dodjeli 30.000 KM Hamzi Aliću, istaknutom sportisti kao finansijska podršku u rješavanju njegovog stambenog pitanja. Osim toga, po 500 KM odobreno je Karate klubu „Rei“ za odlazak Ajne Aličković na Svjetsko prvenstvo u Prag i Međureligijskom vijeću Zenica za organizaciju humanitarne utakmice.\nViše iz kategorije: « Upravljanje toplanom u Nemili Zakon o pravu na dom »


Nova Honda CBR1000RR debituje u oktobru - Moto Berza\nMnogo se priča o novoj generaciji Honde CBR1000RR, dok su u poslednje vreme glasine pojačale, pogotovo u WSBK „padoku”, jer se od nove mašine očekuje da bude glavni adut u povratku fabričke ekipe japanskog proizvođača u šampionat.\nU međuvremenu smo videli patentne skice, koje su nagovestile moguće novine novog Fireblade modela, od kojih je svakako najimpresivnija mogućnost da na CBR1000RR vidimo aktivnu aerodinamiku.\nPrema informacijama koje stižu do nas, novi Fireblade će debitobati znatno ranije nego što se to očekivalo i to narednog meseca na salonu motocikala u Tokiju. To znači da bi novi CBR1000RR mogli da vidimo već 23. oktobra.\nPostoje naznake da će nova mašina biti najsnažniji redni četvorocilindarski motocikl na tržištu, što znači da će imati više od 202 KS koliko trenutno isporučuje BMW S1000RR.\nCilj nove Honde CBR1000RR je osvajanje WSBK šampionata, a kako stvari stoje, naredne godine će ga voziti Alvaro Bautista i Takumi Takahaši.\nStoga očekujemo i refinisaniji paket elektronike, naravno, uz poboljšane aerodinamičke karakteristike i novu šasiju.\nBiće interesantno videti kako će Honda pozicionirati ovaj superbajk. Da li će cena biti veća, po ugledu na evropske proizvođače, ili će japanski brend i dalje nudi više različitih paketa? Ukoliko se odluče za drugu opciju, očekjemo cenovno korektnu uličnu verziju, uz „SP” izdanje sa trkačkom homologacijom.\nKako se tržište sportskih motocikala rapidno menja, možda je vreme da se Honda prilagodi novim uslovima.\nDo premijere novog CBR1000RR je ostalo nešto više od mesec dana, pa tako možemo očekivati još informacija u međuvremenu.


ŽELJA ZA POTOMSTVOM JAČA OD PANDEMIJE: Parovima u 2021. odobreno 165 zahteva za vantelesnu oplodnju u RS | Novosti.RS\nFond zdravstvenog osiguranja RS je od početka ove godine odobrio 165 zahteva za vantelesnu oplodnju.\n- Komisija FZO RS za vantelesnu oplodnju, kao i sve ostale komisije i stručne službe Fonda, rade u kontinuitetu i u toku pandemije, tako da su redovno rešavani i zahtevi za vantelesnu oplodnju - kažu u ovoj instituciji.\nCele prošle godine, koja je inače prozvana i godinom korone, odobreno je 615 zahteva parovima, 15 manje nego u 2019.\nSudeći po ovome, svetska pošast ipak nije bila jača od želje parova da se pokušaju ostvariti u ulozi roditelja. Teško jeste, na tom putu prati ih ogromna briga, neizvesnost hoće li sam postupak uspeti, a uz sve moraju se pridržavati i epidemioloških mera, koje se u potpunosti sprovode i u zdravstvenim ustanovama kako bi se predupredila svaka mogućnost zaraze. Teret je još veći na supružnicima koji trebaju posetiti klinike u inostranstvu, zbog ograničenja na graničnim prelazima.\nU Bratuncu svedoče da postupci vantelesne oplodnje nisu obustavljani u pandemiji, izuzev u prvom mahu, ali i da situacija jeste otežana za ove parove.\n- Mi smo mala opština i ovde nemamo mogućnosti, za sve nalaze idemo u Zvornik ili Bijeljinu, čak i u Banjaluku kada su neki nalazi u pitanju. Kada je bilo vanredno stanje nije se moglo ići na vantelesni postupak, ali kasnije čim je klinika počela da radi, kada je prvi talas prošao, žene su počele odlaziti. Ipak, ima ih koje bi htele da idu u inostranstvo, ali nisu u mogućnosti zbog ove situacije - pojašnjava predsednica Udruženja bračnih parova sa problemom steriliteta “Bebac” Mirjana Jovičić.\nU Trebinju su ove godine već rođene četiri bebe začete vantelesnim putem, a prošle godine je bilo 15 novorođenčadi, rekli su nam u Udruženju porodica sa problemom steriliteta "Beba".\n- Trebinjska bolnica nam je dosta olakšala pripremu za sam postupak vantelesne oplodnje, parovi ovde rade sve potrebne nalaze, dok se komplikovanije analize šalju u Univerzitetski klinički centar RS tako da supružnici ne moraju ni zbog toga putovati u Banjaluku. Sve je uvezano da se porodicama skrati vreme i trošak, za sve što mogu doktori sa njima komuniciraju mejlom, viberom, i do deset naveče su dostupni za saradnju. Žene su stvarno zaštićene u ovoj situaciji. Sve pohvale za institucije i te divne ljude koji imaju sluha, naročito kada znamo koliko je opterećen zdravstveni sistem, nikada nisu na drugo mesto stavili porodice koje se leče od steriliteta - priča predsednica udruženja Snežana Misita.\nGodina jeste bila teška, ali Dobojlijama je donela i jednu dobru stvar jer je Grad odlučio da novčano podrži parove koji se leče od steriliteta. U Udruženju porodica sa problemom steriliteta “Novi život” pohvaljuju ovaj potez, podsećajući da je Doboj jedan od retkih gradova koji omogućava ženama starijim od 42 godine da apliciraju za ta sredstva.\n- Naše žene su nažalost ograničene godinama da konkurišu kod Fonda, zato je jako značajno što je grad doneo ovakvu odluku. Većina klinika za vantelesnu oplodnju odredila je da se procedure mogu obavljati do navršenih 50. godina. Ja imam 48 godina i ne odustajem do te starosne granice. Parovi se isprpljuju psihički, fizički i finansijski, ali do kada god imate sredstva i možete da izdržite, to pokušavate jer želja je velika- otvoreno kaže predsednica udruženja Aleksandra Sofrenić.\nParovi mogu da urade vantelesnu oplodnju izvan Republike Srpske onda kada proceduru nije moguće uraditi kod nas, odnosno u ustanovi „Mediko S“ sa kojom FZO ima potpisan ugovor. Na njihov predlog parovi mogu da urade proceduru u inostranstvu, te naknadno Fondu predaju zahtev da im se refundiraju troškovi. U 2019. godini odobreno je 50 takvih refundacija, a lani 29.\nŽene su naravno zabrinute, da li će se i pored sve pažnje negde zaraziti, ali kamen sa srca im je pao nakon nove odluke FZO RS. Fond je u pandemiji doneo odluku da, ukoliko se zbog korone prekine postupak vantelesne oplodnje, žena ima pravo na ponovljeni postupak. Dakle, ženi se u slučaju dobijanja virusa korona, prekinuta procedura ne računa kao obavljeni pokušaj, a kada bude radila ponovo, u novom rešenju će stajati broj procedure koja je bila i pre dobijanja virusa.\n- To je olakšavjuće, jer svi mi mislimo hoćemo li uspeti zatrudneti u ta tri puta koja se finansiraju. Svi možemo podići kredit jednom, dva puta, a najtužnije je za parove da vraćaju rate, kada potomstva nema. Žao mi je što imamo žena koje se ipak nisu uspele ostvariti kao majke, jer prava pre 10, 20 godina nisu bila dobra kao danas. Da smo bar osnovali udruženje ranije, i veći broj žena sigurno bi uspeo - govori Snežana Misita. Podsetila je i da Grad Trebinje isto finansira jedan postupak vantelesne oplodnje, a žene nisu ograničene starosnim godinama, što mnogo znači parovima.\nZa 11 godina postojanja ovog Udruženja rođeno je 146 beba.\n- To su sve bebe rođene posle trnovitog puta - napominje Misita.\nRođeno više od 1.400 beba\nFZO RS u celosti finansira tri postupka vantelesne oplodnje ženama do 40 godina starosti, od 41. do navršene 42. godine Fond finasnira 50 odsto troškova, dok ženama koje su starije od 42 godine, ukoliko rode dete, Fond refundira troškove postupka. Od 2007. godine, od kada Fond finansira vantelesnu oplodnju, rođeno je više od 1.400 beba. Jedna procedura vantelesne oplodnje košta oko 5.500 KM i podrazumeva kompletnu proceduru – dijagnostiku, terapiju i sam postupak.\nFZO RS vantelesna oplodnja pandemija Republika Srpska RS Mirjana Jovičić Aleksandra Sofrenić Snežana Misita


Ne, na svetu nema više „ganc novih automobila” nego ljudi - FakeNews Tragač\nPortal Telegraf reaktuelizovao je staru lažnu vest o milijardama neprodatih automobila koji se lageruju na „svojevrsna groblja – mesta gde će vozila vremenom jednostavno istrunuti”. Kako se navodi, „carstvo neiskorišćenih automobila svakodnevno raste”, a izvor problema je što sve manje ljudi kupuje nova vozila. Međutim, iako dosta proizvođača poseduje skladišne prostore, razlika u broju proizvedenih i prodatih automobila nipošto se ne meri milijardama.\nNasuprot tvrdnjama da sve manje ljudi kupuje nova vozila, podaci Međunarodne organizacije proizvođača automobila (OICA) pokazuju da je proizvodnja, ali i kupovina novih automobila u konstantnom porastu u 21. veku sa izuzetkom 2008. i 2009, u vreme Svetske ekonomske krize.\nPodatak o deset milijardi „ganc novih automobila” kojih ima više nego ljudi na Zemlji deluje potpuno neubedljivo kada se uzme u obzir da je po poslednjim podacima u 2015. bilo sveukupno nešto manje od milijardu i trista hiljada vozila u upotrebi. Dakle, to bi značilo da novih vozila koja su ostavljena da „istrunu” ima 6 ili 7 puta više nego onih koja su u upotrebi.\nTekst se u najvećoj meri zasniva na blog postu izvesnog Vinsenta Luisa iz 2014, koji je ubrzo preneo portal Zerohedge sa ciljem da dokaže kako je svetska recesija još uvek na snazi. Odatle su je preuzeli regionalni i domaći portali koji već pet godina periodično šire istu dezinformaciju. Ubrzo po objavljivanju ove priče, međutim, reagovali su brojni mediji i eksperti i pokušali da dokažu njenu neistinitost, između ostalih Snopes, Huffington Post, Jalopnik i Mirror.\nFotografije na kojima se vest zasnivala zaista su pokazivale hiljade automobila uredno poređanih na različitim lokacijama, ali, kako Snopes navodi, one su uglavnom nastale 2009. u vreme svetske ekonomske krize i ne predstavljaju normalnu pojavu. Neke od njih pokazivale su redovne situacije u kojima hiljade automobila čekaju u blizini neke luke da budu isporučena do distributera ili krajnjih kupaca. Takođe, dovodi se u pitanje i spremnost proizvođača da bez ikakve osnove lageruju automobile za koje nisu sigurni da će biti prodati.\nTelegraf je u svoj tekst uključio nešto novije fotografije i video snimak, ali ova oprema teksta ne prikazuje ono što se tvrdi. Tako je slika koja je potpisana sa „jedno od najvećih grobalja automobila nalazi se u Velikoj Britaniji” zapravo nastala u SAD i na njoj nisu „ganc novi” automobili, kako navodi Telegraf. Internet pretraga ove fotografije ukazuje na automobile nastradale u uraganu Sendi 2012. godine. Video koji prati vest takođe predstavlja svojevrsno „groblje automobila” u Americi, ali ni ovaj put nije reč o novim automobilima, nego o već korišćenim koje je Folksvagen bio primoran da otkupi od svojih kupaca zbog afere oko izduvnih gasova.


Tanjug 28. jula 2021. 09:12\nBEOGRAD – Redovni član Odeljenja jezika i književnosti Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) prof. dr Nada Milošević Đorđević preminula je juče u Beogradu u 87. godini, saopšteno je iz ove institucije.\nMilošević Đorđević rođena je 1934. godine u Beogradu i smatrana je za jednog od najuglednijih savremenih srpskih folklorista u svetu i istaknutim proučavalaocem srpske narodne književnosti, te je njen odlazak veliki gubitak za SANU i sveukupnu srpsku nauku i kulturu.\nBila je član više stručnih udruženja, među kojima se izdvajaju Odeljenje za književnost i jezik Matice srpske, Evropsko društvo kulture (SEC), Društvo za srpski jezik i književnost Srbije, „Folklor Felous“ pri Finskoj akademiji nauka, Međunarodno društvo za proučavanje narodne proze (International Society for Folk Narrative Researć) i Udruženje književnika Srbije.\nPored toga, bila je član uređivačkih odbora za izradu „Srpske enciklopedije“, edicije „Studije o Srbima, „Priloga za književnost, istoriju i folklor“, „Anala Filološkog fakulteta“ i „Oral tradition“, te urednica „Danice“ i Biblioteke Vukov sabor.\nDobitnica je više nagrada, među kojima su Vukova Povelja za istraživanje nacionalne kulture i pedagoške baštine, Povelja počasnog člana Slavističkog društva Srbije, Povelja za životno delo „Mile Nedeljković“, Nagrada „Mladen Leskovac“ Matice srpske, Nagrada „Zlatna srpska književnost“ za izuzetan doprinos izučavanju književne srpske nauke Fonda Aleksandra Arnautovića i druge.


MIGRANTI POKUŠALI BEKSTVO: Vojnik ispalio 3 metka - Naša Borba\nMIGRANTI POKUŠALI BEKSTVO: Vojnik ispalio 3 metka\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin izjavio je da je u centru za migrante Krnjača, u Beogradu, vojnik ispalio tri hica u vazduh kao upozorenje kada je veća grupa migranati pokušala da pobegne, posle čega su se oni povukli.\n„Vojska obezbeđuje centre gde su migranti smešteni, praktično u karantinu, i ne smeju da ih napuštaju. Zna se kada, po zakonu, vojnici upotrebljavaju oružje“, rekao je Vulin, na Televiziji Pink, govoreći o incidentu koji se desio početkom sedmice.\nOn je rekao da je „sve urađeno u skladu sa pravilma službe“ i podsetio da u vanrednom stanju Vojska Srbije obezbeđuje migrantske centre.\n„Migranti ne mogu da izlaze iz centara napolje, to ponekad izaziva kod njih nervozu, ali mi na prvom mestu vodimo računa o građanima Srbije. Nema izlaska, to je naređenje, dok se ne promeni, oni će biti u migranskim kampovima gde imaju sve što im je potrebno“, rekao je Vulin.\nOko 300 ljudi iz Maroka, Šri Lanke, Bangladeša, Pakistana… koji su vraćeni sa hrvatske granice smešteni su u Centar za azil u Krnjača.\nMigranti uživaju dve vrste zaštite\nIzbeglička zaštita se dodeljuje strancu zbog opravdanog STRAHA OD PROGONA zbog svoje rase, pola, jezika, veroispovesti, nacionalne pripadnosti ili pripadnosti nekoj posebnoj društvenoj grupi ili zbog svojih politi?kih uverenja u zemlji porekla (npr. progon politi?kih protivnika, progon verskih neistomišljenika, progon ljudi koje su druge nacionalnosti ili boje kože).\nSubsidijarna zaštita se dodeljuje strancu, koji bi u slučaju povratka u svoju državu (državu porekla) bio IZLOŽEN MUČENJU, NEČOVEČNOM ILI PONIŽAVAJUĆEM POSTUPANJU ili bi njegov ŽIVOT I BEZBEDNOST bili ugroženi NASILJEM OPŠTIH RAZMERA koje je izazvano spoljnom agresijom ili unutrašnjim oružanim sukobima ili masovnim kršenjem ljudskih prava (npr. nasilje izazvano invazijom, građanski ratom i dr). Ovaj oblik zaštite se dodeljuje nakon sprovedenog azilnog postupka!\nPrethodni tekstĐILASOV BIVŠI PARTNER OTKRIVA: Grigorije i Deka Prase spletkare protiv crkve\nSledeći tekstSRBIN INFO UPOZORAVA: “Srpski Bil Gejts zagovara čipovanje“ (1 VIDEO)


Tamara Vujović – Radio Herceg Novi\n27. Februar, 2020 11:19 am\nHomePosts Tagged "Tamara Vujović"\nPrve mimoze već su procvjetale, ranije nego lani, ali će žutog cvijeta biti dovoljno za februarsku manifestaciju. Jedan od malobrojnih...\nEvropska nedjelja mobilnosti obilježena je u Herceg Novom, vožnjom bicikala i rolšua (rolera) sugrađana, omladinaca PVK „Jadran“ i predstavnika lokalne...\nPredstavnici četrdesetak hercegnovskih nevladinih organizacija potpisali su danas ugovore o finansiranju projekata sa Opštinom Herceg Novi. Lokalna uprava je ove...\nSjutra počinje 36. Međunarodni festival „Dani muzike“ a tim povodom priređena je danas u foajeu Dvorane „Park“ konferencija za novinare....\nOBILJEŽENO 40 GODINA EMITOVANJA RADIO PROGRAMA IZ HERCEG NOVOG\nNakon zemljotresa koji je pogodio crnogorsko primorje, 17. aprila 1979. godine u Herceg Novom je počeo da radi Radio Boka,...\nPRESS: HERCEG NOVI PROTEKLOG VIKENDA U ZNAKU DUVAČKIH ORKESTARA\nTokom protekla tri dana Herceg Novi je bio grad duvačkih orkestara – održan je koncert povodom 100 godina Mjesne muzike...\nDa fond stabala mimoze kojih je nekada na području hercegnovske opštine bilo skoro 30 hiljada treba obnoviti saglasni su...\nKOLONIJA SVETI VASILIJE OSTROŠKI – KULTURNI SADRŽAJI I VAN TAKOZVANOG ŠPICA SEZONE\nPremda će likovna kolonija "Sveti Vasilije Ostroški" u Baošićima raditi do 17. septembra sinoć je organizovana prezentacija radova nastalih u ovogodišnja tri saziva. Program je priređen u sali Mjesne zajednice zbog kiše, a uz autore i organizatore kolonije prisustvovali su i konzul Srbije Zoran Dojčinović i predstavnica opštine Herceg Novi dr Tamara Vujović.\nOd 23. do 27. avgusta će u našem gradu biti održan 11. “Operosa Montenegro festival”, čiji je centralni događaj crnogorska premijera opere “Jolanta” Petra Iljiča Čajkovskog. Publika će imati priliku da na istorijskim lokacijama Herceg Novog uživa i u nastupu “Crnogorskih diva”, kao i u završnom gala koncertu, najavljeno je na konferenciji za novinare na kojoj su govorili umjetnički direktor i osnivač festivala Katerina Hataja, savjetnica predsjednika Opštine Tamara Vujović, dirigent Eraldo Salmeiri i reditelj opere "Jolanta" Ešli Din.


Miloje piše istoriju, biće za petama Miljanu Miljaniću i Branku Stankoviću! - Sportske.net\nTrener Crvene zvezde diše za vrat legendama ovog kluba.\nJavio se i Le Talek pred utakmicu sezoneZvezdine navijače čeka iznenađenje na stadionu SalcburgaDnevna štampa u Salcburgu: Duel sa Zvezdom veliki motiv, izostanak bitnih igrača i usijana atmosfera sa hiljadama SrbaJedna dilema, nekoliko opcija - Za koju će se odlučiti Milojević? (21.00)Neviđeno, Zvezda postavila apsolutni rekord u Salcburgu!\nNema sumnje da Crvena zvezda doživljava nešto posebno u poslednje dve godine, a sve to možemo povezati sa dolaskom Vladana Milojevića na mesto trenera ovog kluba.\nUspesi u Evropi nisu slučajni, dokazala je to i ova sezona, kao i šampionska titula, a jedan podatak nas sve oduševljava kada je u pitanju Vladan Milojević.\nNaime, trener Crvene zvezde će u utakmici u Salcburgu na "Red bul" areni sedeti po 24. put u evropskim utakmicama kao strateg kluba iz Ljutice Bogdana, a imajući u vidu da će minimum to činiti još šest puta (odlazak iz Crvene zvezde do kraja decembra je naučna fantastika), dolazimo do brojke od 30 utakmica na klupi našeg aktuelnog šampiona.\nZnate li ko ima više utakmica na klupi Zvezde u Evropi?\nTo su Miljan Miljanić sa 36 utakmica i Branko Stanković sa 34, dve velike legende ovog kluba.\nNaravno, daleko od toga da se mogu porediti periodi i sistemi evropskih takmičenja (ranije nije bilo ovoliko utakmica u kvalifikacijama i grupnih faza), ali je svakako podatak kojim aktuelni trener Crvene zvezde može da se podiči.


Petrol namenio 35% investicionog plana do 2025. za energetsku tranziciju\nDistributer goriva Petrol, sa sedištem u Ljubljani, nastavlja da širi portfelj ka integrisanim uslugama u energetici i proizvodnji struje iz obnovljivih izvora. Više od jedne trećine kapitalne potrošnje predviđene za sledećih pet godina biće usmereno u energetsku tranziciju.\nVlada Slovenije kontroliše manjinski udeo u preduzeću sa sedištem u Ljubljani. Srž njegovog poslovanja je u distribuciji i trgovini naftnim proizvodima, ali uprava je prepoznala potrebu za širenjem ponude integrisanih energetskih usluga na domaćem tržištu i u inostranstvu i navela da je to prilika za ostvarivanje visoke dodate vrednosti.\nPetrol je lansirao petogodišnji investicioni plan vredan 698 miliona evra. Kompanija je saopštila da će bazirati svoj portfelj električne i mobilnosti uopšte na infrastrukturu za punjenje, operativni lizing, elektrifikaciju voznog parka i njegovo upravljanje. Ciljani broj punionica za 2025. postavljen je na 1.575, uz podizanje kapaciteta proizvodnje struje iz obnovljivih izvora za 78 odsto na 160 megavata.\nProjekti energetske obnove doneće godišnju uštedu od 73 gigavat-sata na kraju perioda, u poređenju sa 51 gigavat-satom iz prošle godine, kažu u Petrolu, koji se bavi i snabdevanjem i trgovanjem strujom kao i grejanjem.\nPetrol je posvećen transformaciji u niskougljeničnu kompaniju, partnerstvu sa zaposlenima i cirkularnoj privredi\n„Energetska tranzicija u niskougljenično društvo i razvoj novih tehnologija transformišu ustaljene načine proizvodnje, prodaje i korišćenja energenata. Petrol je posvećen tranziciji ka zelenoj energiji i znatno ulaže u ostvarivanje tog cilja. Uz saradnju u stvaranju prilika za energetsku tranziciju, takođe nastavljamo da održavamo snabdevanje na tržištu ugljovodonika“, stoji u izjavi.\nFirma je saopštila da će unaprediti operativnu efikasnost da bi obezbedila sredstva i dopunila osnovne aktivnosti naporima u oblasti energetske tranzicije. „Petrol grupa prepoznaje važnost održivog razvoja. Tranzicija u niskougljeničnu kompaniju, partnerstvo sa zaposlenima i društvenim okruženjem kao i cirkularna privreda čine poslovnu orijentaciju Petrol grupe u ovom strateškom periodu“, navodi se u dokumentu.\nSlovenačka energetska kompanija se obavezala da smanji emisije i ugljenični otisak tako što će razvijati svoja goriva i sprovoditi održivu politiku. U sektoru energije iz obnovljivih izvora, naglasila je ambicije za Hrvatsku, gde je za početak aprila najavila početak proizvodnje struje u vetroparku Ljubač kod Knina.\nKompanija učestvuje u projektu vetrofarme od 103,2 megavata u Srbiji\nPetrol je vlasnik vetroelektrane Glunča od 20,7 megavata u istoj oblasti, a u projektu Dazlina od 30 megavata nedaleko odatle ima udeo od pedeset procenata. Grupa kontroliše 25 odsto ćerke austrijske kopanije Ivicom Energy u Srbiji, koja planira da na istoku te zemlje sagradi vetropark Krivača snage 103,2 megavata.\nSlovenačka firma je ranije objavila da ima portfelj od 200 megavata sa završenim i projektima vetroelektrana i solarnih parkova u razvoju kao i da ulaže u male hidroelektrane.\nKompanija iz Ljubljane je naglasila da namerava da 2025. ostvari zaradu pre obračuna kamata, poreza, deprecijacije i amortizacije (EBITDA) od 336 miliona evra i projektovala svoj neto profit za tu godinu na 180 miliona evra.\nTagovi: dekarbonizacija, energetska efikasnost, energetska tranzicija, mobilnost, obnovljivi izvori energije, Petrol\nPočetna » Vesti » OIE » Petrol namenio 35% investicionog plana do 2025. za energetsku tranziciju


Stala maloprodaja u SAD\nMaloprodaja je ključni pokretač ekonomskog rasta\nMaloprodaja u Sjedinjenim Državama je prošlog meseca stala, s obzirom da ključni potrošački sektor odražava visoku nezaposlenost i rasprostranjenu zabrinutost za budućnost ekonomije.\nU današnjem izveštaju Sekretarijata za trgovinu, navodi se da su podaci za avgust nepromenjeni, posle povećanja od svega 0,3 odsto u julu. S obzirom da prodaja robe potrošačima čini veliki procenat američke ekonomske aktivnosti, rast u maloprodaji se smatra neophodnim delom rasta ukupne ekonomije.\nEkonomisti i nadležni u velikim lancima prodavnica kažu da loša situacija na tržištu rada i nedostatak potrošačkog poverenja u ekonomiju, navode Amerikance da manje kupuju.\nAmerički predsednik Barak Obama, u međuvremenu je ponovo pozvao Kongres da brzo usvoji zakonski predlog o otvaranju radnih mesta i da se ne igra politike. Obama je, u govoru u Severnoj Karolini ponovio da američki narod ne može da čeka do novembra 2012. i predsedničkih i kongresnih izbora, kao što neki zakonodavci priželjkuju.\nObama je rekao da će zakonski predlog o zapošljavanju u Americi obezbediti finansiranje nastavnika, građevinskih radnika i veterana i pomoći mladim ljudima da rade preko leta. On je rekao i da predlog obuhvata projekte za modernizaciju škola i puteva i poreske olakšice za manje firme.


Kompanije preuzimaju liderstvo u borbi protiv klimatskih promena | Talas.rs\nKlimatske promene i zagađenost planete nikada nisu bile aktuelnije teme nego u godini iza nas. Greta Tunberg, sedamanestogodišnjakinja iz Švedske, pokrenula je veliki broj marševa i protesta širom sveta sa zahtevom da se političari razvijenih zemalja ozbiljno uhvate u koštac sa problemom klimatskih promena. Većina učesnika ovih marševa su mladi, što govori da će ova tema biti od velikog značaja i u budućnosti. Nisu samo mladi ti koji žele da se ozbiljnije pozabavimo klimatskim promenama i različitim vidovima zagađenja – radnici velikih kompanija, poput američkog giganta Amazona, sve češće organizuju proteste i zahtevaju da se njihovi poslodavci posvete rešavanju ovih problema.\nKada govorimo o budućnosti planete, često čujemo da je kapitalizam naizgled nespojiv sa borbom protiv klimatskih promena. Pohlepa i bezobzirnost kompanija je navodno upravo ono što im onemogućava da budu lideri u borbi protiv klimatskih promena, ali brojni primeri pokazuju da je ovo daleko do istine. Bez državnog uplitanja i regulacija, kompanije širom sveta preduzimaju brojne mere u oblasti održivog razvoja i borbe protiv klimatskih promena, a prema svemu sudeći ovo je trend koji će se nastaviti i u budućnosti.\nEkologija i biznis – (ne)običan spoj?\nBorba protiv klimatskih promena i zagađenja planete uključuje najrazličitije metode i sredstva. Ono što je najčešće prvi korak jeste da kompanija analizira emisije gasova sa efektom staklene bašte za koje je odgovorna, sa posebnom pažnjom na ugljen-dioksid. Na taj način kompanije mogu videti koje njihove aktivnosti najviše doprinose zagađenju, nakon čega se planiraju buduće akcije. Smanjenje potrošnje energije, veća energetska efikasnost, korišćenje obnovljivih izvora energije, smanjenje otpada i optimizacija prevoza radnika samo su neke od mera koje kompanije sve više preduzimaju kako bi doprinele rešavanju problema klimatskih promena.\nSve više kompanija otvoreno i transparentno objavljuje svoje emisije ugljen-dioksida i analize energetske efikasnosti. Grupa velikih finansijskih institucija je tokom prošlog Svetskog ekonomskog foruma u Davosu najavila da će smanjiti investicije u projekte koji imaju visoku emisiju ugljen-dioksida, navodi Njujork Tajms. Preko 140 najvećih svetskih kompanija je takođe na forumu u Davosu donelo odluku da će u svom poslovanju pratiti set zajedničkih standarda i smernica gde će veliku ulogu imati klimatska odgovornost i ekološka održivost.\nKompanija BlackRock, najveća svetska korporacija u oblasti investicionog menadžmenta, odlučila je da stavi klimatske promene u centar svoje investicione strategije i da postepeno smanjuje svoje emisije ugljen-dioskida. Lari Fink, izvršni direktor i osnivač ove kompanije, u godišnjem pismu investitorima naveo je da se nalazimo na pragu “fundamentalne promene finansija”, a da rizik klimatskih promena utiče na to da investitori preispituju ključne pretpostavke investiranja. Naftna kompanija Royal Dutch Shell takođe se pod pritiskom investitora i javnosti obavezala da će do 2050. godine smanjiti emisije gasova sa efektom staklene bašte za 50%, a plate direktora u različitim sektorima vezane su za ispunjenje ovog cilja. Poznata švedska kompanija Ikea uložiće preko 200 miliona evra kako bi postala “klimatski pozitivan biznis”, što uključuje veću energetsku efikasnost i ulaganje u pošumljavanje. Još jedna od kompanija koja je najavila ambiciozne planove za smanjenje emisija ugljen-dioksida je i Microsoft, a analize pokazuju da, od 500 najprofitabilnijih svetskih kompanija, oko 23% ima ambiciozne i konkretne planove u oblasti klimatskih promena i smanjenja zagađenja atmosfere. Veliki broj milionera širom sveta takođe samoinicijativno preuzima ulogu u rešavanju problema klimatskih promena – Džef Bezos, osnivač Amazona, nedavno je objavio da će u ove svrhe donirati preko 10 milijardi dolara.\nOrganizacija CDP svake godine rangira kompanije prema njihovoj posvećenosti klimatskim promenama. Neke od kompanija koje su nedavno dobile najvišu ocenu A su H&M, Sainsbury’s i Lego. Modna kompanija H&M je najavila da radi na tome da do 2030. godine koristi isključivo reciklirane i održive materijale, a ova kompanija je takođe u nekoliko zemalja počela da nudi usluge iznajmljivanja odeće umesto kupovanja novih odevnih komada. Lego, kompanija poznata po igračkama za decu, počela je da proizvodi čuvene Lego kockice od održivih i recikliranih materijala, dok je britanski lanac prodavnica Sainsbury’s najavio da će prepoloviti upotrebu plastike u svojim radnjama.\nPored tradicionalnih kompanija koje pokušavaju da modernizuju svoj način poslovanja kako bi bio kompatibilan sa problemom klimatskih promena, sve je više kompanija koje kao deo svog brenda u prvi plan stavljaju odgovornost za zaštitu životne sredine. Patagonia, američka kompanija koja dizajnira sportsku odeću i obuću, već 40 godina poznata je po aktivizmu u oblasti očuvanja životne sredine – 1% godišnjeg profita ove kompanije izdvaja se direktno za različite ekološke ciljeve, a Patagonia takođe aktivno povezuje i organizuje aktivističke grupe. Kada je predsednik Tramp pre nekoliko godina smanjio porez na dobit, Patagonia je najavila da će sva sredstva koja su na ovaj način ušteđena donirati nevladinim organizacijama koje se bore protiv klimatskih promena.\nZašto kompanije sve više brinu o klimatskim promenama?\nUprkos žalopojkama da je u prirodi kapitalizma da doprinosi konzumerizmu i zagađenju planete, svedoci smo toga da sve veći broj kompanija odlučuje da u svoje principe poslovanja uvrsti brigu o životnoj sredini. Iako je ovo na prvi pogled iznenađujuće, postoje očigledni razlozi za promenu.\nPrvenstveno, klimatske promene prete da ugroze profite i ustaljeni način poslovanja velikog broja kompanija. Sve češći požari, podizanje nivoa mora u raznim delovima sveta i drastične promene u temperaturi motivišu kompanije da traže rešenje u održivim izvorima energije i smanjenju emisije ugljen-dioksida. Takođe, usled razvoja tehnologije, inovacije poput solarnih panela postale su jeftinije i pristupačnije velikom broju kompanija.\nPored finansijskog podsticaja, velike kompanije suočavaju se i sa sve većim pritiskom od strane potrošača. Mlađe generacije sve više brinu o klimatskim promenama i budućnosti planete, a ukoliko žele da privuku mlađe kupce i korisnike, kompanije moraju da pokažu da kupovinom njihovog proizvoda ili usluge pomažu ili makar aktivno ne štete životnoj sredini. Prema istraživanju iz 2017. godine, 63% ispitanika u SAD bi želelo da kompanije utiču na promene u društvu i životnoj okolini, a 87% ispitanika bi, ukoliko je moguće, kupovalo proizvode samo onih kompanija koje se javno zalažu za rešenje problema do kojih je i njima stalo. Tu je takođe i pritisak od samih zaposlenih, koji sve više vide radno mesto kao deo svog identiteta i usled toga zahtevaju da se menadžment kompanije jasno odredi po pitanju klimatskih promena.\nVreme će pokazati koliko će dobrovoljni napori kompanija uticati na klimatske promene i životnu sredinu, ali za sada možemo jednoglasno odbaciti tezu da će samo uz intervenciju države kompanije odlučiti da se ponašaju odgovorno i uvide značaj borbe protiv globalnih izazova kao što su klimatske promene.\nTALASNA DUŽINA #36 Aleksandar Matanović – Popularnost kriptovaluta u Srbiji\nTAGS: ekologija kapitalizam klimatske promene kompanije zaštita životne sredine


Kineski eksperti zabrinuli SAD: Zahvaljujući ovom oružju nijedna pomorska sila neće se usuditi da izazove Ruse – DnevniZurnal\nby admin 12/05/2021, 18:28 1.5k Views\nAnalitičari objasnili koji su ruski aduti u slučaju sukoba sa američkim grupama nosača aviona\nKineski stručnjaci ukazali su na mogućnost da Rusija asimetričnim napadima neutrališe superiornost američkog nosača aviona.\nUprkos činjenici da ruska mornarica ima samo jednog nosača aviona „Admiral Kuznjecov“, koji je sada na remontu, Rusija ima čime da odgovori na 11 grupa nosača aviona američke mornarice, od kojih je svaka sposobna da uništi čitave flote malih država. O tome su nedavno pisali vojni analitičari kineskog portala Sohu.\n„Ruska flota se ne oslanja na broj nosača aviona, već na druge adute“, komentarisali su kineski analitičari trenutni odnos snaga.\nStrani stručnjaci su istakli da ruske podmornice Projekat 955 Borej, koje odlikuje izuzetno nizak nivo buke i arsenal od 16 balističkih raketa Bulava, sposobnih da pogađaju ciljeve na udaljenosti do 9 hiljada kilometara, predstavljaju veliku opasnost ne samo za nosače američke mornarice, već i za sve ostale američke oružane snage.\nNa osnovu toga, Kinezi su izrazili uverenje da su ruski Boreji sposobni da „samostalno izazovu američke grupe nosača aviona“.\nDrugi „adut u rukavu Rusije“ su njene nove hipersonične rakete Cirkon, koje razvijaju brzinu leta do 9 Maha, zbog čega su sposobne da probiju bilo koji savremeni PVO sistem, a garantuju uništavanje američkog nosača aviona sa deplasmanom većim od 100 hiljada tona.\n„Iako je u ruskoj mornarici ostao samo jedan nosač aviona, prisustvo desetina podmornica i hipersoničnih projektila omogućava ruskoj floti da ostane među vodećim u svetu.\nZahvaljujući ovome, nijedna pomorska sila neće se usuditi da izazove Ruse “, rezimirali su stručnjaci.


Ženska fudbalska reprezentacija Srbije - Blic Sport\nSRBIJA U SRCU I NA OBRAZU "Orlovi" bi nešto mogli da nauče od ovih devojčica!\nNaše mlađe ženske reprezentacije u poslednje vreme prave sve zapaženije rezultate, a najveći uspeh svakako je bio plasman naših kadetkinja na Evropsko prvenstvo minulog leta. U žižu javnosti naše fudbalerke dospele su i nedavno posle više nego ubedljive pobede nad Albankama od čak 9:0 u preliminarnoj rundi kvalifikacija za šampionat Starog kontinenta za igračice do 19 godina.\nU RATNIČKIM BOJAMA Srpske devojčice silovite protiv Izraela\nŽenska fudbalska reprezentacija Srbije u kategoriji do 16 godina pobedila je Izrael sa 4:1 u 1. kolu turnira UEFA u Staroj Pazovi.\nSrpske fudbalerke sa novim selektorom i podmlađenom ekipom savladale Rumuniju\nU prijateljskoj međunarodnoj utakmici ženska fudbalska reprezentacija Srbija savladala je u Staroj Pazovi Rumuniju sa 1:0 golom Mirele Tenkov u 26. minutu.\nFudbalerke Srbije dobile protivnice u kvalifikacijama za Mondijal\nŽenska fudbalska reprezentacija Srbije igraće u trećoj grupi kvalifikacija za prvenstvo sveta 2015. godine sa selekcijama Danske, Islanda, Švajcarske, Izraela i Malte, određeno je žrebom u Nionu.


Saradnja Eurobank i „Fondacija Ana i Vlade Divac“ - Eurobank Srbija\nPosle velikog uspeha i mnogobrojnih nagrada u segmentu podrške društvenoj zajednici u gradovima u kojima Banka posluje, doneta je odluka da se jedan od njenih najuspešnijih i najprofitabilnijih proizvoda – kreditna kartica, upotrebi u humanitarne svrhe. Eurobank i Fondacija „Ana i Vlade Divac“ lansirali su početkom februara 2010. godine humanitarnu MasterCard kreditnu karticu „Veliko srce“, pod pokroviteljstvom Ministarstva prosvete Vlade Republike Srbije. Kroz saradnju sa lokalnom samoupravom, primećeno je da je mnogim igralištima u državnim vrtićima potrebno održavanje ili popravljanje, koje na žalost nije moglo da se sprovede zbog nedostatka sredstava. Lansiranjem humanitarne kartice, želja Banke i Fondacije bila je da popravi stanje u kome se ona nalaze i ponudi deci Srbije bolje i sigurnije mesto za igru. Istraživanje o individualnoj i korporativnoj filantropiji potvrdilo je da je spremnost za podršku kod građana najviše izražena kada su u pitanju potrebe deca kao najosetljivije kategorije, dok je Fondacija Ana i Vlade Divac prepoznata kao jedna od najvećeg poverenja.\nUpotreba jedinstvene MasterCard kreditne kartice pruža priliku klijentima Banke da podrže obnovu dečjih igrališta u državnim obdaništima širom Srbije, bez ikakvih dodatnih troškova. Prilikom svake transakcije karticom „Veliko srce“, Banka izdvaja sredstva od svoje zarade i od troškova za mesečno održavanje računa, i usmerava ih na račun Fondacije za obnovu dečjih igrališta.\nKlijenti koji se odluče za MasterCard kreditnu karticu „Veliko srce“, ne snose nikakve dodatne troškove i mogu da je koriste kao bilo koju standardnu kreditnu karticu – za kupovinu i podizanje gotovine. O uspehu ovog projekta u govore cifre: više od 22.000 korisnika „Velikog srca“ (32% od ukupno izdatih kartica), zahvaljujući kojima je obnovljeno 50 igrališta u dečjim vrtićima, osnovnim školama i zdravstvenim institucijama širom Srbije, u kojima boravi više od 25.000 mališana.


Glavni ured CKFBiH – Stranica 20 – Crveni križ FBiH\nCrveni križ općine Vogošća održao općinsko takmičenje iz pružanja prve pomoći za učenike osnovnih i srednjih škole\nU organizaciji Crvenog križa Općine Vogošća 08.04.2017 godine održano je općinsko takmičenje iz pružanja prve pomoći osnovnih i srednjih škole u Vogošći. Na takmičenju su učešće\nDana 08.04.2017. godine, u osnovnoj školi “Saburina” u Sarajevu, sa početkom u 10 sati održano je XXII općinsko takmičenje učenika osnovnih i srednjih škola iz pružanja\nSvake godine 04. aprila, struktura Crvenog križa Federacije BiH obilježava Međunarodni dan borbe protiv mina. Obzirom na činjenicu da je BiH jedna od minama najzagađenih zemalja\nDonacija Crvenog križa Federacije BiH za poboljšanje ishrane korisnika javne kuhinje Crvenog križa Kantona Sarajevo\nU cilju poboljšanja ishrane za korisnike koji se hrane u javnoj kuhinji Crvenog križa Kantona Sarajevo, Crveni križ Federacije BiH za sve korisnike obezbijedio je 1.415\nRadionica “Otpornost na klimatske promjene u mreži cesta Federacije BiH”\nGeneralni sekretar Crvenog križa Federacije BiH, Namik Hodžić, i koordinator za Službu zaštite i spašavanja, Senadin Kumro, prisustvovali su danas radionici pod nazivom „Otpornost na klimatske\nRegionalna radionica IFRC-a u sklopu odgovora na migracije pod nazivom “Uloga i odgovornost zajednice u migracijama”\nU glavnom uredu IFRC-a za Evropu i Centralnu Aziju, u Budimpešti, u periodu od 09. do 10. marta 2017. godine održana je regionalna radionica u sklopu\nTokom mjeseca februara u strukturi Crvenog križa Federacije BiH organizirano je 9 akcija dobrovoljnog davanja krvi, od čega je jedna akcija bila vanredna. Organizacije Crvenog križa\nMeđunarodni dan civilne zaštite i Dan civilne zaštite Federacije BiH\nU multimedijalnoj sali Općine Novi Grad Sarajevo obilježen je 1. mart, Međunarodni dan civilne zaštite i Dan civilne zaštite Federacije Bosne i Hercegovine. Ovom prilikom organizirana\nGeneralni sekretar sa saradnicima prisustvovao proširenom koordinacijskom sastanku sekretara i predsjednika organizacija Crvenog križa u Zeničko-dobojskom kantonu\nU sjedištu Crvenog križa Zeničko-dobojskog kantona, 23.02.2017. godine, održan je prošireni koordinacijski sastanak sekretara i predsjednika Crvenog križa općina i grada, kao i članova Predsjedništva Crvenog


Pančevo: Rukometaši „Dinama“ dočekuju „Vojvodinu“ -\nPančevo: Rukometaši „Dinama“ dočekuju „Vojvodinu“\n5. maja 2019.0634\nPlej-of Super rukometne lige Srbije je u toku, a utakmica između pančevačkog „Dinama“ i novosadske „Vojvodine“ igraće se u nedelju, 5. maja, od 18 sati u Hali sportova.\nU sezoni u kojoj su rukometaši „Dinama“ u ligaškom delu ostvarili 20 pobeda, uz samo dva poraza, navijači imaju najviša očekivanja.\nAktuelni šampion Srbije, šestostruki uzastopni osvajač Super rukometne lige, učesnik regionalne SEHA lige i lider tabele, novosadska „Vojvodina“ u susretu sa Dinamom publici će pružiti pravu sportsku poslasticu.\n„Vojvodina“ zauzima prvo mesto na tabeli sa 10 bodova, sa šest bodova prate je tri ekipe: „Dinamo“, „Železničar“ i „Metaloplastika“, tako da je trka za šampionsku titulu i dalje potpuno otvorena. Iako su Novosađani svojim rezultatima u poslednjih šest godina zaslužili da ponesu epitet favorita u svakoj utakmici, pančevački „Vukovi sa Tamiša“ su dokazali svoju jačinu i nekoliko puta „pomrsili konce“ „lalama“.\nŠef stručnog štaba „Dinama“ Ivan Petković ističe da će „Vojvodina“ i u predstojećoj utakmici biti favorit, ali da će njegovi izabranici, uz podršku domaće publike kao i do sada, pokušati da ostvare trijumf.\nRelated tags : ivan petkovićrk dinamork vojvodinarukomet dinamorukomet pančevorukometni klub dinamorukometni klub vojvodina\nTamiš: tone smeća iz Rumunije stigle rekom do Pančeva\nPančevo: fudbalski derbi između Dinama i Železničara\n23. marta 2020.0380\nPančevo: Gradska uprava uvela POS terminale za plaćanje platnim karticama u Gradskom uslužnom centru\n4. jula 2019.0957\n7. avgusta 2021.0148\n6. jula 2022., 00:33