Gradski većnici dali saglasnost na programe poslovanja javnih preduzeća, ustanova kulture i organizacija za 2019. godinu - Pirot Plus Online\nGradski većnici dali saglasnost na programe poslovanja javnih preduzeća, ustanova kulture i organizacija za 2019. godinu\n26. decembar 2018. 11:00 Lokalna samouprava Pirot Plus Online\nDanas je održana sednica Gradskog veća na kojoj su razmatrani programi rada Skupštine grada, programi rada sa finansijskim planovima javnih preuzeća i ustanova kulture i organizacija za 2019. godinu.\nVećnici su razmatrali i predlog Plana detaljne regulacije „Izvor – Sveti Jovan“, set odluka vezanih za utvrđivanje poreza na imovinu, Odluku o realizaciji Budžeta u delu planiranih rashoda za usluge socijalne zaštite za iduću godinu, odluke o socijalnoj zaštiti, Rešenje o utvrđivanju ekonomske cene programa vaspitanja i obrazovanja Predškolske ustanove „Čika Jova Zmaj“.\nNa dnevnom redu sednice bilo je i razmatranje Programa korišćenja sredstava za unapređenje bezbednosti saobraćaja, Programa mera za unapređenje uslova života na teritoriji grada Pirota kao i Programa korišćenja sredstava za zaštitu i unapređenje životne sredine.\nPo završetku sednice, u izjavi za medije, svi direktori javnih preduzeća ukratko su predstavili planove poslovanja za 2019. godinu.\nSlaviša Svilarov, direktor JP za planiranje i uređenje građevinskog zemljišta, kaže pored ostalog da će u drugoj polovini 2019. godine pristupiti izradi novog plana grada i uraditi dvadesetak projekata za potrebe grada koji će biti realizovani u narednim godinama.\nRad Toplane u predstojećoj godini karakterišu dve stvari - prelazak Energane na komprimovani naftni gas i blaga korekcija cene, rekao je Bratislav Ćirić, direktor. On je objasnio da se povećanje cena odnosi na smanjenje cena za pravna lica i povećanje cena za stambene prostore, odnosno korekcija odnosa između fiksnog i varijabilnog dela, što na godišnjem nivou neće predstavljati velika odstupanja.\nRegionalnu sanitarnu deponiju u narednoj godini očekuje druga faza izgradnje drugog dela deponije, izgradnja hale i instaliranje linija za sekundarnu separaciju, za šta će danas ili sutra biti potpisan ugovor sa Ministarstvom zaštite živote sredine i Gradom Pirotom, najavio je direktor Nebojša Ivanov i dodao da je za ove namene ministarstvo obezbedilo 40.800.000 dinara.\nJavno preduzeće „Vodovod i kanalizacija“ planira povećanje cene od 3%, što bi, prema rečima direktora Zorana Nikolića, trebalo da pokrije inflaciju i porez cene materijala. Za investicije ovog preduzeća planirano je 57 miliona dinara.\nBoban Tolić, direktor JP „Komunalac“ kaže da su na sednici imali izmene Programa poslovanja preduzeća s obzirom da su rebalansom budžeta dobili tri miliona dinara za Zimsku službu što su morali da uvrste u svoj Program.\nKada je u pitanju 2019. godina, Tolić ističe da se planira mnogo poslova, predviđeni su prihodi od oko 285 miliona, dobit se planira na oko 900.000, a žele da investiraju i u mehanizaciju za šta se planira oko 36 miliona. Sve svoje cene usluga Komunalac je povećao za 5%.\nGradonačelnik Vladan Vasić se osvrnuo na rad svih javnih preduzeća ističući da u poređenju sa svim gradovima i opštinama u Srbiji mi spadamo u kvalitetnije lokalne samouprave po radu javnih preduzeća. Za ovih desetak godina unapređen je rad javnih preduzeća, naglasio je Vasić i naveo da je Vodovod promenio 30 km vodovodne mreže, grade se kanalizacije u selima, a najveći izazov koji predstoji je postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda. Toplana ima potpuno nov sistem, imamo Energanu Senjak, a planira se i uvođenje novog energenta. Kada je u pitanju Deponija možemo da budemo zadovoljni što je imamo, s obzirom da u svega sedam gradova u Srbiji postoje deponije. U planu je uvođenje primarne separacije otpada, a onda i da se na deponiji uvede i sekundarna separacija, rekao je Vasić.\nO ovim i ostalim temama odlučivaće se na sednici Skupštine grada koja je zakazana za petak, 28. decembar sa početkom u 10 časova.


Koncert klarinetiste Andrea Masima Grasija i pijanistkinje Ane Kvarante > Muzički program > Kulturni centar Beograda\n» Galerija Italijanskog instituta za kulturu, Kneza Miloša 56 Koncert klarinetiste Andrea Masima Grasija i pijanistkinje Ane Kvarante\nKulturni centar Beograda u saradnji sa Italijanskim institutom za kulturu u Beogradu, predstavlja koncert u okviru manifestacije Serbian Clarinet Academy and Festival\nJ. Brams Sonata u f-molu za klarinet i klavir, op. 120/1 (1894)\nSonata u Es-duru za klarinet i klavir, op. 120/2 (1894)\nAndrea Masimo Grasi (Milano, Italija) je diplomirao klarinet na Konzervatorijumu "Đ. Verdi" u klasi Prima Boralija. Završio je specijalističke studije kod Vitorija Lune, Maše Janučevski i Darija De Rose za oblast kamerne muzike. Godine 1995. je stekao prestižnu "Diploma d'Onore" Akademije za muziku Kiđana u Sijeni, a godinu dana kasnije diplomu na Međunarodnoj akademiji za muziku u Bjeli pod mentorstvom Entonija Peja. Takođe je diplomirao na Univerzitetu u Parmi i doktorirao na Fakultetu za muzikologiju u Kremoni. Nastupao je kao kamerni muzičar u Italiji, kao i u SAD, Rusiji, Velikoj Britaniji, Nemačkoj, Španiji, Francuskoj i Portugalu, na Univerzitetima u Čikagu, Minesoti i Mizuriju, u Milanskoj Skali, Univerzitetu u Ruanu, Visokoj školi za muziku u Majnhajmu, Festivalu “Sete sòis Sete luas”...\nKao član različitih kamernih sastava, zajedno sa muzičarima kao što su M. Flaksman, S. Rabenšlag, G. Zusmut, J. Berinskaja, V. Mendelson, E. Kruger, F. Bertholt i A. Munije, interpretirao je je čuvena kamerna dela Mocarta (Kvintet, K 581), Bramsa (Trio op. 114, Kvintet op. 115) i Bruha (Stücke, op. 83). Objavio je knjigu pod nazivom Gospođica Klarinet (Fräulein Klarinette) geneza i tekst Bramsovih dela za klarinet (ETS, Piza, 2006), kao i Urtekst izdanje Kvinteta za klarinet i gudački kvartet J. Bramsa (Henle Verlag, Minhen).\nAna Kvaranta (Salerno, Italija) živi i radi u Bolonji. Diplomirala je klavir, horsku muziku i horsko dirigovanje na Konzervatorijumu “Đ. Martuči” u rodnom gradu. Završila je specijalizaciju kod Aleksandra Hintčeva i pohađala majstorske kurseve za kamernu muziku i klavir profesora kao što su B. Petrušanski, B. Bektjerev, B. Kanino i S. Fjorentino. Pohađala je predavanja Serđua Čelibidakea iz fenomenologije u muzici, koja su imala značajan uticaj na njen muzički razvoj. Nastavila je istraživanja u ovoj oblasti sa jednom od najuspešnijih među Čelibidakeovim sledbenicima, Kristom Bucberger. Ana Kvaranta je nastupala kao solista ili član različitih kamernih sastava u svim većim gradovima u Italiji. Nastupala je na Visokoj školi za muziku u Majnhajmu, kao i na univerzitetima u Čikagu i Mizuriju. Osim izođaštvu, veliku poažnju posvetila je naučnom radu u oblast muzikologije i filozofije u muzici. Stekla je doktorat iz muzikologije na Univerzitetu u Bolonji odbranivši disertaciju Teorija i praksa Serđua Čelibidakea, što predstavlja jedan od retkih pokušaja da se sistematizuju kompleksna razmišljanja kontroverznog dirigenta. Kratko je predavala istoriju savremene muzike na Univerzitetu u Salernu i objavila je nekoliko radova u stručnim časopisima i zbornicima. Trenutno sarađuje sa prestižnim institucijama, održava koncerte, seminare i majstorske radionice. Radi kao profesor klavira u Srednjoj muzičkoj školi u Bolonji.


Košarkaši Spartaka poraženi u Čačku (75:66) | (Vesti - 14. 02. 2015) Subotica.com\nKošarkaši Spartaka poraženi u Čačku (75:66)\nKošarkaši Spartaka nisu uspeli da iznenade Borac na njegovom terenu pošto su poraženi rezultatom 75:66, po četvrtinama 13:19, 17:12, 16:22 i 29:13. Ovo je Spartakov 11. poraz ove sezone, uz 6 pobeda i trenutno se nalaze na 9. mestu na tabeli Prve lige.\nEkipa Spartaka nikako da uđe u seriju dobrih rezultata i poraz od Borca je sada već četvrti uz jednu pobedu, u mečevima odigranim u nastavku sezone.\nPonovo su igrači Spartaka odigrali dve četvrtine u kojima su ostvarili pozitivan bilans, ali četvrta im je došla glave pošto su u njoj prosuli sve što su do tada stekli i propustili priliku da već u Čačku najave rezultatski bolje dane za subotičku ekipu.\nU ekipi Spartaka najefikasniji su bili Drakulić i Živković sa po 17 postignutih poena. Za razliku od Drakulića koji je na terenu proveo "tek" 25 minuta, Živković nije izlazio iz igre tokom čitavog meča. Zamalo dvocifren bio je Antić sa 9, slede Kocović i Sokolović sa po 7, Prlja 4, Laketa 4 i Babović 1.\nBorac - Spartak 75:66 (13:19, 17:12, 16:22, 29:13)\nPosle sasvim solidnog prvog dela sezone u nastavku ekipa Predraga Borilovića nikako da pokaže makar deo onoga što su pokazali pre svega na početku sezone kada su pružali odlične partije i gubili mečeve na sitne poene. U nastavku sezone nikako da uhvate ritam, da pokažu ono što su već pokazali da imaju - pobednički mentalitet i neophodno košarkaško znanje. Na to se još uvek čeka, vreme je da se ekipa probudi jer subotička publika bi sigurno i naredne nedelje volela da gleda ekipe iz prvoligaškog ranga.\nPovratnici u Prvu ligu imaju dosta problema, ali naporno treniraju, neguju zajedništvo, veruju u tim i veruju da će na kraju sezone ipak napraviti dobar rezultat jer Subotica bez sumnje zaslužuje prvoligaša, zaslužuje i veću brigu o košarci, košarkaškim talentima i omladini generalno, ali to je već druga priča, za neke druge ljude.\nU Prvoj ligi sada sledi pauza zbog odigravanja Kup utakmica, a naredni meč, 25. februara, Spartak igra na domaćem terenu, a u goste im dolazi Konstantin, drugopolasirana ekipa prvenstva.


Politika: Vučić: Srbiji nema ulaska u EU bez sporazuma sa kosovskim Albancima - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je Srbija spremna da, odmah po ukidanju taksi na uvoz robe koje je uvela Priština, nastavi razgovore i dijalog koji će možda, u budućnosti, voditi ka kompromisnom rešenju.\n"Da li će se to desiti ili neće? Mnogo je još puta pred nama, ali je uvek važnije tragati za mirom i kompromisom nego za razlozima koji bi vodili ka sukobima", rekao je Vučić nakon susreta sa italijanskim premijerom Đuzepeom Konteom u Beogradu.\nPredsednik Srbije izjavio je danas da Srbiji nema ulaska u EU dok, kako je rekao, "ne postignemo ovakav ili onakav sporazum sa kosovskim Albancima".\nOn je posle sastanka sa italijanskim premijerom rekao da je to uslov bez koga Srbije neće postati deo Evropske unije.\n"Slušali smo i francusku ministarku Loazo i italijanskog premijera Kontea u vezi članstva Srbije u EU. Mi smo uvek spremni da čujemo sve stvari ali izjave Kontea donose optimistični vetar u Srbiju, donose novu i drugačiju atmosferu", rekao je Vučić.\nKomentarišući kontroverze koje su nastale nakon intervjua koji je dao italijanskoj agenciji ANSA a u kom je navodno rekao da Srbija ne može da prizna Kosovo a da nešto ne dobije zauzvrat, Vučić je kazao da ništa o priznanju nije govorio osim da o tome ne može da govori jer ne postoji kompromis.\n"Ja to svaki dan govorim, ništa čudno ni važno ne vidim u tome", rekao je predsednik Srbije.\nUpitan za izjavu britanskog ministra za Evropu Alana Dankana da je kosovski predsednik Hašim Tači potrošio mnogo novca kako bi u Londonu i na drugim mestima lobirao za promenu granica, Vučić je kazao da ne misli da je čudno da kosovski Albanci ulažu ogroman novac u lobiranje.\n"Oni zvanično imaju tri ili četiri agencije u Vašingtonu sa kojima imaju višemilionske ugovore a mi nemamo nijednu i zato smo mnoge bitke izgubili. Albanci imaju strahovito jaku dijasporu u SAD, posebno u Njujorku. To je jedna od tri najmoćnije dijaspore na Menhetnu i u Njujorku. Oni rade svoj posao, mi nemamo šta da im zameramo", kazao je predsednik Srbije.\nVučić je rekao da je sagovornika iz Italije upoznao sa stavom Srbije da je uvođenje taksi od 100 odsto kršenje CEFTA sporazuma i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i da je reč o nečemu što racionalni ljudi ne rade, ali da je, uprkos tome, Srbija spremna za nastavak dijaloga kada se to pitanje reši.\nGovoreći o odnosima sa Italijom, Vučić je ukazao na 140 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i Italije i ocenio da su dve zemlje u tom periodu uglavnom gradile dobre odnose.\n"Zahvalan sam Konteu jer je pružio podršku evropskom putu Srbije i izgovorio rečenicu zbog koje nisam mogao da sakrijem radost i zadovoljstvo. Rekao je da će Italija biti dobar i iskreni ambasador Srbije na evropskom putu. U uslovima kada dobijamo različite signale iz EU, takve reči iz tako snažne zemlje su od posebnog značaja, posebnog od kada Italija igra snažniju ulogu u EU i u regionu.\nPredsednik Srbije je dodao da je bilo reči i o globalnim pitanjima i najavio da će zvanični Beograd podržavati politiku Italije usmerenu na unapređenje uslova života u Evropi i ka boljoj saradnji sa ostalim kontinentima.\n"Sa radošću gledamo na snaženje italijanske moći i italijanske države. U nama ćete imati iskrenog prijatelja", rekao je Vučić.\nKonte: Italija će biti ambasador Srbije na njenom putu ka EU\nPremijer Italije Đuzepe Konte naveo je danas u Beogradu da Italija podžava Srbiju na njenom putu ka Evropskoj uniji i u naporima da postigne sporazum s Prištinom.\n"Potvrdio sam podršku Italije na evropskom putu Srbije i svu podršku u svim naporima koje predsednik (Srbije Aleksanadar) Vučić ulaže u postizanje tog cilja. Italija će biti ambasador Srbije i srpskih organa na putu evropskih integracija", rekao je Konte na zajedničkoj konferenciji za novinare s Vučićem.\nNaveo je da Italija stoji "rame uz rame" sa Beogradom u sprovođenju reformi koje će doprineti ubrzanju pregovora Srbije s EU.\nOn je podržao i napore Vučića da postigne sporazum s Prištinom, navodeći da Kosovo treba da pokaže "neophodni napor da obnovi pregovore" i da ukine takse na robu iz Srbije i Bosne i Hercegovine, uvedene u novembru.\n"Priština treba da pokaže neophodni napor da obnovi pregovore, da povuče takse koje su uvedene u novembru, mi se nadamo da će kompromis biti veoma brzo postignut", rekao je italijanski premijer.\nNaveo je da jednostrano usvajanje kosovskih taksi "ne vodi ničemu" i da je dijalog jedini način da se ubrza put ka EU, zbog čega, kako je rekao, sve strane treba da bude mudre.\n"Izuzetno je bila mudra odluka srpske vlade prema uvođenju taksi. Pričaću sa (šeficom evropske diplomatije Federikom) Mogerini o tome na koji način Italija kao ambasador Srbije može da pomogne", kazao je.\nKonte je naveo da Italija u Srbiji i na celom Balkanu želi da podrži bezbednost, rast, i socijalni i privredni razvoj i dodao da je to potrebno za stabilnost.


Put za eksploataciju gline - Far\nIstočni deo Zabrđa je na putu da dobije još jedan rudnik, a reč je o eksploataciji glinenih minerala u ataru sela Brebevnica. Za ove potrebe obavlja se trasiranje i uređenje puta od Kozarice prema selu Brebevnica, a preko farme “Bačevsko polje”.\nGrađevinske radove izvodi preduzeće Mine invest doo iz Aranđelovca, koje je sa Opštinom Dimitrovgrad zaključilo Ugovor o održavanju atarskih puteva ka Brebevnici.\nNova trasa puta počinje od skretanja za selo Bačevo na Kozarici i proteže se paralelno sa postojećim putem do farme Bačevsko polje.\nRedakciji FAR-a za sada nije poznato da li je Ministarstvo rudarstva i energetike izdalo saglasnost, odnosno eksploataciono ili istražno pravo za nalazište glinenih minerala kod Brebevnice i da li je prethodno vršena procena uticaja na životnu sredinu.\nU toku asfaltiranje lokalnog puta Prtopopinci – Brebevnica u dužini od 2.7 kilometara Udruženjima gradjana 2,5 miliona iz budžeta Uskoro će biti asfaltiran put ka manastiru „Sveti Kirik i Julita“ U drugoj polovini avgusta asfaltiranje puta do manastira “Sveti Kirik i Julita”\nBačevoBrebevnicacaribrodDimitrovgradFarma Bačevsko poljeglinaMine invest doo AranđelovacputRudnikugovorZabrđe


Novi semafori na Zrenjaninskom putu - www.lobi-info.rs\nNovi semafori na Zrenjaninskom putu\nBojan K. 26. decembra 2013., 20:33 4.2k Views 1 Komentar\nNovi semafori na Zrenjaninskom putu - 26.12.2013\nNakon brojnih saobraćajnih nesreća na Zrenjaninskom putu, nadležni su konačno danas postavili dva semafora posle skoro 10 godina.\nNovi semafori na Zrenjaninskom putu su postavljeni na pešačkim prelazima koji se nalaze u blizini autobuskih stajališta na potezu od skretanja za Kotež do raskrsnice kod Hotela Elegance.\nPodsećanja radi, prošle godine kada je započeto proširenje na Zrenjaninskom putu postavljene su platforme i izvodi, međutim sa radovima se stalo zbog nedostaka novca.\nS obzirom da se u poslednjih nekoliko meseci dogodio veliki broj saobraćajnih nesreća sa tragičnim ishodima, posebno pešaka bilo je i za očekivati da će semafore postaviti što pre.\nNe znamo da li će na pomenutim semaforima biti postavljen adaptibilan sistem upravljanja svetlosnim signalima, odnosno tasteri za aktiviranje određenog signalnog stanja. Koliko je nama poznato, na semaforima na Zrenjaninskom putu koji imaju taster isti ne radi.\nNovi semafori na Zrenjaninskom putu će definitivno uticati na povećanje bezbednosti svih učesnika u saobraćaju. Stoga apelujemo na sve pešake da obrate pažnju i predhodno provere da li ima vozila na putu jer će sigurno biti potrebno vreme da se vozači priviknu na nove semafore.\nPrethodna objava Ministar nauke Tomislav Jovanović u poseti škole „Rade Drainac“ u Borči\nSledeća objava Ulica otvorenog srca posvećena osmogodišnjem Milošu\n26. decembra 2013. at 22:15 Copy Link of a Comment\nKonacno !!!Od kako imam troje dece tu mi je prelazak bio apsolutno nemoguc pa sam kruzila ko kisa oko Kragujevca 🙂\nMinistar nauke Tomislav Jovanović u poseti škole „Rade Drainac“ u Borči


Vučićeva paklena nedelja\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić će narednih 6 dana imati niz sastanaka sa najvažnijim svetskim zvaničnicima, vidljivo su pojačane i njegove aktivnosti oko regionalne saradnje a pred njim su važni susreti u Ženevi, Ohridu i Parizu.\nPredsednik Vučić već sutra putuje u Ženevu gde će učestvovati na strateškom forumu o zapadnom Balkonu u organizaciji Svetskog ekonomskog foruma.\n- Idem u Ženevu, tamo će biti posla sveta. Odande se vraćam u Beograd, idem u Niš i Pirot i čekam Bojka Borisova i Mileta Dodika da otvorimo koridor od 86,9 km. Odatle idem na Ohrid, gde imamo sastanak Zaev, Rama i...\nSrbijaDanas.com: PRATIOCI ODUŠEVLJENO REAGOVALI: Predsednik u izdanju u kakvom ga retko ko viđa (FOTO)\n. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić boraviće u jednodnevnoj poseti Ženevi, u petak, 8. novembra 2019. godine, gde će učestvovati na skupu Strateški dijalog o Zapadnom Balkanu, u ogranizaciji Svetskog ekonomskog foruma.


Ruski gigant želi u Srbiju: Mogli bi da postanemo regionalni centar | WebTribune\nHome U FOKUSU Ruski gigant želi u Srbiju: Mogli bi da postanemo regionalni centar\nRuski gigant želi u Srbiju: Mogli bi da postanemo regionalni centar\nPosted date: јул 24, 2018 In: U FOKUSU\nJedna od najvećih ruskih tehnoloških kompanija “Kasperski” zainteresovana je za širenje na tržištu Srbije, rekao je ministar za inovacije Nenad Popović .\n“Ova kompanija, koja se bavi razvojem softvera za bezbednost podataka u sajber prostoru, zapošljava 4.000 ljudi i opslužuje više od 400 miliona korisnika u 200 zemalja sveta. To je jedna od najvećih tehnoloških i inovacionih kompanija, ne samo u Rusiji, već i u svetu”, rekao je Popović nakon sastanka sa rukovodstvom ove kompanije.\n“Zato bi dolazak Kasperskog u Srbiju imao višestruku važnost, jer bi pored zapošljavanja naših mladih inženjera, oni dobijali znanje od najboljih ruskih stručnjaka u ovoj oblasti. To znanje bi ostajalo u Srbiji, koja bi sutra mogla da postane regionalni centar za razvoj softvera u oblasti sajber bezbednosti”, istakao je Popović, a navodi se u saopštenju.\nATINA GORI broj žrtava raste iz minuta u minut – VIDEO\nZAEV: Nema dogovora, biće referendum, Mickoski izdajnik jer je protivnik NATO i EU\nVeliki uspon ekstremnih desničara: Od sada u Švedskoj više ništa neće biti isto\nMIG-31 uspešno lansirao raketu deset puta bržu od zvuka – VIDEO\nCarigradski patrijarh je na Srbiju 1350. bacio anatemu, evo zašto i šta se posle toga dogodilo …


Štajnmajer: Tužan dan za EU – Bankar.me\nŠtajnmajer: Tužan dan za EU\nJune 24, 2016 Eurokriza, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nNjemački ministar spoljnih poslova Frank-Valter Štajnmajer izjavio je da je danas “tužan dan” za Evropsku uniju i Veliku Britaniju pošto su Britanci na referendumu izglasali izlazak iz EU.\nŠtajnmajer je to rekao spremajući se za sastanak ministara spoljnih poslova EU u Luksemburgu, prenio je BBC.\nS druge strane, lideri desničarskih stranka u Holandiji i Francuskoj, Gert Vilders i Marin Le Pen, pozdravili su rezultate referenduma u Velikoj Britaniji i tražili slično izjašnjavanje u svojim zemljama.\nAP: Kameron više neće biti premijer\nBritanski premijer Dejvid Kameron vjuerovatno više neće obavljati tu funkciju nakon što su pristalice izlaska Velike Britanije iz Evropske unije pobijedile na referendumu o članstvu u Uniji, ocjenjuje agencija AP.\nLider vladajuće Konzervativne partije zalagao se za ostanak Velike Britanije u Evropskoj uniji.\nNekadašji gradonačelnik Londona Boris Džonson koji je vodio kampanju za izlazak iz EU, sada se smatra vodećim kandidatom za Kameronovu zamjenu.\nPošto je osvojio većinu u parlamentu na prethodnim izborima, Kameron je dogovorio paket reformi za koji je rekao da će štititi suverenitet njegove zemlje i spriječiti migrante iz EU da pređu u Veliku Britaniju zbog beneficija.\nKritičari smatraju da reforme imaju nedostatke, da ostavljaju Veliku Britaniju na “milost i nemilost” birokrata u Briselu, kao i da ne doprinose zaustavljanju talasa evropskih imigranata koji dolaze u tu državu.\nTa zabrinutost pojačna je pošto je više od milion ljudi s Bliskog istoka i iz Afrike tokom 2015. stigla u EU.\nLe Pen: Na redu je Francuska\nLiderka krajnje desnice Marin Le Pen izjavila je danas da bi u Francuskoj trebalo da bude organizovan sličan referendum o članstvu EU, pošto su Britanci glasali za izlazak iz bloka 28 članica.\n“Pobjeda za slobodu. Sada nam je potreban isti referendum u Francuskoj i ostalim EU nacijama”, napisala je Le Pen na Tviteru.\nPOJMOVIBregzit Evropska unija Izlazak Velike Britanije iz Evropske unije MAKROEKONOMIJA Referendum Velika Britanija\nPrevious Novi mandat za Daliborku Pejović u Montenegro Airlines-u\nSljedeći 5 zastrašujućih reakcija na “bregzit”\nAdvokat kraljice Elizabete lobirao je kod vlade da sakrije „nezgodne“ lične investicije\nMinistarstvo ekonomskog razvoja prikuplja informacije i detaljno sagledava novonastalu situaciju u Kombinatu Aluminijuma Podgorica. Kako …\nKadrovske promjene u Nacionalnoj turističkoj...\nPejović potvrdio stečajnoj upravi i Vladi da...\nTrgovanje akcijama Port of Adria počinje u po...\nKadrovske promjene u Nacionalnoj turističkoj organizaciji\nPejović potvrdio stečajnoj upravi i Vladi da će otpustiti 600 radnika KAP-a


Vreme 689 - Licni stav, Dusan Reljic – Srbija posle izbora: Podozrivi Zapad\nPrvo, da li je u Srbiji iznova moguća autoritarna vladavina?\nDrugo, da li je Srbija iznova u stanju da pokuša silom da nametne rešenja za neprevaziđene etnopolitičke sukobe na području bivše Jugoslavije?\nTreće, kako bi nove napetosti ili čak sukobi na jugoistoku Evrope, u čijem bi središtu bila Srbija, mogli da se odraze na zajedničku spoljnu i odbrambenu politiku Evropske unije?\nČetvreto, kako će dalji tok krize na jugoistoku Evrope, posebno rešavanje međunarodno-pravnog položaja Kosova, uticati na narušene prekoatlantske odnose?\nPITANjE AUTORITARNOSTI: Sumnje u postojanost demokratskog preobražaja u Srbiji i strepnja od povratka autoritarne vladavine podstaknute su pre svega porastom broja glasača Srpske radikalne stranke (SRS) na skupštinskim izborima. Iako SRS nije neposredno ovladao polugama vlasti, njegovi predstavnici u skupštinskim telima, uključujući odbore koji se bave policijom i vojskom, imaju uticaja na donošenje političkih odluka, sve do usvajanja zakona, pa i najvišeg zakona – novog ustava Srbije.\nUz to, nacionalistički populizam dolazi do izražaja ne samo u agitaciji SRS-a već i u stavovima partijama vladajuće koalicije, sa izuzetkom G17 plus. Nagoveštaji izmena zakona o haškom tribunalu u smislu otežavanja ili obustavljanja saradnje sa tom ustanovom Ujedinjenih nacija i druge naznake povratka na pozicije iz prošlosti, ukazuju na mogućnost da se pod zakonskom ljušturom ustoliči politika koja će podsticati nove sukobe na unutrašnoj sceni, kvariti dalju normalizaciju odnosa sa susednim državama i sužavati političku komunikaciju prema Evropskoj uniji i Zapadu u celini. Demokratski preobražaj Srbije biće izložen teškom iskušenju na predstojećim predsedničkim izborima: pobeda predstavnika SRS-a otvorila bi put nastojanju da se obnovi autoritarna vladavina i trenutno bi Srbiju iznova izopštila iz međunarodne zajednice.\nUz to, vidljiva su nastojanja novih bogataša u Srbiji, proisteklih iz bivšeg režima, da oponašaju ruske i druge istočnoevropske "oligarhe" u pogledu težnje za ostvarivanjem neposrednog političkog uticaja, od kontrole nad sredstvima informisanja, pa sve do sticanja moći da ruše i postavljaju vlade. Istovremeno ima nagoveštaja da se obnavljaju strukture organizovanog kriminala. Jednom rečju, slabe pokazatelji da se politički život u Srbiji prilagođava prevlađujućem modelu političkog delovanja u državama Evropske unije.\nETNOTERITORIJALNI PROBLEM: Vođ SRS-a spominjao je u više navrata tokom predizborne kampanje primenu nasilja u odnosima sa susednim državama. Partije vladajućeg saveza izbegle su osudu takvih i sličnih provokacija – kao što je predstavljanje publikacija na teritoriji Srbije osoba osumnjičenih za najteže ratne zločine u Bosni i Hercegovini. Takvo držanje podstiče podozorenje Zapada da bi u slučaju novog zaoštravanja u Bosni ili na Kosovu vlast u Srbiji mogla ako ne da neposredno podrži pristalice nasilja, onda bar da izbegne da suzbije njihovo delovanje.\n"Direktne akcije" kao što su demonstracije "čuvara mosta" u Kosovskoj Mitrovici su, po pravilu, deo sukoba niskog intenziteta koji lako mogu da se usmere u terorističke napade i sudare većih razmera i sa međunarodnim mirovnim snagama. Mogućnost takvog zaoštravanja brine Evropsku uniju, koja u sve većoj meri preuzima očuvanje bezbednosti na onim područjima bivše Jugoslavije na kojima etnoteritorijalni sukobi nisu rešeni.\nOvo je godina u kojoj će se SAD delimično vojno povući iz Bosne i Hercegovine (nije izvesna sudbina baze na aerodromu u Tuzli), a Evropska unija preuzeti vojno-policijski nadzor u toj državi, posle Makedonije, a pre Kosova. Na osnovu "ovlašćenja" od strane SAD, Evropska unija prerasta u vodećeg činioca bezbednosti na području bivše Jugoslavije. Njene stratege brine u kojoj meri će nova vlast u Srbiji biti spremna da sarađuje sa Evropskom unijom ukoliko se prodube razlike u interesima, recimo oko daljeg rešavanja međunarodno-pravnog položaja Kosova.\nSRBIJA I EVROPSKA BEZBEDNOST: Ako je uspostavljanje Kantovog "večitog mira" suština zamisli o Evropskoj uniji, onda ona mora da se dokaže sposobnom da mir ostvari, pre svega na sopstvenom području – a "Zapadni Balkan" to jeste. Znači, da zameni "američki mir" (pax americana) uspostavljen intervencijama SAD u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini 1995, kao i ratu protiv SRJ 1999, "evropskim mirom".\nPri tome jugoistok Evrope više nije predvorje Evropske unije. S proleća, kada bude primljeno deset novih zemalja-članica, Bosna i Hercegovina, Srbija i Crna gora s Kosovom, i Makedonija, postaju "mekani trbuh" Evropske unije. Istovremeno sve je izvesnije da će tokom narednih desetak godina Turska takođe postati član zapadnoevropske integracije. Jačanjem svoje uloge na "zapadnom Balkanu" Evropska unija stavlja na probu svoju zajedničku spoljnu i odbrambenu politiku. Ne u Avganistanu ili u Iraku, već u trouglu između Beograda, Skoplja i Sarajeva, Evropska unija mora da dokaže da nije samo savez za ekonomsku saradnju, već ravnopravan činilac koji oči u oči sa SAD oblikuje međunarodne odnose.\nMeđutim, Evropska unija je zakazala početkom devedesetih godina, kada je pokušala da preobrazi etnoteritorijalne sukobe u bivšoj Jugoslaviji u novi regionalni poredak. Šef nemačke diplomatije Joška Fišer nedavno je podsetio da je tokom sukoba u bivšoj Jugoslaviji "isplivala na površinu evropska prošlost: Berlin i Beč protiv Pariza i Londona". Bilo je, kako je naveo, iznova neophodno da se umeša Amerika.\nNove napetosti na području bivše Jugoslavije ugrozile bi nastojanje Evropske unije da se dokaže kao merodavan činilac bezbednosti na kontinentu i u svetskim razmerama. Ukoliko bi se pokazalo, kao 1991. u SFRJ, da "Evropljani" nisu u stanju da obuzdaju lokalne političke igrače, na scenu bi neminovno nastupile SAD kao presuđujuća sila. Iznova bi se iskazala zavisnost Evropske unije od SAD, što znači i manja vrednost u odnosu na "preostalu supersilu".\nSvesna slabosti svoje zajedničke spoljne i odbrambene politike, koja bi mogla dodatno da bude narušena ukoliko bi se zaoštrili nerešeni etnoteritorijalni sukobi na delovima bivše Jugoslavije, Evropska unija oseća podozrenje prema novoj vladi u Beogradu. Nije izvesno do koje mere će Srbija biti spremna na saradnju sa Evropskom unijom, naročito ako 2005. zaista počne utvrđivanje novog međunarodno-pravnog položaja Kosova. Novi neuspeh Evropske unije u oblasti spoljne politike ugrozio bi celinu projekta "proširivanja" i "produbljivanja" zapadnoevropske integracije.\nKOSOVSKO PITANjE: Krhki mir na području Kosova i južne Srbije, Bosne i Hercegovine i Makedonije može da ugrozi nastojanja sa obe strane Atlantika da se poprave narušeni međusobni odnosi. Fišer je to nazvao "rekonstrukcijom Zapada u XXI veku" ukazujući na dalekosežniju nameru Evropske unije da uspostavi ravnopravan odnos sa Vašingtonom. "Albansko pitanje", kako se svojevremeno izrazio šef nemačke diplomatije, može da se ispostavi kao jedna od posebno velikih prepreka toj "rekonstrukciji". Evropska unija zasniva svoje postojanje na vladavini prava i samim tim je sklona konzervativnom pristupu kada su u pitanju bitne promene u međunarodnim odnosima – a nezavisnost Kosova i objedinjavanja područja pretežno naseljenih Albancima svakako bi promenili red veličina u Evropi.Vašington je, međutim, kao nesputana svetska sila, iskazao spremnost ka "revolucionarnim rešenjima" ne hajući mnogo za Ujedinjene nacije i druge međunarodne ustanove i pravo. To u novije vreme pokazuju napad na SR Jugoslaviju 1999, ulazak u Avganistan i rat protiv Iraka prošle godine.\nU SAD postoji znatno veća podrška otcepljenju Kosova nego u zemljama Evropske unije. Albanska politička elita iskazala se tokom proteklih godina kao najverniji američki saveznik u jugoistočnoj Evropi. U tesnoj vezi s tim je snažan stav u prilog albanskim zahtevima uticajnih krugova u američkom parlamentu, u političkom mnjenju i na drugim mestima gde se dugoročno oblikuje spoljna politika. Jača i veća albanska država, bila bi svakako pouzdan američki saveznik, koristan "mlađi partner" Vašingtona kada nastupe naredni izazovi za međunarodnu bezbednost u Sredozemlju i u crnomorskom regionu.\nVeć sada postoji područje – od Drača na zapadu do Skoplja na istoku, od Kosovske Mitrovice na severu do Grčke na jugu – nastanjeno maltene isključivo Albancima. Ta zona pretočiće se neminovno u novi entitet, uprkos mnogim državnim granicama koje ga trenutno presecaju. U kratkom vremenu postaće to najmnogoljudnija monoetnička zajednica u jugoistočnoj Evropi, posle Rumunije, okružena oštećenim susedima i zavisna od američke blagonaklonosti i pomoći Evropske unije.\nODANOST I ZAŠTITA: Teško je poverovati u alternativni scenario: da će Evropska unija smoći snage da ponudi svim područjima bivše Jugoslavije punopravno članstvo, ili bar poseban vid pripadnosti u prelaznom razdoblju, ukoliko se odreknu prekrajanja granica i ostvarivanja "prava naroda na samoopredeljenje". U ovom trenutku je veliki raskorak između političkih ambicija Evropske uniju u jugoistočnoj Evropi i njene spremnosti da uloži novac, znanje i političku volju da se ubrza rešavanje "albanskog", "srpskog" i drugih pitanja na tom području kroz "utapanje" u nadnacionalnu evropsku državu.\nSamim tim ima više izgleda da će se nastaviti etnoteritorijalni sukobi u kojima će učesnici, kao tokom proteklih petnaestak godina, tražiti zaštitu preostale supersile u zamenu za odanost. Najbolje izglede da stekne podršku za ostvarenje svojih "nacionalnih" ciljeva u ovom trenutku imaju albanski političari, sa obe strane Prokletija. Može se, recimo, nagađati da bi SAD naredne godine, posle predsedničkih izbora, podržale nezavisnost Kosova, bez obzira na stav Ujedinjenih nacija. Uprkos svemu, teško je zamisliti da bi Rusija i Kina u Savetu bezbednosti mogle da glasaju za otcepljenje Kosova, zbog svojih unutrašnjih muka, recimo sa Čečenijom ili Tibetom. Evropska unija bila bi onda u prilici da bira između "revolucionarnog" pristupa SAD ili daljeg "konzervativnog" traženja rešenja uz poštovanje međunarodnog prava – i ponovnim nesuglasicama kako unutar zajedničke spoljne i odbrambene politike EU-a tako i sa Vašingtonom. "Rekonstrukcija Zapada" iznova bi zapela.\nIZGLEDI: U ovom trenutku Evropska unija i njene vodeće članice prema Srbiji imaju sledeće načelne interese:\nDa se ne ponovi Miloševićev "amok" koji je ugrozio jedinstvo Evropske unije, opteretio približavanje Rusije Zapadu i poremetio prekoatlantske odnose;\nDa Srbija bude "uvezana" mrežom političkih, ekonomskih i kulturnih spona u regionalno povezivanje, evropsko objedinjavanje i prekoatlantske vojno-političke strukture;\nDa Srbija dugoročno ne bude izvor problema u jugoistočnoj Evropi, već bitan činilac njihovog rešavanja u okviru zajedničke spoljne i bezbednosne politike Evropske unije i u sklopu prekoatlantske saradnje.\nNovi premijer Srbije istakao je važnost članstva u Evropskoj uniji kao "nešto bez čega se ne može". Pred Vojislavom Koštunicom i njegovim saveznicima u vladi je zadatak prepun iskušenja da prevaziđu podozrenje koje je u novije vreme iznova naraslo prema Srbiji. Ukoliko Srbija bude sebe sve više prilagođavala zapadnoevropskom idejnom, političkom i kulturnom obrascu, to će više biti u stanju da dobije podršku Evropske unije. Premijer je u pravu kada kaže da se bez te podrške ne može – to je pre svega slučaj kada se radi o ostvarivanju gorućih interesa Srbije kao što su ubrzani ekonomski razvoj, jačanje demokratskih ustanova i vladavine prava, očuvanje teritorijalne celovitosti i utvrđivanje državnosti.


Grcima će da svane ako država bankrotira - 30.06.2015, Sputnik Srbija\nAko vlada Aleksisa Ciprasa, u skladu sa saopštenjem koje je u utorak izdala, ne uplati Međunarodnom monetarnom fondu ratu kredita u iznosu od 1,5 milijardi... 30.06.2015, Sputnik Srbija\nvesti, svet, analize i mišljenja, komentari i analitika, grčka, majkl pento, feliks moreno, mmf, evrozona, svetska banka, evropska unija (eu)\n18:05 30.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© AFP 2021 / ARIS MESSINIS Ljudi čitaju novine u centru Atine 30. juna, 2015\n„Jednom kada Evropska centralna banka ’odseče‘ Grčku, kao što se ranije desilo sa Kiprom, vlada u Atini biće vrlo motivisana da prestane da vraća sve dugove. U pitanju je 420 milijardi evra — vrlo je zgodno, da se tako izrazim, kada vam se pojavi mogućnost da nekome kažete: ’Ne, nećemo da vam platimo ovaj dug, on je ogroman, mi to ne možemo, izvinite, doviđenja‘. Kada to uradi još par puta sa još nekoliko rata, osladiće im se — počeće da se nose sa mišlju da bi možda mogli da prosto ’zaborave‘ na taj dug i krenu ispočetka. Ne zaboravite da je u pitanju 175 odsto bruto društvenog proizvoda Grčke. To je ogromna suma“, kaže Pento.\nU Solunu, Atini i drugim gradovima, rafovi prodavnica su prazni, goriva na pumpama nema, ispred bankomata su dugi redovi ljudi koji pokušavaju da podignu makar „dozvoljenu dnevnu sumu“ od 60 evra koju je vlada u Atini odobrila.\n„Radnička klasa u Grčkoj nije videla ništa od tog evropskog raja koji su nam obećavali“, negoduje jedna Grkinja.\n„Treba da podignemo visoko glavu i da se borimo, već smo dosta toga preživeli“, dodaje njen prijatelj.\nOtkud sad svi ti pozivi na borbu, otkud sad referendum, kad su pre samo par meseci u Atini trijumfalno na vlast došli ljudi kojima je zadatak bio da spreče eskalaciju finansijske krize?\nMajkl Pento kaže da je cela situacija bila očekivana, ali da su se okolnosti u međuvremenu znatno promenile.\n„Vlada na čelu sa Sirizom dobila je mandat da prekine mere štednje i težak život građana, pun odricanja. Da li mislite da postoji ikakva šansa da nove mere, koje predviđaju još veću štednju i odricanje, prođu kod običnih Grka? Vlasti bi u tom slučaju nastavile da, kao i do sada, trče kod međunarodnih kreditora i traže još novca za pokrivanje tekućih troškova. Ja mislim da Grci treba da se vrate na drahmu, da odbiju da vrate dug kreditorima i da počnu da žive u okviru svojih mogućnosti. Uz restriktivnu monetarnu politiku, mogli bi da za relativno kratko vreme dođu čak i do suficita u budžetu, i to je po mom mišljenju najbolja taktika“, kaže Pento.\nBerzanski stručnjak Feliks Moreno u razgovoru za RT ocenjuje da se manje-više znalo šta sledi i da je ideja grčkih vlasti da zapravo referendum koji predstoji bude potvrda podrške naroda njihovoj nameri da zemlju izvuku iz evrozone i de fakto prestanu da vraćaju dugove međunarodnim kreditorima. Ali, šta posle tog referenduma, ako odgovor naroda bude ne Evropi?\nOn smatra da je to najverovatnije priča koja će se razvući na narednih godinu dana.\n„Ako ljudi već imaju evre kod sebe, ti evri i dalje imaju neku vrednost, kao na primer u Hrvatskoj, koja takođe ima sopstvenu valutu. Dakle, čak i ako se ponovo uvede drahma kao sredstvo plaćanja, novac koji Grci imaju u slamaricama i novčanicima je i dalje važeći i biće potrebno vreme da se potroši. Tako velike promene uvek traju — govorimo o mesecima, ne o danima“, kaže Moreno.\nOn dodaje da je u svetlu predstojećih kriznih trenutaka u drugim zemljama evrozone, koji su pali u drugi plan zbog, kako kaže, „akutne“ situacije u Atini, Grčka postala neka vrsta evropskog žrtvenog jagnjeta.\n„Znalo se da sledi ovakva kriza, ali se znalo i da neće biti poslednja. Ima još zemalja u sličnoj situaciji i mislim da je namera evropskih kreditora bila da od Grčke naprave negativan primer — da se ona žigoše kao ’loš momak‘ i tako se pošalje upozorenje ostalim zemljama koje bi mogle da zaglave s ogromnim dugovima, da vide kako bi mogle da se provedu“, objašnjava Moreno.\nNa pitanje novinara RT — šta ako podrška vladi na referendumu izostane i Grci kažu da hoće da štede i ostanu u evrozoni, Feliks Moreno kaže:\n„Mislim da je to gotovo nemoguće, ali u tom slučaju Ciprasova vlada bi morala da podnese ostavku. Usledili bi novi izbori, novi troškovi, i naravno nekoliko meseci neizvesnosti — kako finansijske, tako i političke.“\nU međuvremenu, Nemačka i Holandija preporučile su zvanično svojim državljanima da ponesu dovoljno gotovog novca ako putuju u Grčku, jer postoji mogućnost „otežanog plaćanja kreditnim karticama“, dok su mediji u Srbiji odmah počeli da razrađuju kataklizmične scenarije — predviđaju pljačke, glad, žeđ, nedostatak goriva i besparicu za svakoga ko se odvaži da otputuje u Grčku na letovanje.\nZasad, izgleda da će kakvu-takvu korist iz trenutne gužve i neizvesnosti uspeti da izvuku hrvatsko i crnogorsko primorje, ili eventualno makedonska jezera — gde bankomati, prodavnice i benzinske stanice (još uvek) nesmetano rade svoj posao…


Rusiju je zadesila prava “ledomanija”. Dugo očekivani film “Led 2”, čija je premijera održana za Dan zaljubljenih, oborio je sve rekorde gledanosti!\nTokom prvog dana prikazivanja nastavak ledene bajke zaradio je 3,2 miliona dolara i tako se upisao u istoriju ruske kinematografije kao najgledaniji film svih vremena.\nU pretprodaji ulaznica za premijeru u 1.814 bioskopa uspostavio je takođe novi rekord sa 1,2 miliona dolara.\nMuzičko romantično ostvarenje slavnog producenta Fjodora Bondarčuka i reditelja Žore Križovnikova i tokom proteklog vikenda nastavilo je da puni dvorane širom Rusije, pa je za samo tri dana na blagajnama inkasiralo 610 miliona rubalja (skoro 10 miliona dolara)!\n“Led 2” pogledalo je čak dva i po miliona ljudi! Ovim uspehom do sada nije mogao da se pohvali nijedan tamošnji film, pa čak ni “Sluga” koji je za sedam dana zaradio 313 miliona rubalja (oko 5 miliona dolara).\nPrvi deo filma “Led” uspostavio je rekord 2018. godine, ostvarivši prihod od 26 miliona dolara samo u domaćim bioskopima. I u inostranstvu je postigao nezapamćeni uspeh, pogotovo u Kini i Japanu, a u Srbiji ga je pogledalo više od 130.000 gledalaca.\n“Led 2” je u prvoj nedelji prikazivanja tri puta gledaniji od prethodnog filma. Kako prenose ruski mediji, ukoliko se ovaj trend nastavi postoji velika šansa da novo poglavlje ljubavne priče klizačice Nađe i hokejaša Saše nadmaši uspeh “Sluge”.\nTags: film, Led 2, Miloš Biković


Vlast ne vidi šta rade provladini mediji - Javni servis\nDok je jedna osoba uhapšena zbog širenja panike, na svakodnevno lansiranje zastrašujućih naslova uz bizarne fotografije u tabloidima, država ostaje ravnodušna.\nIlustracija. Foto: Utsav Srestha/Unsplash\nPiše: I. Nikoletić, Danas\nIstovremeno, pre tri dana, prva osoba je uhapšena zbog izazivanja panike objavljivanjem dezinformacija u zatvorenoj Viber grupi.\nIako je širenje panike definisano u domaćem zakonodavstvu, država, prema dosadašnjim nastupima, ne poziva na odgovornost vlasnike i urednika medija koji te odredbe krše.\nS druge strane, novinarska udruženja i međunarodne organizacije upozoravaju da bi bilo kakve represivne mere mogle da ugroze prava i nezavisnost medija.\nIako su sagovornici Danasa saglasni da u vreme vanrednog stanja neodgovorni pojedinci širenjem lažnih vesti na društvenim mrežama, pa i u zatvorenim grupama za komunikaciju, mogu izazvati štetu gotovo istih razmera kao i novine koje dolaze do velikog broja čitalaca, takođe smatraju da mere koje država sprovodi u tom cilju nisu ujednačene, te da je nedavno hapšenje pokazalo da nosioci vlasti koriste različite aršine, ne reagujući na svakodnevne ispade tabloidnih medija.\n– Izgleda da i u vanrednom stanju ima povlašćenih koji mogu da zagađuju našu sredinu skoro koliko i korona virus. Mislim da u svakoj prilici država treba da reaguje i spreči širenje dezinformacija, glasina i budalaština, pa kako proverava i pojedinačno ljude koji neoprezno objavljuju stvari na društvenim mrežama, tako treba da reaguju kada mediji objavljuju opasne stvari. Gledajući danas Informer i Alo, mislio bi čovek da je potpuna kataklizma. A više bi ovo trebalo da plaši državu, zato što se publikuje u velikom broju primeraka, a te informacije su dostupne i na internetu, kaže za Danas Željko Bodrožić, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS). On se nada da su ljudi u ovim vanrednim okolnostima uvideli da u takve medije ne treba da imaju poverenje i da ne veruju njihovim informacijama.\n– To, međutim, uopšte ne opravdava Ministarstvo kulture i informisanja koje isto treba da reaguje i na neki način sankcioniše neprimerene sadržaje koji se javno publikuju u registrovanim medijima koji podležu zakonima, naglašava Bodrožić.\nNovinar Petar Jeremić, dugogodišnji predsednik Izvršnog odbora Udruženja novinara Srbije (UNS) i nekadašnji član Saveta za štampu, naglašava da mediji moraju da imaju mnogo veću odgovornost nego obični građani, ali da to ne oslobađa ni obične ljude od odgovornosti kada objavljuju informacije bez razmišljanja o posledicama na druge.\n– Moramo da budemo oprezni šta širimo, da pratimo relevantne izvore, a da država to ne zloupotrebljava ni na koji način i da primenjuje isti aršin i ujednačene standarde prema svima koji šire dezinformacije i paniku. I čitaoci moraju da budu svesni da je moguće da su u pitanju dezinformacije, kaže Jeremić.\nOn naglašava da je u borbi protiv lažnih vesti i širenja straha najbolji način da država pravovremeno daje pouzdane informacije, u koje će građani imati poverenja.\n– Tačne informacije koje će građanima da daju stručni ljudi kojima veruju, i koje će ih ubediti da su pouzdane, najefikasnije bi sprečile paniku i objavljivanje dezinformacija. A ne kao što je to do sada naša vlast radila, da nas prvo doktor Nestorović poziva u šoping u Milano, a posle dva dana predsednik priča da su nam svi zaraženi pacijenti stigli upravo iz Milana. Da pri svakom obraćanju menjaju izjave, dok nas u petak ubeđuju da škole treba da rade, dok već u nedelju zatvaraju škole, objašnjava Jeremić, podsećajući da smo od državnog vrha slušali i priče da žene ne oboljevaju, dok deca ne prenose zarazu, da bi se ispostavilo da je to potpuno netačno.\nŠta nam preti iz izloga kioska\nNaslovne strane tabloida ovih dana pune su zastrašujućih, apokaliptičnih i morbidnih naslova, praćenih uznemirujućim fotografijama, koje evidentno mogu da se okarakterišu kao širenje panike, a pored lažnih i neproverenih vesti, često i kao širenje nacionalne, verske i druge mržnje i netrpeljivosti. Ilustracije radi, izdvajamo naslovnicu dnevnih novina Informer od 20. marta, gde je krupnim slovima istaknuta reč „OPASNO“, dok je nešto sitnijim ispisan glavni naslov „U Srbiju ušlo 200.000 gastarbajtera, njih bar 6.000 ima koronavirus!“, praćeno objašnjenjima da nam „preti eksplozija epidemije“, kao i „ako oni ne ostanu u izolaciji, mogli bismo ubrzo da imamo na hiljade obolelih i desetine mrtvih“. Kao čest lajtmotiv ovog tabloida, na fotografiji su do zuba naoružani vojnici, sa oružjem na gotovo.


Demograf: Srbija je postala zemlja staraca - Izazov\nNovi magazin 18. septembra 2020. 10:21\n„Početkom 2020. godine više nego svaki peti stanovnik Srbije bio je stariji od 65 godina, a tek svaki sedmi mlađi od 15 godina“, izjavio je Penev za portal sindikata Nezavisnost.\nPenev je dodao da je demografska situacija u Srbiji „stabilno nepovoljna“ a da je zemlja sa 6,9 miliona stanovnika malobrojnija nego pre 50 godina.\n„Broj živorođenih je već nekoliko godina stalno ispod 65.000 i značajno je manji nego bilo koje godine u 20. veku, čak manji nego u vreme bilo kog rata koji je vođen u tom stoleću. Broj umrlih je već dvadesetak godina stalno preko 100.000, a od 2010. se kreće u rasponu od 100.000 do 104.000 godišnje. On je prošle godine iznosio 101.400“, rekao je Penev.\n„Vrlo je teško doći do pouzdanih podataka o spoljnim migracijama stanovništva Srbije. Rezultati jednog novijeg istraživanja ukazuju da je između 2011. i 2018. godine Srbiju napustilo 226.000 stanovnika, a da se istovremeno u Srbiju doselilo 131.000 stanovnika. Migracioni saldo je iznosio minus 95.000 ili minus 12.000 godišnje“, naveo je Penev.\n„Moja je pretpostavka da je trend povećanja iseljavanja nastavljen i 2019, ali i da je 2020. on naglo prekinut. Za očekivati je da će i narednih godina, pre svega kao posledica svetske ekonomske krize izazvane pandemijom, biti usporeno iseljavanje, uz istovremeno intenziviranje doseljavanja, a pre svega povratka srpskih građana iz inostranstva“, dodao je on.\nBlizu 2.000 zatvorenika pobeglo u napadima na zatvore u Nigeriji\nZašto u Kruševcu angažuju radnike iz Albanije kad grad ima 10.000…\nLukašenko: Promenili smo taktiku prema demonstrantima, pronaći ćemo…\nEvropa kažnjava Maltu i Kipar zbog zlatnih pasoša\nAleksić: Vanredni parlamentarni izbori nedvosmislena potvrda uspeha…\nMilivojević: Postojeći izborni uslovi mogu da dovedu samo do novog…\nJovanović: Oročavanje Vlade ukazuje na nenormalno funkcionisanje…\nSSP: Vučić odbio da oda poštu poginulima u oslobođenju Beograda da bi…


Obdukcije pokazale da COVID-19 izaziva plućnu emboliju i oštećuje organe - Eurocomm-PR\nIstraživački timovi iz Beča, Linca i Graca došli su do zaključka da oboljenje COVID-19 ne izaziva samo jaku upalu pluća, već i plućnu emboliju, a oštećuje i druge organe - bubrege, jetru i pankreas.\nOva bolest napada i druge organe kao što su bubrezi, jetra, pankreas, nadbubrežne žlezde i limfni sistem. „Uvideli smo da se ovde radi o infektivnoj bolesti koja napada ceo organizam“ objasnio je Mihael Trauner. „Još uvek nije poznato da li će kod preživelih sa težim komplikacijama biti dugoročnih posledica na one organe koji su bili zahvaćeni bolešću“ dodao je on. Izveštaji o pacijentima sa pretrpljenom trombozom u venama nogu, plućnom embolijom i moždanim udarom podržavaju činjenicu da povećana tendencija tromboze kod pacijenata može imati dalekosežne posledice.\nNovo u Beču: „grgljanjem“ lakše uzimanje uzorka Pročitajte više