REKOM ~ KOMRA ~ RECOMSuočavanje s prošlošću i tranzicijska pravda na Zapadnom Balkanu Suočavanje s prošlošću i tranzicijska pravda na Zapadnom Balkanu\nBekim Blakaj, CROSOL, Documenta.hr, Marko Milosavljević, Nerzuk Ćurak, Saša Petejan, suočavanje s prošlošću, Tea Gorjanc Prelević, Vesna Teršelič\nU sredu, 10. marta 2021. godine je u organizaciji CROSOL – Platforme za međunarodnu građansku solidarnost Hrvatske i Documente – Centra za suočavanje s prošlošću, održana onlajn rasprava „Suočavanje s prošlošću i tranzicijska pravda na Zapadnom Balkanu“. Rasprava se nadovezuje na zahteve Deklaracije više od 90 zapadnobalkanskih organizacija civilnog društva naslovljene „Sa ili bez Europske unije?“ nastale u maju 2020. godine, za vreme samita u Zagrebu održanog u okviru hrvatskog predsedavanja Većem EU.\nNa teme vezane za usporeno procesuiranje ratnih zločina, programe reparacija za žrtve rata, kulture pamćenja i procese izgradnje poverenja govorili su: Nerzuk Ćurak, Bekim Blakaj, Marko Milosavljević, Tea Gorjanc Prelević i Saša Petejan.\nRaspravu je moderirala voditeljica Documente Vesna Teršelič.\nRedovni profesor na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Sarajevu, Nerzuk Ćurak, istakao je da neodgovorna kultura sećanja u BiH, ali i ostalim zemljama na postjugoslovenskom prostoru, proizvodi nove naracije neprijateljstva. Neophodno je zato vršiti trajni pritisak na institucije i insistirati na odgovornoj kulturi sećanja, jer kultura poricanja, kao vladajuća politička paradigma, blokira kulturni, politički i ekonomski razvoj regiona.\nPo njegovom mišljenju, u današnjim društveno-političkim okolnostima, osnivanje suda kakav je bio Međunarodni krivični tribunal za bivšu Jugoslaviju u Hagu ne bi bilo moguće, što njegov značaj i zaostavštinu čini još značajnijim. On je podsetio da pravni mandat ovog suda nije bilo pomirenje, iako ono jeste bilo jedan od priželjkivanih ishoda njegovog rada. Presude MKTJ, međutim, nisu uticale na promenu odnosa prema ratnim zločincima u zemljama regije, pa je da bi se govorilo o unutrašnjim pitanjima koja se tiču tranzicione pravde i ratnih zločina još uvek potreban „vanjski faktor“, a napori i rezultati civilnog društva ostaju zanemareni i nedovoljno podržani od strane državnih institucija. Čak i kada se čini da podrška postoji, vrlo brzo postane jasno da je ona samo deklarativna, što je najočiglednije bilo na primeru podrške presednika bivših jugoslovenskih republika inicijativi za REKOM, koja je jako brzo nakon potpisivanja povučena.\nTea Gorjanc Prelević, izvršna direktorka Akcije za ljudska prava iz Podgorice, govorila je o važnosti toga da procesuiranje ratnih zločina ostane jedan od uslova za dobijanje statusa kandidata i pridruživanje zemalja Zapadnog Balkana Evropskoj uniji. Po njenom mišljenju, BiH je, za razliku od Crne Gore, napravila veliki korak u procesuiranju ratnih zločina i time zaslužila status kandidata. Ona je istakla da je pomirenje na Zapadnom Balkanu važna tema i u kontekstu širem od ratova devedesetih, podsećajući na probleme u odnosnima Bugarske i Severne Makedonije.\nSudsko procesuiranje ratnih zločina pravi je odraz političke volje i test vladavine prava, naročito za Crnu Goru, pred kojom je veliki izazov da posle istorijske promene vlasti obezbedi reformu pravosuđa.\nRad REKOM mreže pomirenja važan je kao vid zaloga za budućnost, da se čak i kada više ne bude živih žrtava i počinilaca ostavi verodostojan trag i stvori legitimni, zajednički narativ o tome šta se dogodilo.\nBekim Blakaj, izvršni direktor Fonda za humanitarno pravo Kosovo, ocenio je da su, dok su s jedne strane rezultati nedavno održanih parlamentarnih izbora na Kosovu dokaz postojanja dobre prakse smenjivosti vlasti, s druge strane odnos nove Vlade prema dijalogu sa Srbijom i stav budućeg premijera Albina Kurtija da dijalog nije prioritet zabrinjavajući.\nCivilno društvo na Kosovu, pre svega Fond za humanitarno pravo, dosledno se bavi temama pomirenja i tranzicioione pravde i vidi ih kao prioritet. FHP Kosovo prati sva suđenja za ratne zločine na Kosovu, od početka njihovog procesuiranja. Njihovi podaci govore da je do sada 116 građana Kosova bilo optuženo za ratne zločine; 41 je oslobođeno, usled nedostatka dokaza, dok je drugih 41 osuđeno, a ostali procesi su i dalje u toku.\nVeliki izazov procesuiranju ratnih zločina na Kosovu predstavlja nedostatak saradnje između tužilaštava Kosova i Srbije, kao i problem otkrivanja identiteta i zastrašivanja svedoka, koji često odustaju od svedočenja.\nGovoreći o stavu kosovske javnosti prema Specijalizovanim većima Kosova u Hagu, Blakaj je ocenio da je kosovska javnost od početka bila jednostrano protiv osnivanja ovih veća, a da se čak i oni koji su podržali osnivanje za to imali drugačiju, dnevnopolitičku motivaciju, te je retko ko govorio o pravdi za žrtve.\nMarko Milosavljević, programski koordinator Inicijative mladih za ljudska prava u Srbiji, je govoreći o odnosu prema suočavanju s prošlošću u izneo podatak da prema istraživanjima koje sprovodi ta organizacija veliki procenat stanovništva Srbije ima mala ili nikakva saznanja o ratnim zločinima počinjenim devedesetih godina na prostoru bivše Jugoslavije. Kao problem ističe kulturu poricanja ali i instrumentaliaciju žrtava u dnevnopolitičke svrhe i nerešen status civilnih žrtava rata, dok rešenje vidi u inkluzivnoj kulturi sećanja, pritisku na institucije i obrazovanju.\nSaša Petejan, kustoskinja i novinarka iz Slovenije, izrazila je razočaranje i žaljenje što se Slovenija nije na aktivniji i žustriji način priključila procesima pomirenja i suočavanja s prošlošću. Iako vidi pozitivne pomake kada je o tome reč, pre svega u obrazovanju, ona ističe da proces denacifikacije u Sloveniji nikad nije okančan i da Sloveniji tek predstoji suočavanje sa problemom „otpisanih“ (izbrisanih) – državljanja SFRJ koji su poreklom bili iz drugih jugoslovenskih republika i koji su nakon proglašenja samostalnosti Slovenije preko noći izgubili sva prava u toj zemlji – kao ratnog zločina.\nTags: Bekim Blakaj, CROSOL, Documenta.hr, Marko Milosavljević, Nerzuk Ćurak, Saša Petejan, suočavanje s prošlošću, Tea Gorjanc Prelević, Vesna Teršelič


Simić: U rukama srpskog naroda mora ostati svih deset opština - Radio Kosovska Mitrovica\nSimić: U rukama srpskog naroda mora ostati svih deset opština\n10. October 2021, 12:18 -> 12:25\nSrbi na Kosovu i Metohiji moraju da ostanu jedinstveni i složni, jer samo takvi predstavljamo bedem koji ni Priština ni njihovi mentori ne mogu da probiju, poručio je danas potrpedsednik Srpske liste Igor Simić i pozvao Srbe da iskoriste pravo glasa i izađu na lokalne izbore koji se u pokrajini održavaju 17. oktobra.\nSimić je za TV Tanjug rekao da je važno da se sve poluge vlasti koje mogu oduzmu od Prištine i zato je potrebno samo izaći do biračkih mesta.\n“Verujem da će biti pružena podrška kandidatima Srpske liste i za gradonačelnike i za odbornike, jer u našim rukama mora ostati svih 10 opština na KIM u kojima su Srbi većina”, istakao je Simić.\nOn je apelovao na građane da izađu na glasanje, navodeći da ovo nisu obični lokalni izbori, jer se na njima ne govori samo o lokalnim temama.\n“Potrebno je da sačuvamo jedinstveni politički korpus, budemo snažni, složni i da na taj način, pružimo otpor eventualnim novim jednostranim potezima Prištine koji se već najavljuju”, ukazao je Simić.\nOn je dodao i da je zbog jednostranih poteza Prištine Srpska lista bila onemuogućena da normalno vodi predizbornu kampanju i da se 20 dana sa nasim građanima borila za pravo na slobodu kretanja i osnovna ljudska prava.\n“Ipak, rezultati rada Srpske liste koje smo ostvarili ovde sprovodeći politiku predsednika Aleksandra Vučića daju nam za pravo da izađemo dignuta čela i uvereni da će građani podržati politiku mira i ekonomskog razvoja Srba na ovim prostorima”, naveo je Simić.\nNa pitanje koliko je značajno da građani izađu na izbore, imajući u vidu da se albanske partije u većinskim srpskim sredinama mobilišu oko jedinstvenih lista Albanaca, Simić je rekao da dok su se oni borili za osnovna ljudska prava albanske partije su se ujedinile, posebno na severu u nadi da će okruniti bedem odbrane sprskih nacionalnih interesa.\nIstakao je i da su ovi izbori na kojima svako pojedinačno mora da pokaze odgovornost i spremnost i odlučnost da ostane i opstane na KiM.\n“Samo jedinstveni i složni možemo da sačuvamo pupčanu vrpcu koja povezuje Beograd i Srbe na KiM, jer bez zvaničnog Beograda, Kancelarije Vlade Srbije i predsednika Vučića ne bi bilo života na ovim prostorima”, ukazao je on.\nNa pitanje povodom uvođenja damping mera Prištine, a kojima se krše i odredbe CEFT-a i Briselskog sporazuma, i šta to znači u praksi, Simić kaže da je ovo politicka mera koja će štetu naneti Srbima, ali i Albancima na KiM.\n“Vlada u Prištini nije uspela da ostvari onaj cilj od 20. septembra kada su poslali do zuba naoružane jedinice na prelaze Jarinje i Brnjak i sada žele poljuljani ugled u svojoj javnosti da povrate na ovaj način, a na štetu trgovine između centralne Srbije i prostora KiM”, objašnjava Simić.\nOn kaže i da sa druge strane, ekonomska snaga Srbije jača i ove mere će uticati, ali mnogo više na one kojima su roba i usluge namenjeni na KiM.\nPovodom slučaja Ivana Todosijevića kaže da je najvažnije da je EU konačno priznala da je prekršen Briselski sporazum, i da su Todosijeviću presudom prekršena osnovna pravna pravila.\nSimić napominje da su Briselskim sporazumom garantovana sva prava našeg naroda i pojedinačno i kolektivno, kao i da je prilikom izricanja presude moralo da bude dvoje sudija srpske i jedan albanske nacionalnosti, a u ovom slučaju osudilo ga je monoetničko veće trojice Albanaca.\n“Ponovno uvođenje verbalnog delikta na KiM, na tlu Evrope u 21. veku je neprihvatljivo”, poručio je Simić dodajući da se Srbima ukida pravo slobode govora, slobode kretanja.\nOn je apelovao na građane da shvate da su to sve igre Prištine kako bi se Srbi umorili i odustali od borbe, ali da zato Srbi moraju da ostanu ujedinjeni i složni.\nNa pitanje da prokomentariše izjavu albanskog premijera Edija Rame da mu je cilj karijere ujedinjene Kosova i Alabanije, Simić je rekao da je takva izjava opasna i ne doprinosi unapređenju odnosa ni smirivanju tenzija na terenu.\n“Ovo je i poziv Kforu, jer je njihova obaveza da osuigraju mir svim građanima i bezbednost”, rekao je Simić.\nPovodom završetka mandata komandanta Kfora Franka Federičija 15. oktobra, on je rekao da Srbi od novog komandata očekuju da Kfor ispuni mandat predviđen rezolucijom 1244, da garantuju mir i sigurnost, svim građanima i da ostanu statusno neutralni.\n“Nadam se da se neće ponoviti situacija iz 2004. godine i da će Kfor nastaviti pojačano prisustvo u mešovitim sredinama na KiM i delovati preventivno na one koji smatraju da se nasiljem mogu rešavati otvorena politička pitanja između Srba i Albanaca”, zaključio je Simić.


Upozorenje javnosti: Mine ispred prijavnice vojnog magacina\nPolitika\t21.04.2017 08:54\nIntervidovski poligon „Pasuljanske livade” upozorio je sinoć da se ispred objekta prijavnice magacina „Paraćinske utrine”, tri metra od ograde, nalaze tri mine za minobacač 60 milimetara i da je to mesto opasno po život.\n„Mine su na međusobnom rastojanju od jednog do dva metra, a granica opasnog područja je obeležena crvenom bojom sa natpisom „opasno po život”. To znači da je najstrože zabranjeno svako prikupljanje i diranje neeksplodiranih ubojnih sredstava (NUS) i njihovih delova”, stoji u saopštenju.\nNavodi se da će o vremenu njihovog uništavanja javnost biti blagovremeno obaveštena a, kako se dodaje, saopštenje je izdato „u cilju informisanja lokalnog stanovništva i preduzimanja mera na sprečavanju nastajanja vanrednih događaja”.\nNa „Paraćinskim utrinama”, oko pet kilometara od centra Paraćina, 19. oktobra 2006. godine došlo je do eksplozije i požara u magacinima Vojske Srbije.\nU trenutku eskplozije u magacinima je bilo 4.000 tona municije a eksplodiralo je 1.350 tona. Ovo područje od 2009. godine od NUS čiste pripadnici Specijalizovane organizacije Rusko-srpskog odreda za humanitarno razminiranje „Emerikon Deming”, i do sada su otkrili i uništili blizu 13.000 komada NUS.\nUžas kod Mladenovca: Nožem preklao babuNovi detalji užasa u Pirotu: Sekao bi mu prst po prst dok ne naplati dugFatalni obračun u Beogradu: Ubijen Luka RadulovićDetalji tragedije kod Sombora: Ženi metak u glavu, sebi dva u grudiZa tri dana dve žene ubijene, više povređenoTragedija u Novom Pazaru: Radnika ubilo brdo đubretaStravičan zločin u Ostužnici: Ubio ženu, pa sebeHoror u Novom Sadu: Žena sekirom iskasapila nevenčanog suprugaBG: Pucao u majku, promašio i ubio sestru, potom sebeKuhinjskim nožem izbo ženu Slavicu i ćerkicu Nikolinu: Beba bi danas napunila dve godineStravična ispovest žrtve nasilja: Sekao me nožem pred decom, a dobio je kućni pritvor iz kog mi preti smrćuRoditelji nestale Barbare: Nije istina da je nestala u Tisi, oteli su jeKomšije ubijene žene iz Kladova otkrivaju svu muku zlostavljane ženeTraži se doživotna kazna za Srbe sa ZakintosaPet godina od masakra u Velikoj Ivanči!Svirepo ubistvo u Kladovu: Čekićem ubio nevenčanu suprugu!Ceo dan pio u kafani, pa ubio troje: Novi detalji stravične nesreće u NišuTuča huligana u Beogradu, mladić na reanimacijiBoginje odnele još jedan život: Dvogodišnja Nađa izgubila najvažniju bitkuZet Borisa Tadića pucao sebi u glavu: Velika tragedija u porodici bivšeg predsednika Srbije


Vučić čestitao Dan pobede ruskom narodu – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Politika > Vučić čestitao Dan pobede ruskom narodu\nVučić čestitao Dan pobede ruskom narodu\nRTV Vojvodina 06/05/2017 Politika\nMOSKVA – Premijer i izabrani predsednik Srbije Aleksandar Vučić čestitao je Rusiji, ruskom narodu i celokupnom slobodoljubivom čovečanstvu Dan pobede nad fašizmom, a čestitiku, na ruskom jeziku, su preneli ruski mediji.\nVučić je rekao da je Dan pobede jedan od najvažnijih dana za čovečanstvo.\n“Ruski narod je podneo najveći teret Velikog otadžbinskog rata, i to će zauvek ostati primer izuzetnog junaštva i patriotizma. Svojim herojskim podvizima u Drugom svetskom ratu, on je uspeo da uništi fašizam i spase ceo svet od te sile mraka”, rekao je premijer Srbije.\nNaveo je da vojnici Crvene armije zaslužuju uvažavanje, poštovanje i večnu uspomenu u našim srcima:\n“Meni je drago što je i srpski narod, rame uz rame sa drugim narodima sveta, dao svoj doprinos osvajanju mira i slobode. Čestitam Rusiji, ruskom narodu i celokupnom slobodoljubivom čovečanstvu Dan pobede nad fašizmom. Živeo Dan pobede!”\nDan pobede nad fašizmom obeležava se 9. maja kao dan kada je nacistička Nemačka potpisala kapitulaciju u Drugom svetskom ratu.\nDržava prodaje udele u bankama\nEK: Napredak Srbije “umereno pozitivan”


četvrtak, 25 maj 2017 12:12\nOMLADINSKI CENTAR „VERMONT“ PONOVO ZAPOŠLJAVA MLADE\nOmladinski centar „Vermont“ kao partner Udruženja građana „Infohouse“ iz Sarajeva tradicionalno, već 10. godinu za redom, sprovodi akciju „Volontiraj-kreditiraj“. Srednjoškolci će danas raditi u firmama, institucijama, udruženjima, ministarstvima, pekarama, slastičarnama, gradskim upravama, na tržnicama i drugim radnim mjestima u 50 bosanskohercegovačkih zajednica.\nsreda, 24 maj 2017 09:57\nMisija OSCE-a u BiH 22.5.2017 i 23.5.2017.godine organizovala je na Vlašiću radionicu za mlade romske aktiviste iz Bosne i Hercegovine na kojoj je prisustvovao i koordinator za romska pitanja Omladinskog centra „Vermont“ Asmir Husić.\npetak, 19 maj 2017 08:57\nDESETI „SOCIJALNI DAN“ U BRČKOM\nU deset gradova Bosne i Hercegovine, pa i u Brčko distriktu BiH, 25. maja obilježava se deseti „Socijalni dan“. Tim povodom, Omladinski centar „Vermont“ u saradnji sa „Infohouse“ iz Sarajeva, juče je održao konferenciju za novinare na kojoj je najavljena i predstavljena ova inicijativa. U Brčko distriktu BiH ovu akciju podržava veliki broj poslodavaca, te su juče na Trgu mladih predstavnici „Javne zdravstvene ustanove Brčko“ potpisali prijavu o učešću u ovoj aktivnosti, a „Policija Brčko distrika BiH“ je isto učinila u 12:30 časova u svojim prostorijama.\npetak, 12 maj 2017 12:17\nPrevencijom do zdravih zuba\nSve se više pažnje posvećuje zdravlju zubi, a poseban naglasak se stavlja na rani početak stvaranja higijenskih navika, već u ranom djetinjstvu.Navike koje djeca steknu i koje se nauče u toj dobi ostaju za cijeli život zato je Omladinski centar “ Vermont” u saradnji sa Javnim zdravstvom Brčko distrikta BiH organizovao posjetu stomatologu 11. 05. 2017. u 12:00 h, za mališane Dnevnog centra, projekta podržanog od strane međunarodne organizacije Save the Children. Za naš prvi susret odabrali smo pregled zubića i razgovor o oralnoj higijeni, u stomatološkoj ordinaciji u postorijma JZU Dom zdravlja Brčko distrikt BiH.\nčetvrtak, 04 maj 2017 11:54\nSocijalna i ljudska prava za profesionalce\nVijeće za djecu Bosne i Hercegovine, koje djeluje pri Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH, u saradnji sa GIZ- Deutsche Gesellhschaft fur Internationalne Zusammenarbeit, sprovodi aktivnosti u realizaciji regionalnog projekta „Socijalna prava za ranjive grupe“ (SoRi projekte). Projekat se realizuje u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Kosovu, Makedoniji i Srbiji. Cilj projekta je poboljšanje uslova za objezbjeđenje jednakih socijalnih prava za osjetljive grupe u izabranim opštinama.


Kakav kancelarijski nameštaj odabrati, novi ili polovni – prednosti i mane – Kvart Magazin\n15. јуна 2020. Kvartalko Izdvojeno\nUkoliko je došlo vreme da promenite unutrašnjost svog radnog prostora i nabavite drugačiju kancelarijsku opremu, možete zameniti svoj zastareli kancelarijski nameštaj sa onim koji je više komforan, elegantniji i ozbiljniji. Uklapajući nameštaj u radni prostor činićete da vaša kompanija vizuelno izgleda fantastično. Vodeći brigu o ekonomičnosti i komfornosti veoma lako možete zadovoljiti potrebe vaših radnika i stvoriti produktivnije radno okruženje. No, glavno pitanje je da li pre odabrati polovan kancelarijski nameštaj, onaj koji je naručen po meri ili ipak fabrički izrađen nameštaj?\nKakav nameštaj odabrati za kancelariju\nNameštaj koji birate za vašu kancelariju ne mora uvek biti u potpunosti nov. Istina je da kupovinom novog kancelarijskog nameštaja dobijate besprekornu higijenu, pogotovo kada su u pitanju tapacirani elementi, međutim, kupovinom polovnih komada nameštaja uz pomoć pouzdanih kompanija i različitih skladišta možete biti sigurni da ćete imati kvalitet i dugotrajnost. A ono što uvek možete uraditi radi bolje higijene jeste dubinsko čišćenje kancelarijskog nameštaja i sitne korekcije popravke koje ne moraju zahtevati značajne troškove. Polovni elementi koji se mogu naći u prodaji često jesu zapravo novi komadi nameštaja sa gotovo neprimetnim fabričkim greškama. No, čak i onaj nameštaj koji je korišćen procenjuje se kao vredan za ponovnu upotrebu uz minimalnu korekciju. Cenovna kategorija polovnog nameštaja prikladna je za manja i mlada preduzeća koja su u početnom razvoju. To je velika prednost kupovine i odabira ovakvog nameštaja, no osnovna mana jeste u tome kako pojedinačne elemente uklopiti u prostor nasuprot nameštaju koji je naručen po određenim merama. Nameštaj koji je izrađen po merama i namenjen za kancelariju znatno je skuplji zbog strožije definisanih zahteva, specifičnih dimenzija i oblika, ali to ne znači da će biti kvalitetniji. Napravljen prema specifičnim zahtevima i željama, kancelarijski nameštaj omogućiće što racionalniju upotrebu, a u unutrašnjost polica uklapaće se vaša dokumentacija i potrebni predmeti gotovo u milimetar. Pored toga, sasvim je dobar i funkcionalan novi nameštaj koji je izađen fabrički. Međutim, zavisno od toga kakav je i od kojih je materijala kupljeni kancelarijski nameštaj mogu postojati zahtevi za komplikovanijom organizacijom prilikom transporta i sastavljanja kako bi se izbegla sva moguća oštećenja.\nKancelarijski nameštaj – odabir i uticaj na prestiž firme\nBilo da ste zainteresovani više za kupovinu sasvim novog kancelarijskog nameštaja – fabričkog ili po meri, ili ipak polovnog kancelarijskog nameštaja, veliku pažnju trebate obratiti na boju i materijal od kojeg je nameštaj izrađen. Odabir nameštaja može značajno uticati na prestiž vaše firme. Kako bi vaši radnici efikasnije obavljali potrebna zaduženja i u radnom okruženju bili što manje u stresnom stanju, veoma je bitno da kancelarijski nameštaj bude udoban i sprečava neurednost. Neuredna atmosfera u kancelariji ne samo da negativno utiče na zaposlena lica već i na posetioce kompanije. Elegantna garnitura i tiho mesto za doček saradnika ali i kratki predah radnika, zatim, fantastična kompjuterska stolica sa pomoćnim elementima naslona i masažera, kao i neobična i oku prijajuća osvetljenja mogu biti preduslov za veći uspeh firme. Nameštaj otporniji na vlagu i habanja sa izratitim teksturama i neobičnim dizajnom uvek će biti pun pogodak za svaku kancelariju.\nPrevious Post:Koje čajeve piti protiv kašlja?\nNext Post:Razlike između punjača za mobilne telefone


BS Telecom Solutions je osnovan 2002. godine i na tržištu je od tada prisutan kao proizvođač, isporučilac i integrator kompletnih telekomunikacijskih i informacijskih sistema koji se zasnivaju na modernim tehnologijama i vlastitim tehnološkim istraživanjima.\nU ovom trenutku, BS Telecom Solutions regionalni je lider kada je u pitanju tržište pametnih transportnih sistema (Intelligent Transportation System).\nTo, međutim, ni izbliza nije jedino područje djelovanja, jer kompanija jednako uspješno razvija i provodi projekte u oblasti IoT-a (Internet of things), a posebna pažnja u posljednjih nekoliko godina poklanja se implementaciji\nrazličitih sistema u oblasti smart city rješenja.\nNa čelu kompanije nalazi se direktora Mirza Varatanović koji je govorio za Poslovne novine.\nPredstavili ste vlastiti softver za sistem upravljanja saobraćajem, o čemu je riječ?\n„Vlastiti BS Husky softver jedan je od najkonkurentnijih i najkvalitetnijih proizvoda u ovoj oblasti. Upravo ovaj softver je ugrađen i upravlja svim segmentima saobraćaja u najdužim tunelima u Bosni i Hercegovini, Srbiji i Crnoj Gori, a to su 1. mart u BiH, tunel Manajle u Srbiji i tunel Sozine u Crnoj Gori. U ovom trenutku kompanija ima ugovoreno više od 30 miliona KM vrijednih projekata u inostranstvu samo u oblasti pametnih transportnih sistema (ITS) i radi se o\ndoslovnom izvozu domaće pameti. Ovo je još jedna potvrda da je BS Husky lider u domenu ITS softvera.“\nSve ste snažniji igrač na međunarodnoj sceni kada je u pitanju cloud tehnologija. Šta vas to izdvaja od konkurencije?\n„BS Telecom Solutions sarađuje sa vodećim svjetskim IT kompanijama, a posebno ističemo nagrade koju smo dobili od Oraclea-a, kao jednog od svjetskih lidera u IT industriji. Tu se posebno izdvaja nagrada Oracle Partner of the year za 2019. godinu za region centralne i istočne Evrope koja nam je uručena tokom Oracle Partner Executive Forum Central Eastern Europe održanog u Ljubljani u martu ove godine. Ova nagrada potvrdila je da je BS Telecom Solutions lider na tržištu Bosne i Hercegovine i kada su u pitanju inovacije u cloud tehnologiji, ali i sve snažniji igrač na regionalnoj i međunarodnoj sceni i kada je ova oblast digitalne transformacije u pitanju. Ove nagrade, pored ostalog, jamče sigurnost i pouzdanost softvera koje razvijamo te se time zasigurno odvajamo od konkurencije.“\nNa kojim projektima radite do kraja godine?\n„Trenutno je u realizaciji 35 projekata, od kojih su mnogi dugoročni. Sa ovim projektima prisutni smo u više industrija kao što su infrastruktura, telekom, javni sektor, finansije, sigurnosni sektor itd. Izdvojio bih možda neke od većih, kao što je implementacija BS Huksy softvera u Crnoj Gori na projektu sa ukupno 16 tunela. Zatim završetak istočnog koridora u Srbiji sa centrom za nadzor i upravljanje saobraćajem. Također, do kraja godine očekujemo implementaciju web komerc rješenja u telekom industriji i implementaciju cloud CRM servisa u telekom industriji i bankarskom sektoru. Do kraja godine očekujemo širenje tržišta kako u regionu zapadnog Balkana tako i u zemljama EU i Bliskog istoka.”\nPrevious Stogodišnja Halima Skopljak iz Tešnja: I danas volim zaigrati kolo\nNext U Zenici proizvode taktičku odjeću za specijalne jedinice širom svijeta\nLukavački sajam turizma prilika za promociju i poslovno povezivanje (Video)\nOrganizatori jedne od najznačajnijih turističkih manifestacija u Bosni i Hercegovini, Međunarodnog sajma turizma i ekologije – LIST Lukavac, čije će 18. izdanje biti održano naredne godine u maju, očekuju da\nBosanske poslastice prvi put na najvećem svjetskom sajmu u Minhenu\nU Minhenu je danas otvoren sajam pekarske i slastičarske industrije IBA 2018. Ove godine na tom prestižnom sajmu svog predstavnika ima i Bosna i Hercegovina. Na poziv organizatora sajma,


Fabrika za preradu rešiće pitanje otpada u Beogradu - Do kraja 2016. stižu četiri ponude za gradnju postrojenja vrednog 300 mil EU\nDelegacija Beograda u poseti EWB) Beograd će do kraja decembra dobiti ponude četiri renomirane kompanije za učešće u javno-privatnom partnerstvu za izgradnju postrojenja za preradu otpada, rekao je u petak (2. decembra 2016. godine) gradonačelnik Beograda Siniša Mali.\nOn je, tokom posete Centru za obnovljivu energiju (EWB) u Bernu, najavio da i Beograd može da računa na izgradnju jedne takve fabrike, koja će trajno rešiti pitanje otpada u glavnom gradu.\n– Tokom naredne godine biće izabran partner koji će sa gradom napraviti fabriku koja će iz otpada praviti toplotnu i električnu energiju, kroz investiciju vrednu 300 mil EUR – rekao je Mali podsećajući da grad već godinu i po dana radi na pronalaženju partnera za javno-privatno partnerstvo koji bi sa gradom fabriku napravio u Beogradu. Prvi korak je pribavljanje ponuda, a naredne godine biće izabran partner i počeće realizacija projekta, ka že gradonačelnik a prenosi Beoinfo.\nMali je podsetio da je gradska deponija Vinča u ovom trenutku "najveća crna tačka" u ovom delu Evrope u pitanju ekologije, jer se već decenijama unazad tamo baca smeće. – Tamo su tone đubreta, a evo kako pametni ljudi rade i od tog smeća prave energiju, greju grad, prodaju struju i na taj način i zarađuju novac. To je ono što ćemo i mi da radimo i ne samo da ćemo imati čistiji grad i vazduh, nego ćemo zaraditi i novac – rekao je Mali, dodavši i da će, kada ponude pristignu, sa njima izaći pred građane. Kako je objasnio generalni direktor Danijel Šefer, EWB je javno komunalno preduzeće Berna koje se bavi prikupljanjem otpada, proizvodnjom i distribucijom električne energije, prirodnog gasa i vode.\n– Mi smo javno preduzeće, nezavisno, imamo svoj bord direktora, koji garantuju da poslujemo u skladu sa potrebama potrošača – rekao je Šefer. On je istakao da se električna energija iz prikupljenog otpada proizvodi u njihovim termoelektranama, precizirajući da je godišnja potrošnja električne energije 1,6 teravatsati, kao i isto toliko prirodnog gasa. Dodaje da je godišnji promet EWB-a oko 500 miliona švajcarskih franaka.


Rjabkov: Ne isključujemo novo zaoštravanje sa SAD\nTanjug 12. oktobra 2021. 13:45\nMOSKVA – Moskva ne isključuje mogućnost daljeg zaoštravanja odnosa sa Sjedinjenim Američkim Državama, ako ne budu uloženi dodatni napori za njihovu normalizaciju, izjavio je danas zamenik šefa ruske diplomatije Sergej Rjabkov nakon sastanka sa zamenicom američkog državnog sekretara Viktorijom Nuland u Moskvi.\nRazgovori sa Nulandovom u Ministarstvu spoljnih poslova su trajali oko dva sata, a Rjabkov ih je opisao kao krajnje otvorene.\n„Razgovor je bio koristan, ali nema slaganja pozicija dve strane. Amerikanci nemaju sluha za našu logiku, naše zahteve. Ali, bez obzira na to, razgovor je bio koristan“, rekao je Rjabkov za Sputnjik.\nDodao je da Rusija ne isključuje ni opciju zamrzavanja rada ruske diplomatske misije u SAD, mada bi, kako ne naveo, želela da izbegne taj scenario.\n„Želeli bismo da to izbegnemo. Ali ne možemo da isključimo takav scenario u najgorem slučaju“, rekao je on.\nS tim u vezi kao glavno pitanje postavljeno je pitanje funkcionisanja diplomatske misije i problema sa izdavanjem viza, a prema rečima ruskog diplomate, napredak nije postignut, ali su planirane nove konsultacije na tu temu.\nRjabkov je rekao i da Ukrajina nije bila na dnevnom redu razgovora.\nNuland je rekla da je sa Rjabkovom razgovarala o bilateralnim odnosima.\n„Drago mi je da sam opet u Rusiji i da se bavim našim bilateralnim odnosima“, rekla je novinarima posle sastanka.\nU Kremlju su saopštili da postoji mogućnost da se tema Ukrajine nađe na dnevnom redu razgovora Nulandove i Dmitrija Kozaka, zamenika šefa administracije predsednika Rusije.\nSAD su ranije je izbacila određena lica sa sankcionog spiska kao zamenu za saglasnost ruskih vlasti za posetu zamenice državnog sekretara SAD, a Rjabkov je danas precizirao da je američku vizu dobio vršilac dužnosti zamenika direktora Odseka MIP za neširenje i kontrolu naoružanja Konstantin Voroncov.\nViktorija Nuland se smatra jednim od najvećih specijalista po pitanju Rusije i zemalja bivšeg Sovjetskog Saveza, a u prethodnoj vlasti pod rukovodstvom Donalda Trampa ona je takođe obavljala funkciju pomoćnika državnog sekretara, ali za Evropu i Evroaziju.\nNjena poseta Moskvi dolazi četiri meseca nakon samita šefova država, Vladimira Putina i Džozefa Bajdena, u Ženevi.


Vekovi srpskog pomorstva i recnog brodarstva\nMyCity Military » Biblioteka -> Mornarica » Vekovi srpskog pomorstva i recnog brodarstva\nPoslao: 09 Apr 2011 08:20\nVladimir Pozeg, istrazivac mornaricke istorije i publicista\nkontakt telefon autora : 063/272-223\nCitat:Recenzija rukopisa "Vekovi srpskog pomorstva i recnog brodarstva"\nOvo delo predstavlja jedinstven poduhvat u nasoj istorijskoj literaturi. Autor je hronoloskim redom, prihvatajuci sve sugestije recenzenata, zabelezio sve poznate dogadjaje vezane za istoriju naseg pomorstva i recnog brodarstva, od pocetka do danasnjih dana, koja se nalazila u senci istorije drugih naroda sa kojima smo ziveli i zivimo ma ovim prostorima.\nBogata proslost, nazalost nedovoljno prezentirana javnosti i rasuta po mnogobrojnim arhivama i delima, tako se nasla na jednom mestu. Autor je ucinio veliki napor da na jednom mestu obuhvati vekove naseg pomorstva i recnog brodarstva, da se tu nadju svi dogadjaji, ljudi i brodovi koji su obelezili nase postojanje na obalama mora i reka, povremeno se udaljavajuci od njih i vracajuci im se.\n"Vekovi srpskog pomorsstva i recnog brodarstva" ce posluziti kao osnova od koje ce oni koji budu izucavali ovaj segment nase istorije polaziti u svojim istrazivanjima, posebno u oblasti vojnopomorske istorije, koja je u potpunoj vojnopomorskoj senci drugih naroda, koji su je prepisali sebi ne svojom krivicom nego zbog naseg nemara i nedovoljne posvecenosti ovom znacajnom delu nase istorije.\nMnogo je dogadjaja, likova i brodova koji nisu obuhvaceni dosadasnjim enciklopedijskim izdanjima, pa je ovo prilika da ovo delo bude osnova za izradu buduce srpske (opste i pomorske) enciklopedije i tako se izbegnu propusti koji su cinjeni do sada.\nDelo je argumentovano navodjenjem izvora podataka u njemu, sto ukazuje na velicinu ovog dela i naporan rad, a ilustracije citaocu pruzaju priliku da upozna brodove i ljude koji su simbol maseg pomorstva i recnog brodarstva.\nDr Bosko Antic, kontraadmiral u penziji\nBeograd, 23. maj 2007. godine\nUkupno su 684 korisnika na forumu :: 25 registrovanih, 2 sakrivenih i 657 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., babaroga, cenejac111, CrazyDiablo, helen1, kalens021, kasalovic1996, kvcali, Marko Marković, MB120mm, mercedesamg, messerschmitt, milos.cbr, Mixelotti, mnn2, Njemac, pacika, piton, Profica, repac, sakota79, stegonosa, Toni, vathra, x9


Japan spreman za sukob sa Rusijom – Evo kakav su ishod rata predvideli kineski eksperti - WebTribune\nHome/SPEKTAR/Japan spreman za sukob sa Rusijom – Evo kakav su ishod rata predvideli kineski eksperti\nJapan spreman za sukob sa Rusijom – Evo kakav su ishod rata predvideli kineski eksperti\n1. јула 2021.\tSPEKTAR Ostavite komentar\nKina predviđa ishod rata između Rusije i Japana, ali bez upotrebe nuklearnog oružja\nPoslednjih godina se u Japanu sve više govori o neophodnosti vraćanja južnih ostrva Kurilskog grebena pomoću vojne sile. Istovremeno, takva retorika je sve karakterističnija za obične stanovnike Zemlje izlazećeg sunca, koji su „umorni“ od čekanja pozitivnih rezultata diplomata.\nKineski analitičari veruju da je moguće predvideti ishod japanske vojne invazije na Kurilska ostrva. U tom slučaju, najvažnije pitanje jeste da li će Rusija uspeti da odbije agresora i sačuva svoj suverenitet nad Kurilima.\nSmatra se da su oružane snage Japana među najmoćnijim u azijsko-pacifičkom regionu. Sa vojskom od 260 hiljada ljudi, Tokio za kratko vreme može da mobiliše još oko pet miliona boraca. To takođe treba da obuhvati savremenu mornaricu i vazduhoplovstvo.\nRaketni sistemi i strateški bombarderi Tu-160 i Tu-22M sposobni su da unište ključnu infrastrukturu u Japanu, što će okončati njegov napadački potencijal.


“Mali ekonomski sistemi svoj ekonomski rast i razvoj mogu ostvariti samo međusobnim povezivanjem i uključivanjem u međunarodno tržište. To je karakteristika uspješnih malih ekonomskih sistema, otvorenost ekonomije. Svaki od sistema ima svoje specifične karakteristike. Regionalnim povezivanjem ne bi trebalo ni na koji način dirati u suverenitet ekonomskih politika, ali svakako da se zajednički mogu rješavati izazovi”, rekao je Saša Stevanović, ekonomista.\n“Ako se ova energija i potencijal ne uključe u stvaranje nove vrijednosti, region je na gubitku i trend odlaska će se nastaviti. Niti jedan od sistema nema dovoljnu snagu da to pitanje riješi sam, ali regionalna inicijativa i zajedništvo povećavaju šansu, ali ne garantuju uspjeh”, zaključio je Stevanović. (Nezavisne)


Srbija želi da Gora i Goranci na Kosovu budu deo buduće zajednice srpskih opština na Kosovu i to pitanje smo izneli u Briselu izjavio je u selu Vranište na Gori, na krajnjem jugu Kosova direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Aleksandar Vulin.\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Aleksandar Vulin rekao je da Srbija nikada neće prestati da brine o Gorancima na Kosovu. On je kazao da je od rukovodstva opštine Gora dobio podršku da se pitanje ove opštine i njenih građana rešava u okvirima zajednice srpskih opština čije je formiranje predloženo u Briselu.\n“Došao sam da razgovaram sa rukovodstvom opštine Gora da čujem koji su njihovi problem i što je još važnije da im prenesem da je delegacija Srbije na razgovorima u Briselu tražila da se problem Gore rešava zajedno sa svim opštinama u kojima Srbi žive u većini. Danas sam dobio podršku od rukovodstva opštine Gora za to”, rekao je Vulin.\nVulin je kazao da je Srbija spremna i da na druge načine proveri volju Goranaca, da li žele da budu deo buduće zajednice srpskih opstina na Kosovu.\n“Srbija je spremna da organizuje referendum ovde na Gori kako bismo proverili da li Goranci žele da budu deo zajednice srpskih optina”, kazao je Vulin\nGrađani Gore Vulina su upoznali sa svojim problemima a najveći je, kako su kazali, problem zdravstvene zaštite i razni pritisci koji se odnose na sistem obrazovanja. Oni smatraju da je opstanak Goranaca na Kosovu nemoguć bez Republike Srbije.\n“Što se tiče Albanaca pritisaka nema, ali mi imamo ovde takozvane Bošnjake koji nad nama vrše pritisak da radimo po kosovskom obrazovnom sistemu. Mi smo se još 2000 godine opredelili da radimo po sistemu Republike Srbije”, rekao je Osman Selmani koji je i predsednik Opštinskog odbora Socijalističke partije Srbije.\n“Problem koji nas tišti je kriza i nezaposlenost, sve oči su uprte u Republiku Srbiju. Čekamo ishod pregovora da vidimo šta će biti”, kaže Džavšir Sadat.\nNa teritoriji opštine Gora, u oko 19 sela, živi više od devet hiljada Goranaca. Vulin je prethodno posetio i Prizren, a za sutra su planirani sastanci u Kancelariji za Kosovo i Metohiju u Kosovskoj Mitrovici.


Klima uređaji : Južne vesti\nIz Gradske kuće najavljeno rešavanje problema sa klimama u "Podzemnom"\n15:21, 12. 7. 2019.\nDa bi klime u "Podzemnom prolazu" u Nišu trebalo da prorade za najviše dve nedelje, rekao je gradski većnik Bratislav Vučković. Problem nastao zbog uknjižbe objekta.\nVlasnici lokala iz "Podzemnog" protestovali jer nemaju struju za klime\n15:29, 9. 7. 2019.\nVrućina u Podzemnom prolazu u Nišu izvela je vlasnike lokala i trgovce pred Gradsku kuću da od gradske vlasti traže da reši problem zbog koga ne rade klime u ovom tržnom centru. Problem je, objašnjava predsednik Udruženja podzemni prolaz Bratislav Đorđević, to što lokali nisu povezani na brojilo uprkos tome što su pripremili sve papire i platili takse više do pola miliona dinara.\nVrelo u "Rodi" zbog havarije na sistemu klima, remont u toku\n13:05, 25. 6. 2019.\nZaposleni u tržnom centru “Roda” u Nišu žale se da u poslednje vreme rade u otežanim uslovima jer sistem za klimu ne radi, pa se i kupci ne zadržavaju u šopingu, već žure napolje. Iz kompanije koja je vlasnik tržnog centra kažu da je došlo do velike havarije i da uveliko rade na remontu.\nGrad donira Zdravstvenom centru 11 klima-uređaja\n15:48, 18. 8. 2015.\nKako je danas najavljeno iz Gradske uprave, Vranje će iz budžeta izdvojiti 360.000 dinara za kupovinu 11 klima-uređaja namenjenih Zdravstvenom centru.\nLjudi padaju u nesvest od vrućine u Uslužnom centru\n15:57, 30. 7. 2015.\nHitna pomoć je samo u četvrtak ujutru više puta intervenisala u leskovačkom Uslužnom centru, a lekari su morali da ukažu pomoć i šalterskim radnicima koji su kolabirali od vrućine jer prostor nije klimatizovan, pa temperatura prelazi 30 stepeni.\nZa klime iz kojih kaplje kazne i do pola miliona\n13:48, 30. 7. 2015.\nKlime koje su sve brojnije i sve više smetaju Nišlijama, prema Odluci o komunalnom redu moraju da budu postavljene tako da ne kaplju na javnu površinu, na susednu zgradu ili fasadu. U suprotnom, kazne za fizička lica do 30.000, a za pravna - do 500.000 dinara.\nNiška Skupština konačno dobija klimatizaciju\n11:28, 19. 11. 2014.\nPosle više od godinu dana od završetka rekonstrukcije fasade na zgradi Gradske uprave u kojoj se nalazi i Skupština, renovirani objekat biće i klimatizovan.\nZa klimatizaciju Gradske uprave 35 miliona\n14:26, 7. 3. 2013.\nTender za izbor najboljeg ponuđača za izradu centralne klimatizacije u zgradi Gradske uprave trebalo bi da bude raspisan ovih dana. Za ovu namenu u budžetu Niša predviđeno je oko 300.000 evra.


Dan online - Hronika: Prevrnuli se vozilom - 2020-11-29\nHronika BOSANSKI DRŽAVLJANI POVRIJEĐENI U UDESU U KRIMOVICAMA\nSa mjesta udesa Prevrnuli se vozilom\nU saobraćajnoj nesreći koja se u preksinoć oko ponoći dogodila u Donjem Grblju, u mjestu Trsteno, na lokalnom putu Jaz–Krimovice, povrijeđeni su bosanski državljani Haris Žunić (40) iz Sarajeva i Ljiljana Milanović (52) iz Zenice. Oni su zadobili povrede u vidu nagnječenja ekstremiteta i ogrebotina. Prema nezvaničnim informacijama, do udesa je došlo kada se vozilo marke „alfa romeo”, registarskih oznaka BD BC443, za čijim se upravljačem nalazio Žunić, zbog brzine neprilagođene uslovima puta, okrenulo na cesti i prevrnulo na krov. Tom prilikom Milanovićeva je ostala zaglavljena ispod automobila, a, preduzimajući potrebne radnje uz upotrebu alata za spasavanje u saobraćajnim nesrećama, bezbjedno su je izvukli pripadnici Službe zaštite i spasavanja (SZS) Kotor. Oni su povrijeđene nakon imobilizacije predali ekipama Hitne pomoći Budva i Kotor.\nNa lice mjesta izašli su službenici Odjeljenja bezbjednosti (OB) Kotor koje će, kako saznajemo, protiv Žunića i Milanovićeve podnijeti krivične prijave zbog kršenja mjera NKT-a, odnosno jer su se kretali u periodu zabrane od 19 do 5 sati ujutro.


Općina Novo Sarajevo u saradnji sa Institutom KULT izradit će Strategiju prema mladima - Akta.ba\n01.06.2021. 12:45 / Izvor: Akta.ba\nOpćina Novo Sarajevo u saradnji sa Udruženjem "Institut za razvoj mladih – KULT" pokreće aktivnosti na izradi okvirnog strateškog dokumenta za mlade, Strategije prema mladima Općine Novo Sarajevo za period 2022. – 2026. godina.\nTim povodom, Općinski načelnik Hasan Tanović i izvršna direktorica Udruženja "Institut za razvoj mladih – KULT" Šeherzada Halimić potpisali su Ugovor o saradnji pri izradi strateškog dokumenta za mlade.\nPotpisivanju ugovora prisustvovali su i predstavnici Vijeća mladih Općine Novo Sarajevo, koji će usko sarađivati na izradi dokumenta,u smislu provođenja istraživanja na terenu, te učešće članova Vijeća u radnim grupama Općine, zajedno sa Komisijom za pitanja mladih Općinskog vijeća.\nOpćinski načelnik istakao je da će se izradom ovog dokumenta doprinijeti efikasnijem upravljanju politike prema mladima na nivu Općine Novo Sarajevo, kao i da će Strategija sadržavati sveobuhvatan pristup izgradnji socijalnih, ekonomskih, obrazovnih, kulturnih i drugih uslova za trajnu dobrobit mladih i njihovo aktivno i odgovorno sudjelovanje u društvenoj zajednici.\nOpćina Novo Sarajevo Institut Kult\nNovo Sarajevo: Završni radovi na sanaciji parking prostoru u ulici Topal Osman Paše


Rusija zaoštrava stav prema Kosovu\nPolitički analitičari u Prištini ocenjuju da Rusija zauzima još strožiji stav prema Kosovu. Izjava predsednika Dimitrij Medvedeva, koji je Kosovo uporedio sa Irakom, smatra se razočaravajućom. Stalno protivljenje nezavisnosti Kosova i poređenje Kosova sa Irakom, ne doprinosi stabilnosti regiona, ocenjuje se u Prištini. Analitičari u Beogradu smatraju da je Medvedev prvenstveno imao u vidu teškoće sa kojima će se susresti EU u ostvarivanju projekta nezavisnosti Kosova.\nPolitički analitičar Ramuš Tahiri ističe kako se nadao da će Rusija zauzeti realniji stav prema Kosovu i uvideti da je ono nezavisno.\n“Pitanje Kosova je rešeno proglašenjem nezavisnosti, na osnovu volje većinskog naroda da odlučuje o svojoj budućnosti. To je i princip spoljne i unutrašnje politike Rusije i međunarodne zajednice. Upozorenja kako postoji rizik da Kosovo postane ratna zona, crna rupa Evrope ne predstavljaju istinu”, kaže Tahiri ističući da je Kosovo faktor stabilnosti regiona.\nPredsednik Rusije Dimitrij Medvedev je izjavio da je nezavisnot Kosova ilegalna. Obraćajući se ruskim ambasadorima i stalnim predstavnicima Rusije pri međunarodnim organizacijama, Medvedev je izjavio da je proglašenjem nezavisnosti Kosova još jednom podriveno međunarodno pravo. Ruski predsednik je istakao da je ‘Kosovo za Evropsku uniju kao Irak za Sjedinjene američke države’.\nTakav stav prema oceni Tahirija predstavlja opasnost od konflikta. “Poređenje Kosova sa Irakom predstavlja rušenje dosadašnje osnove od koje se pošlo u intervenciji na Kosovu i za napore međunarodne administracije čiji je deo bila i Rusija u okviru Kontakt grupe”, izjavio je Tahiri dodavši da upravo upozorenja da bi Kosovo moglo biti izvor sukoba, predstavljaju opasnost od konflikta.\nI Behljulj Bećaj kaže da izjava ruskog predsednika ne predstavlja realno stanje na terenu i ne doprinosi međunarodnom miru.\n”Problem je u tome na koji način se shvata razvoj i demokratski odnos između zemalja i njihov suverenitet. Ako je suverenitet u funkciji pritisaka drugih onda je to prevaziđeno pitanje koje ne doprinosi stvaranju dobrih međudržavnih odnosa”, kaže Bećaj.\nOn upozorava da bi nastavak ruske politike mogao biti prepreka međunarodnom razvoju Kosova, kako u procesu novih priznanja nezavisnosti Kosova tako i po pitanju eventualnog članstva u Ujedinjenim nacijama.\n“I pored takvog stava Rusije to ne treba biti prepreka, jer se politika međunarodne zajednice ne može identifikovati sa interesima jedne zemlje”, rekao je Bećaj. On je istakao da stav Rusije ne može biti odlučujući u rešavanju problema koji se javljaju u odnosima između Srbije i Kosova, a posebno ne u nastavku razvoja nezavisnog Kosova.\nRusija, koja je stalna članica SBUN, se protivi nezavisnosti Kosova, zbog čega predlog Martija Ahtisarija o nadgledanoj nezavisnosti nije usvojen u tom telu Svetske organizacije.\nMedvedev upozorava Evropu\nPovodom izjave ruskog predsednika Dmitrija Medvedeva na savetovanju ambasadora u Moskvi, da je “za Evropsku uniju Kosovo isto što i Irak za SAD” – analitičari u Beogradu smatraju da je on prvenstveno imao u vidu teškoće sa kojima će se susresti Evropska unija u ostvarivanju projekta nezavisnosti Kosova.\nObrazlažući tezu da se iza izjave ruskog predsednika krije poruka Evropskoj uniji da će se suočiti sa teškoćama, Simeon Pobulić iz Fonda za međunarodne odnose kaže da se to pre svega odnosi na ogromna ulaganja kako bi se osposobio kosovski privredni život, zaposlili brojni nezaposleni i da bi se uopšte uredila ta zajednica da funkcioniše približno nekim evropskim pojmovima:\n“On upozorava Evropu da će se upetljati u jedan problem koji zapravo nije sposobna da dovede do pravog rešenja, barem do sada nije pokazala tu sposobnost. Dakle, da će se Evropa upetljati kao i Amerikanci koji ni posle tolikih godina ne znaju šta da urade.”\nUpitan, da li se, evntualno, iza ove rečenice kriju i neka oštrija upozorenja, Pobulić kaže:\n“U politici ima i tog nekog skretanja pažnje na nešto što je teško i ozbiljno, ali ne bih mnogo analizirao tu rečenicu. Možda treba sačekati i videti šta će uslediti posle toga.”\nMinistar za Kosovo i Metohiju Goran Bogdanović smatra da je ruski predsednik Dmitrij\nMedvedev imao na umu činjenicu da je Kosovo, nesumnjivo, najkompleksnije međuetničko pitanje u Evropi:\n“Sa opasnim izazovima koji prete da ugroze regionalnu stabilnost i da Zapadni Balkan vrate u razdoblje opštih međuetničkih sukoba sa nesagledivim posledicama. Hoću da verujem da je predsednik Medvedev imao na umu tu činjenicu jer kosovski problem izlazi iz regionalnog i spada u evropski problem - tu izjavu tako shvatam.”


Čekajući izbore koji odlučuju o svemu : Tron Merkelove se trese – “njemački Trump” u prednosti | Kliker.info\nSocijaldemokratska partija SPD izbila je na prvo mjesto po popularnosti u Njemačkoj, a CDU kancelarke Angele Merkel nije na vrhu po prvi put od 2006. godine.SPD bilježi rast popularnosti otkako je odabrala bivšeg predsjednika Evropskog parlamenta Martin Schulz za svog kandidata na predstojećim izborima.\nPrema podacima istraživanja Emnida, da su izbori danas, za SPD bi glasalo 34 odsto Nijemaca, dok bi CDU i njena sestrinska partija CSU dobili 33 odsto glasova.Od tog procenta razlike mnogo je značajniji podatak da je Schulzova partija za samo četiri sedmice skočila za čak 12 procenata.\nNervozu u redovima vladajuće koalicije nedavno je pokazao i ministar finansija Schäuble , koji je u svom stilu, bez dlake na jeziku, upozorio Schulza da se “ponaša kao njemački Donald Trump” i da neoprezno koristi populističku retoriku.Doduše, sličnosti Schulza sa novim američkim predsjednikom i nisu toliko jasne.\nBez obzira na to, rezultati ankete predstavljaju dodatni pritisak na donedavno apsolutno neprikosnovenu Merkelovu, koja juri svoj četvrti mandat na čelu Njuemačke sa CDU/CSU.Podrška aktuelnoj kancelarki opada i u sopstvenim redovima, jer mnogi iz bavarskog dijela “velikog sestrinstva” (CSU) otvoreno kritikuju njenu politiku prema izbjeglicama i odluku da se od 2015. godine otvore vrata za sve.\nKako prenosi Politiko, rezultati Enmida su još jedan argument da se vjeruje Politbarometru njemačkog ZDF-a, koji navodi da 49 odsto Nijemaca smatra da bi Schulz trebalo da bude novi kancelar, dok bi iza Merkelove stalo 38 odsto glasača.Njemački izbori su zakazani za septembar i predstavljaju jedan od najvažnijih političkih događaja u Evropi ove godine.


- Jedan od mojih omiljenih filmova je „Izgubljeni u prevodu“, a čini mi se da živimo u svetu i vremenu u kome se nekada, iako govorimo istim jezikom, ne razumemo. I to sa i bez prevoda. Iskreno se nadam da je ispred nas jedan od velikih izazova da počnemo da se razumemo – i sa i bez prevoda, - kazao je Tasovac.\nGradonačelnik Užica Tihomir Petković svoje sugrađane nazvao je privilegovanom publikom jer može da vidi najbolje predstave sa područja bivše Jugoslavije.\nOvacije publike: Postava predstave "Razbijeni krčag"\nPodizanju festivalske zavese prethodilo je otvaranje izložbe fotografija Radovana Baje Vujovića sa prošlogodišnjeg JPF-a.\nNa ovogodišnji moto užičkog festivala „No Passaran?“ prvo je odgovorilo Jugoslovensko dramsko pozorište. „Razbijeni krčag“ reditelja Igora Vuka Torbice,koji se bavio jednom od bolnih tema naše današnjice – korupcijom, konkretno u pravosuđu. Tekst Hajnriha fon Klajsta pisan daleke 1806. godine sa priličnom dozom humora prepričao je srpsku krilaticu „vrana vrani oči ne vadi“ i umetnički objasnio kako više društvene instance čuvaju sebi potčinjenje, ne zbog njih, nego zbog sebe samih.\n„Razbijeni krčag“ ispraćen je ovacijama gledališta i prosečnom ocenom užičke publike 4,53. I sam ministar Tasovac nije štedeo dlanove dok je publika tri glumce tri puta vraćala na bis.\nU ponedeljak, druge festivalske večeri, nastupiće Narodno pozorište Sarajevo ostvarenjem „Divlje meso“ u režiji Dina Mustafića po tekstu Gorana Stefanovskog.


SVE LAŽI RIO TINTA: Ostaju 100 godina, zaposliće samo 312 radnika koji će raditi po 12 sati\nAutor: Glas javnosti 24.11.2021. u 19:00\nSrbija je na korak od dolaska Rio Tinta u Srbiji i početka iskopavanja litijuma u dolini Jadra. Brojne ekološke organizacije digle su se na noge protestujući zbog ovakve odluke vlasti.\nEkološka udruženja "Koalicija za održivo rudarstvo" (KORS) i "Zaštitimo Jadar i Rađevinu" tvrde da interna dokumenata Rio Tinto, do kojih su došli, pokazuju da bi eksploatacija litijuma u Srbiji mogla da traje 97 godina, iako ta kompanija tvrdi da će taj posao trajati tri decenije. Dodaju da bi, prema tim dokumentima, kompanija od Projekta Jadar godišnje imati 2,8 milijardi dolara neto dobiti, a da je za ceo projekat Rio Tinto najavio oko dve milijarde dolara investicija, što znači da će se investicija, kada počne da se radi punim kapacitetima, otplatiti za godinu dana, prenosi Nova ekonomija.\nUdruženja su zbog toga tražila povlačenje izmena Zakona o eksproprijaciji, kao i nedavno usvojenih izmena Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima.\nPredsednik KORS-a Zvezdan Kalmar navodi da ekološke organizacije od martu ukazuju na probleme koje donose izmene Zakona o rudarstvu, kao i da su one usko povezane sa navljenim izmenama Zakona o eksproprijaciji, zbog kojih su danas protestovali građani ispred Narodne skupštine.\nPrema njegovim rečima, udruženja su "dobila neobjavljena Rio Tintova dokumenta od ljudi zaposlenih u toj kompaniji" koja otkrivaju nove detalje u vezi sa realizacijom Projekta Jadar za eksploataciju litijuma u okolini Loznice.\nKalmar tvrdi da Rio Tinto zapravo ne zna kako će da sprovodi projekat Jadar, kao i da je kompaniji poznato samo da će velika količina njenih proizvoda iz rudnika litijuma da odlazi u Evropsku uniju.\n"U Rio Tintu ih inače svrbi ih što ne mogu da izgrade površinski već moraju da grade podzemni rudnik", što bi eksploataciju rude učinilo jeftinijom, ocenio je Kalmar.\nKalmar je izneo i zahteve kojima se traži ukidanje Prostornog plana Grada Loznice koji se odnosi na Rio Tinto, promene Zakona o rudarstvu i geološkim istraživanjima,. Udruženja traže i da se povuku najavljene izmene Zakona o eksproprijaciji.\nSmatra i da su izmene Prostornog plana bez neophodne osnove "nemaju stratešku procenu uticaja i nisu u skladu sa regulativom".\nPrema njegovom mišljenju proglašenje javnog interersa ne sme da važi za privatne i druge rudarske projekte.\n"Srbija klizi u pravcu autoritarnog feudalizma, preti nam apsolutna uzurpacija nad telom čoveka i nad imovinom. bilo koja imovina u Srbiji zbog samovolje nosilaca vlasti može da bude ugrožena, neko zbog javnog interesa može da bude isteran iz stana", dodaje predstavnik KORS-a.\nKalmar podseća da je više puta menjan Zakon o planiranju i izgradnji, kao i da Zakon o rudarstvu dozvoljava da istražna područja mogu da budu i na prostoru od 100 kvadratnih kilometara.\n"Znači bilo kojih 100 kvadratnih kilometara daje se nekoj stranoj kompaniji. One će moći da oduzimaju zemlju za izgradnju puteva", naglašava predstavnik KORS-a.\nMeđu kompanijama za koje se pišu takvi zakoni, Kalmar je pored Rio Tinta naveo i kompanije Ziđin i Gasprom. Dodaje da se u stvarnosti ispunjava sve ono o čemu su govorili, odnosno da je Srbija cela pretvorena u jedno veliko istražno polje rudarskih kompanija.\nPredstavnica udruženja Zaštitimo Jadar i Rađevinu Marija Alimpić izjavila je da je Rio Tinto 2014. godine o rudnom depozitu jadarita govorio kao o svom privatnom vlasništvu, iako prema važećim zakonima sve ono što se nalazi pod zemljom pripada državi.\n"Sada smo apsolutno sigurni da prvo žele da počnu da rade, pa da usput popravljaju. Imaju problem sa sagorevanjem dizela u rudniku, ne mogu da smanje prisustvo bora u vodi", kazala je Alimpić.\nPrema njenim rečima, za koncentraciju litijuma u otpadnim vodama Rio Tinto ne brine "jer Srbija za to nema zakonsku regulativu".\nOna kaže da je kompanija već 2012. godine znala da ne može da ukloni rizike u prosecu prečišćavanja vode, kao i rizike koje može da izazove plavni karakter reke Jadar.\nAlimpić dodaje da Rio Tinto u svom rudniku planira da zaposli svega 312 ljudi koji bi radili u smenama od 12 časova.\nPredstavnici dva udruženja kažu da nisu protiv zelenih agendi, ali da su protiv "neoliberalne politike koja promoviše devastaciju životne sredine, izgovarajući se zelenim agendama prelaska na čistija goriva".\nLitijum, kako ocenjuju, "svakako ne spada u zelenu agendu", već je hemikalija za skladištenje energije, kojoj su već pronađene alternative.\nAlimpić i Kalmar su najavili da će nastaviti sa proučavanjem dobijenih Rio Tintovih dokumenata, kao i da će ih besplatno podeliti sa javnošću Srbije "jer su ih i oni dobili besplatno od savesnih ljudi".\nRio Tinto je više puta naglašavao da će prilikom realizacije svog projekta Jadar poštovati sve Zakone Srbije, kao i da će biti odgovoran prema životnoj sredini.\nRio TintoJadarJadar litijum


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Skoro pet miliona Kineza pratilo promociju CG\n22. 04. 2020. 23:22 >> 23:18 0\nSkoro pet miliona kineskih internet korisnika pratilo je uživo onlajn promociju crnogorskog turizma, pod nazivom Most prijateljstva, održanu u Kini.\nOrgnizator promocije i portparol kompanije Changhong, Rao Binbin, kazao je da to preduzeće želi da pomogne oporavku crnogorske ekonomije nakon epidemije.\nTokom promocije, koja je traja dva sata, predsjednik kompanije Changhong Zhao Yong, najavio je i donaciju Crnoj Gori za borbu protiv epidemije, odnosno 50 hiljada zaštitnih maski i medicinske materijale.\n„Današnja najavljena donacija i promocija samo je prvi korak saradnje te kompanije sa Crnom Gorom“, rekao je Zhao i dodao da očekuje još ljepšu saradnju u budućnosti.\nIz kompanije Changhong su rekli da je internet uživo promocija ovih godina postala novi trgovinski i marketinški trend u Kini, ali koristeći svoj uticaj prvi put su organizovali takvu “prekograničnu” i dobrotvornu promociju o drugoj zemlji.\nKompanija Changhong je po tome stvorila novi rekord u istoriji kineskog interneta.\nKompanija Changhong je osnovana 1958. godine, najveća industrijska kompanija u kineskoj provinciji Sečuan, vodeći je proizvođač kućnih elektronskih uređaja u Kini. Istog dana je Changhong lansirao svoj novi proizvod, odnosno televizor s 5G+8K rezolucijom. Kao vodeća domaća kompanija u Kini, u takvom trenutku uvijek privlači pažnju ogromnog broja građana.\nRao je kazao da žele da iskoriste takav trenutak, ponude svoju platformu kako na internetu tako i među njihovim klijentima, da održe dobrotvornu promociju o Crnoj Gori, i na takav način pomognu oporavku njene ekonomije nakon epidemije.\nNa promociji je, preko videozapisa, učenik Konfučijevog instituta Univerziteta Crne Gore, Danilo Jeknić, na kineskom jeziku predstavio Most na Đurđevića Tari, student Univerziteta Donja Gorica Balša Lompar predstavio je Stari grad Kotor, dok je direktorica turističke agencije FlyMontenegro, Ana Marojević, poslala dobrodošlicu kineskim turistima.\nAmbasador Crne Gore u Kini, Darko Pajović, pozdravio je kineske gledaoce preko interneta i zahvalio kineskim prijateljima.\nMnogo kineskih korisnika je preko poruka prokomentarisalo da nije dobro znalo za Crnu Goru ranije, pri čemu su izrazili veliko interesovanje da putuju u Crnu Goru poslije epidemije.\nOsim toga, igračice kineske ženske reprezentacije vaterpola su preko videozapisa zahvalile Crnoj Gori koja je na najkritičnom vremenu epidemije u Kini primila za pripreme za kvalifikaciju OI.\nKompanija Changhong se nalazi u gradu Mianyangu kineske provincije Sichuan. Mianyang je prijateljski grad Nikšića, a njihovi susjedni gradovi, Zigong je prijateljski grad Budve, Suining je prijateljski grad Žabljaka, a provincija Sečuan gdje se nalazi ta kompanija je uspostavila prijateljske odnose sa Podgoricom u 2015.\nPredstavnici te kompanije smatraju da imaju više razloga da pomognu Crnoj Gori.\nPajović i Zhao su naveli da se između Crne Gore i Kine njeguje tradicionalno prijateljstvo, kao i da dva naroda uvijek u teškim trenucima pomognu jedan drugom.\nTakođe, zahvaljujući filmu bivše Jugoslavije Most, ta turistička atrakcija je neobično popularna među starim generacijama Kine.\n„Očigledno je da između dvije države postoji veoma veliki potencijal za saradnju“, zaključuje se u saopštenju.\nKina Crnogorski turizam Crna Gora - Kina


Čubrilović: Egzodus sarajevskih Srba najpotresnija priča o stradanju, žrtvi i etničkom čišćenju jednog naroda - FILTER\nČubrilović: Egzodus sarajevskih Srba najpotresnija priča o stradanju, žrtvi i etničkom čišćenju jednog naroda\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović rekao je da je egzodus sarajevskih Srba ogromna žrtva uzidana u temelje Republike Srpske i najpotresnija priča o stradanju, žrtvi i etničkom čišćenju jednog naroda.\n“Ono što nije uspjelo okupatorima u Prvom svjetskom ratu i svim neprijateljima u Drugom svjetskom ratu, dogodilo se u ovom posljednjem građanskom ratu”, istakao je Čubrilović, dodajući da je od 157.000 Srba, koliko ih je u Sarajevu živjelo prema popisu 1991. godine, ostalo njih samo 13.300, prema popisu iz 2013.\nPrema njegovim riječima, sarajevski Srbi danas su rasuti širom Republike Srpske i Srbije, ali i Evrope, Amerike i Australije, dok ih u njihovom rodnom gradu i danas zovu “agresorima”.\n“To je jedinstven primjer da se sistematski, uporno i na lažima, od žrtve pokušava napraviti zločinac”, napomenuo je Čubrilović.\nOn je podsjetio da je, ne želeći da žive pod tuđom vlašću, više od 100.000 sarajevskih Srba, nakon potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma, napustilo svoje odbranjene domove i imanja na Ilidži, Grbavici, Ilijašu, Hadžićima i Vogošći, a da je više desetina hiljada njih od 1992. godine uspjelo da pobjegne iz dijelova grada koje je kontrolisala takozvana Armija BiH.\nČubrilović je istakao da je danas tužno proći Ilidžom, Rajlovcem i drugim dijelovima grada i vidjeti da Srba nema u naseljima koja su vijekovima nastanjivali, da oni koji su preživjeli i torturu tokom “turskog vakta”, u posljednjem ratu nisu uspjeli da ostanu na svojoj đedovini.\n“Ljudi koji su poslije toliko žrtava i junačke borbe opstali na svojim ognjištima bili su prisiljeni da, zbog nepovjerenja u vlast koja dolazi, napuste svoje domove. Bila je to ogromna žrtva za odbranu Republike Srpske ovjerene mapama u Dejtonu”, istakao je Čubrilović.\nOn je rekao da je sudbina sarajevskih Srba najtužnija priča utkana u istoriju Republike Srpske, navodi se u saopštenju iz Narodne skupštine Republike Srpske.\nČubrilović će u 12.00 časova prisustvovaće pomenu poginulim borcima i polaganju vijenaca na vojničkom groblju “Mali Zejtinlik” na Sokocu, a potom u 13.00 časova parastosu poginulim borcima u manastiru Svetog Georgija na Ravnoj Romaniji.\nTokom egzodusa, koji je počeo u decembru 1995. godine, a završen u martu 1996. godine, na Vojničko groblje “Mali Zejtinlik” na Sokocu preneseni su posmrtni ostaci više desetina hiljada boraca Vojske Republike Srpske, koji su prije Dejtonskog sporazuma bili sahranjeni na sarajevskim grobljima.\nTags: egzodus sarajevskih Srba Nedeljko Čubrilović\nPrethodna Studenti traže da se Koviću dozvoli ulazak u BiH; Mogući protesti\nSledeća Pomenom u Reljevu obilježen egzodus sarajevskih Srba


Beta 20. marta 2017. 15:05\n„U zavisnosti od odgovora Republike Srbije, Sekretarijat može slučaj da podnese Ministarskom savetu za odluku o neuskladjenosti Srbije sa zakonima Energetske zajednice“, navodi Sekretarijat EZ u saopštenju povodom Obrazloženog mišljenja.\nPreliminarni postupak pokrenut je 12. januara kada je Srbiji poslato pismo sa zahtevom da reaguje na navode o neuskladjenosti s propisima EU i time Sekretarijatu omogući da u potpunosti stekne uvid o ovom slučaju, a Ministarstvo energetike je dan posle toga saopštilo da će odgovor „blagovremeno dostaviti“.\nSekretarijat EZ tada je naveo da je „preliminarno zaključio“ da član 4 Sporazuma Srbije i Rusije iz 2012, kojim se navodi da je gas za korišćenje u Srbiji, predstavlja klauzulu o destinaciji, što je po Ugovoru o energetskoj zajednici nedopušteno.\nSporazumom s Rusijom predvidjena je isporuka najviše pet milijardi kubnih metara gasa godišnje u periodu 2012-2021, a u trećem stavu člana 4, koji Energetska zajednica posebno pominje, navodi se da je „prirodni gas koji se isporučuje u Republiku Srbiju na osnovu ovog sporazuma namenjen za korišćenje na tržištu Republike Srbije“.\nZamenik direktora Sekretarijata EZ Dirk Bušle ranije je za EurAktiv je rekao da su te klauzule „relikt prošlog vremena“ kada su „dominantni dobavljači mogli da dele evropsko tržište gasa po svojoj volji, i uglavnom su ukinuti u ostatku Evrope“.


V.Z.C - Agencije\nHaški tribunal oslobodilo je danas po svim tačkama optužnice bivšeg načelnika Službe državne bezbednosti Srbije (DB) Jovicu Stanišića i bivšeg komandanta Jedinice za specijalne operacije DB Franka Simatovića. Odluci Sudskog veća usprotivila se jedino sudija Mišel Pikar.\nVeće, uz protivljenje sudije Pikar, nije moglo da zaključi da su Stanišić i Simatović odgovorni za usmeravanje, organizovanje, opremanje, obučavanje, naoružavanje i finansiranje jedinica državne bezbednosti Srbije, koje su, kako se navodi u optužnici, ubijale, progonile i deportovale civile Hrvate, bosanske muslimane, bosanske Hrvate i druge nesrbe iz BiH i Hrvatske od 1991. do 1995. godine.\nVeće nije moglo da zaključi da je Stanišić služio kao "kanal veze" između Slobodana Miloševića, Radovana Karadžića i Milana Martića, koji su, kako se navodi, bili glavni organizatori udruženog zločinačkog poduhvata.\nVećina članova veća, takođe uz protivljenje sudije Mišel Pikar, ustanovila je da se Stanišić i Simatović ne mogu okarakterisati kao učesnici u udruženom zločinačkom poduhvatu.\nSa izuzetkom u Doboju i Bosanskom Šamcu, veće nije zaključilo da je Jedinica za specijalne operacije (JSO) počinila zločine u svojim operacijama.\nVećina članova Veća, uz suprotno mišljenje Pikarove, smatra da doprinos optuženih operacijama JSO u Doboju i Bosanskom Šamcu nije bila dovoljna da bi se mogla okarakterisati kao pomaganje i podržavanje činjenja zločina.\nU završnoj reči, kojom je suđenje okončano u januaru ove godine, Tužilaštvo je zatražilo da Stanišiću i Simatoviću bude izrečena kazna doživotnog zatvora. Odbrane su tražile da optuženi budu oslobođeni, tvrdeći da tužioci nisu dokazali njihovu krivicu ni po jednoj tački optužnice.\nObojicu optuženih srpske vlasti su uhapsile 13. marta 2003. godine tokom operacije "Sablja", posle ubistva premijera Zorana Đinđića. Stanišić je prebačen u Hag 11. juna, a Simatović 30. maja te godine. U prvom pojavljivanju pred sudijom, obojica su izjavila da nisu krivi.


Počeo projekat „EU za bolju životnu sredinu“ - Ozonpress :: internet portal\nTag: EU, počeo, projekat\nDanas je u beogradu održana početna konferencija projekta „EU za bolju životnu sredinu – Razvoj okvira za usklađivanje sa zakonodavstvom EU u oblasti vazduha, hemikalija i horizontalnih pitanja (EAS3)“, koji finansira Evropska unija sa dva miliona evra iz pretpristupnih fondova (IPA 2014).\nGlavna tema konferencije bila je prezentacija statusa Srbije u procesu priprema za pregovore u oblastima koje pokriva pregovaračko poglavlje 27 (životna sredina i klimatske promene).\nPredstavnici Ministarstva zaštite životne sredine, glavnog korisnika projekta, govorili su o iskustvu Srbije u oblasti zaštite vazduha i u oblasti hemikalija. Predstavnici Republičkog geodetskog zavoda su prezentovali iskustvo Srbije u vezi sa INSPIRE direktivom (o infrastrukturi za prostorne informacije u Evropi), a predstavljena su i iskustva država članica EU – Češke i Francuske – u sprovođenju relevantne pravne tekovine EU. Članovi tima projekta „EU za bolju životnu sredinu“ predstavili su ciljeve, planirane aktivnosti i očekivane rezultate dvogodišnjeg projekta koji traje do januara 2021.godne.\nProjekat „EU za bolju životnu sredinu“ treba da pomogne Srbiji u preduzimanju mera za poboljšanje kvaliteta vazduha, zatim mera za uređivanje proizvodnje, stavljanja na tržište i upotrebe hemikalija i biocida, s ciljem zaštite životne sredine i zdravlja ljudi, kao i u preduzimanju mera za uspostavljanje specifičnih podataka o životnoj sredini u Srbiji, putem kojih će se građanima omogućiti nesmetan pristup informacijama o životnoj sredini. Dokumenti nastali tokom rada će takođe pomoći pregovaračima Srbije u procesu pregovora sa Evropskom unijom za pripremu dobro argumentovane pregovaračke pozicije Srbije.\nOpšti cilj projekta je postizanje unapređene strateške politike, pravnog i institucionalnog okvira u oblasti zaštite životne sredine i prioritetnih direktiva iz pravnih tekovina EU u sektorima vazduha, hemikalija i horizontalnih pitanja koja se odnose na životnu sredinu. Projekat je osmišljen tako da podrži, unapredi i ojača Ministarstvo zaštite životne sredine i Pregovaračku grupu 27, s ciljem postizanja delotvornog upravljanja u sprovođenju transponovane regulative EU, i u pripremi i podršci pregovorima za Poglavlje 27 o životnoj sredini. Na taj način, projekat nastavlja da pruža tehničku podršku Ministarstvu zaštite životne sredine i drugim zainteresovanim stranama u pripremi strateških, planskih i programskih dokumenata koji predstavljaju zahteve u procesu aproksimacije i pregovora o pristupanju Evropskoj uniji.\nU prethodna dva projekta (IPA 2007 – NEAS, IPA 2013 – EAS2) pripremljeni su sledeći dokumenti: Nacionalna strategija aproksimacije u oblasti zaštite životne sredine 2011-2019 (NEAS), Akcioni plan za razvoj administrativnih kapaciteta (APACD), osam specifičnih planova za sprovođenje, u investicionom smislu „teških“ direktiva, (engl. Directive Specific Implementation Plans – DSIP) iz oblasti upravljanja vodama i otpadom, i Višegodišnji investicioni i finansijski plan.\nProjekat „EU za bolju životnu sredinu“ (EAS3/IPA2014) pruža podršku Srbiji u realizaciji Nacionalne strategije aproksimacije u oblasti zaštite životne sredine u još tri sektora: u oblasti zaštite vazduha, upravljanja hemikalijama i u horizontalnim pitanjima uspostavljanja sistema geo-orijentisanih metapodataka o životnoj sredini u Srbiji (INSPIRE).\nProjekat uključuje izradu Nacionalne strategije zaštite vazduha (Programa) sa relevantnim Akcionim planom, izradu osam specifičnih planova za sprovođenje 6 posebnih direktiva i 2 uredbe (DSIP/RSIP), od kojih se pet odnosi na sektor zaštite vazduha, jedan na INSPIRE direktivu, i dva specifična plana za sprovođenje uredbi iz oblasti upravljanja hemikalijama. Višegodišnji investicioni i finansijski plan, izrađen u okviru EAS2 projekta, će biti unapređen i ažuriran finansijskim podacima iz novih planskih dokumenata.\nProjekat EU za bolju životnu sredinu – Razvoj okvira za usklađivanje sa zakonodavstvom EU u oblasti vazduha, hemikalija i horizontalnih pitanja (EAS3) finansira se iz sredstava EU, kojima upravlja Ministarstvo finansija – Sektor za ugovaranje i finansiranje programa iz sredstava Evropske unije (CFCU).


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Evrovzija 2018: Brod kao inspiracija\nModel evrovizijske scene na kojoj će nastupati takmičari na Evrosongu 2018. godine i zvanično je predstavljen. Impozantna bina inspirisana je trupom broda i bogatom portugalskom istorijom i kulturom. Još od vremena Vaska de Game, prvog Evropljanina koji je stigao do Indije pomorskim putem, Portugalci su poznati kao pomorski narod. Otud i dizajn evrovizijske bine podseća na broj, ali i slogan takmičenja "All Aboard!"\nPobednik Portugala na Evroviziji u Ukrajini\nScenografiju radi Florijan Vieder, jedan od najpoznatijih svetskih scenografa, koji je radio scene za dodelu MTV nagrada, Evrosong u Kijevu, Beču, Diseldorfu, ali i scene za svetske zvezde kao što su Bijonse, Dženifer Lopez, U2...\nDizajnirajući scenu za Evrosong u Portugalu on je pošao od četiri tačne bogate istorije ovog naroda - navigacija, more, brod i mapa.\nPlava boja mora\nKada se malo pažljivije pogleda predstavljeni model vidi se da će scena biti sastavljena iz dva dela - glavne bine i velike piste koje, kao na brodu povezuju mostovi, pa ima i onih koji kažu da ih ova scena podseća na gigantski rolerkoster. Na bini će dominirati plava boja kao simbol mora.\n- Bogata istorija Portugala kao pomorske nacije ogleda se pre svega u tome što za njih nije bilo granica, što je i jedinstvena vrednost današnjeg Evrosonga. Portugal, a posebno Lisabon, obogaćeni su novootkrivenim kluturama koje su sa svojih putovanja donosili mornari po povratku kući - rekao je scenograf Florijan Vieder.


Uhapšeni osumnjičeni za ubistvo migranta u Bihaću - Srpskacafe\nUhapšeni osumnjičeni za ubistvo migranta u Bihaću\nNedjelja, 17.04.2022., 11:20 Nedjelja, 17.04.2022., 11:19\nTrojica migranata iz Afganistana, koji su osumnjičeni za ubistvo 23-godišnjeg migranta iz Pakistana, koje se dogodilo u protekli petak u Bihaću, uhapšeni su na području Sarajeva i u međuvremenu dovezeni u Bihać.\nOvu informaciju nam je potvrdio Adnan Beganović, portparol MUP-a USK, koji je istakao kako je, prilikom hapšenja, kod ove trojice pronađeno oružje za koje se sumnja da je njime počinjeno ubistvo, te drugi predmeti za koje se sumnja da potiču iz vršenja krivičnih djela.\n– Osumnjičeni su uhapšeni u saradnji s kolegama iz Sarajeva, a trenutno se nad njima vrši kriminalistička obrada nakon čega će biti predati na dalje postupanje Tužilaštvu USK koje o svemu provodi istragu – kazao je Beganović.\nInače, događaj se zbio proteklog petka u ranim večernjim satima u šetalištu Aleja, kada su se susrele i sukobile dvije grupe migranata.\nPrema izjavama očevidaca, svemu je prethodila verbalna rasprava, nakon čega je ubijeni migrant izvukao pištolj i pucao, a potom mu je uzvratio osumnjičeni za ubistvo te ga smrtno pogodio.\nOstali migranti, a prema tim informacijama bilo ih je desetak, su se razbježali.\nU pucnjavi je također teže ranjen još jedan migrant iz Pakistana, koji je u međuvremenu zbrinut u Kantonalnoj bolnici u Bihaću i prema poslednjim informacijama nalazi se van životne opasnosti.\nKako nezvanično saznajemo, i ranije su se sukobljavale grupe iz Pakistana i Afganistana, obzirom da je na području USK najviše ilegalnih migranata upravo iz te dvije države.\nPoslije dužeg vremena ovo je prvi incident s ozbiljnijim posljedicama koji se dogodio u Bihaću, a uzrokovan je od strane migranata.\nGrađani su uznemireni, jer se ubistvo dogodilo na lokaciji popularnog šetališta, gdje je svakodnevno prisutan veliki broj ljudi i djece.\nProcjenjuje se kako u ovome trenutku van prihvatnih centara u USK trenutno boravi oko 1880 migranata od čega njih 1300 na području Bihaća, 530 u Velioj Kladuši te oko 50 na prostoru Cazina.\nPoboljšanjem vremenskih prilika uočljivo je i povećano prisustvo migranata na ulicama pomenutih gradova.


Direktor javnog preduzeća „Srbijagas“ Dušan Bajatović, koji dolazi iz redova Socijalističke partije Srbije (SPS), koalicionog partnera vladajuće Srpske napredne stranke (SNS), udaljen je sa sastanka sa ministarkom energetike Zoranom Mihajlović.\nU saopštenju koje je izdala Mihajlović, navodi se da je Bajatović udaljen zbog "nepoštovanja institucije Vlade Srbije", ali nije navedeno i šta mu je konkretno zamereno.\nMinistarka Mihajlović kazala je da javna preduzeća iz tog resora "neće moći da rade kao do sada", odnosno, da očekuje brži i efikasniji rad, navodi se u saopštenju.\nOna je tokom sastanka, na kojem je predstavila svoj tim i principe rada u budućem periodu, navela da od direktora očekuje da se "odgovorno ponašaju".\nSastanku su prisustvovali direktori „Elektroprivrede Srbije“ Milorad Grčić, ODS "EPS Distribucija" Bojan Atlagić, „Elektromreže Srbije“ Jelena Matejić, „Transnafte“ Bogdan Kuzmanović, JP PEU Resavica Marko Vuković i u ime RTB Bor Djen Siming, generalni direktor kineske kompanije „Zidjin“.\nDirektor „Transportgasa“ Stevan Dukić nije se odazvao sastanku, "zbog čega će biti pozvan na odgovornost", a Dušan Bajatović, direktor „Srbijagasa“, udaljen je sa sastanka "zbog nepoštovanja institucije Vlade Srbije".\n"Ovo Ministarstvo je mesto za konsultacije i dogovore o svim projektima i aktivnostima. Mora da se radi brže i efikasnije, posebno u vođenju projekata, da se zna red, što sam sa svojim timom pokazala i u Ministarstvu građevinarstva... Ovo je prvi u nizu sastanaka koje ćemo imati, jer je ovo strateški važan sektor za državu", navela je Mihajlović.


PREGOVORI O FORMIRANjU NOVIH INSTITUCIJA KRAJEM MESECA: Ministri na okupu u oktobru | Novosti.RS\nSLEDE DVE SEDNICE PARLAMENTA\nPREMA planu, poslanici treba prvo da se okupe kako bi izabrali predsednika, potpredsednike, te članove odbora i delegacija u međunarodnim intitucijama. Na narednoj sednici, očekuje se ekspoze i izbor Vlade. Najviše šansi za premijera ima Ana Brnabić, za predsednika Skupštine Vladimir Orlić, a pominje se i Marija Obradović.\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin rekao je juče da je predsednik Vučić "pod velikim pritiskom koalicionih partnera po pitanju formiranja Vlade" i dodao da on ne traži da ponovo bude ministar.\nVlada Srbije pregovori ministri nova vlada


Avdulah Hoti – sluga mnogih gospodara | Izbor iz štampe | DW | 05.06.2020\n„Novoinstalirana Hotijeva vlada trebalo bi da ispuni brojne želje onih koji vuku konce iz pozadine. To je praktično nemoguće, jer u stvari niko ni sa kim ne sarađuje,“ piše novinar Tomas Borhert iz Kopenhagena za Frankfurter rundšau.\n„Hotiju, iskusnom ministru finansija, skoro niko ne prognozira šanse za duži mandat. Ipak, Hoti je pun poleta za svoju, za mnoge prilično beznadežnu misiju. Prioritet njegove vlade je ekonomski oporavak, rekao je Hoti, koji se smatra lojalnim sledbenikom lidera svoje stranke Isa Mustafe. Sporazum sa Srbijom, koji bi trebalo da obezbedi stabilizaciju Kosova, je od vitalnog značaja. ’Mi ćemo promovisati dijalog u saradnji sa EU i SAD, i nećemo dozvoliti promene granica’,“ citira novog premijera „Frankfurter rundašau“.\nA tu je i mišljenje Redžepa Selimija, lidera poslaničke grupe sada opozicionog Samoopredeljenja, koji kaže: „Hotijevu vladu nije birao narod. Kontroliše je predsednik Hašim Tači koji je ovim hteo da legitimiše svoj tajni dogovor sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem o podeli Kosova. Ova vlada samo treba da obezbedi još jedan mandat Tačiju kao predsedniku“.\nO samom premijeru nemački list piše: „Hoti, koji je studirao u Velikoj Britaniji, smatra se bezbojnim, ali časnim tehnokratom koji čvrsto stoji uz svoju stranku. Za razliku od nekih njegovih ministara, u Hotijevoj biografiji nema korupcijskih skandala, niti ratne prošlosti.“\n„Pored toga što nema većinsku Vladu, Hoti će kao sluga mnogih gospodara uskoro imati problema da se bori i sa njihovim oprečnim zahtevima. Blic-sporazum sa Srbijom koji je specijalni izaslanik SAD Ričard Grenel predvideo kao municiju za Donalda Trampa tokom izborne kampanje, teško da će se postići tako brzo.“\n„A produžetak mandata koji želi predsednik Tači, kao i razmena teritorija sa Srbijom koju promoviše, naišli su na otpor čak i u Hotijevoj partiji. I Tačijev kurs sukobljavanja s EU takođe se može pokazati kao prepreka za Hotija: Brisel nikako ne želi da vođstvo kosovskog dijaloga prepusti Sjedinjenim Državama. Stoga se Hoti mudro ne oslanja samo na Trampa: Nakon američkih izbora, interes Vašingtona za Kosovo verovatno će se značajno smanjiti“, zaključuje se u tekstu „Frankfurter rundšaua“.\nTagescajtung: EU narušava svoju prethodnu poziciju\nNovinar Erih Ratfelder iz Splita za berlinski Tagescajtung između ostalog piše: „Avdulah Hoti spada u vodeće redove konzervativnog dela Demokratske lige i sprovodiće politiku koja je u pozadini već skicirana. Pregovori sa Srbijom, koje Trampova administracija takođe podržava, očekuju se uskoro.“\nNemački novinar piše da Amerikanci žele razmenu teritorija između Srbije i Kosova, a da je Angela Merkel protiv toga. Ona je „više puta upozorila na otvaranje Pandorine kutije, jer razmena teritorija na etničkoj osnovi može da dovede do sukoba u Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, ali i u Severnoj Makedoniji, gde bi albanska manjina mogla da traži pripajanje Kosovu.“\n„Ali očigledno da ta strahovanja nemaju svi u Briselu. Tako su šef spoljne politike EU Žozep Borel i komesar EU za susedsku politiku Oliver Varhelji zahtevali nastavak dijaloga sa Srbijom. Sada hoćemo da vidimo napredak Kosova na putu ka EU, navodi se u jednom saopštenju. Time se vide naznake izbegavanja sukoba sa Sjedinjenim Državama, ali to bi moglo narušiti prethodnu poziciju Evropske unije“, zaključuje se u tekstu „Tagescajtunga“.\nNovinar Mihael Martens iz Beča za Frankfurter algemajne cajtung piše: „Formiranje vlade najmlađe države Evrope bilo je neobično i upitno. Tome je prethodila višemesečna borba između američkog predsednika Donalda Trampa i Evropske unije, odnosno najvažnijih evropskih prestonica, kao što je Berlin. Radilo se o budućem razvoju Kosova. I bar za sada, može se konstatovati da je prvu rundu te borbe za moć Evropa izgubila.“\nProtesti u Prištini zbog pada vlade Aljbina Kurtija\n„Glavni protagonista na američkoj strani bio je Ričard Grenel, do pre nekoliko dana ambasador Sjedinjenih Država u Berlinu i Trampov verni sledbenik. Prošle godine predsednik je imenovao tog nediplomatičnog diplomatu za svog specijalnog izaslanika za ’mirovne pregovore’ između Srbije i Kosova. Neki su bili iznenađeni time što Tramp hoće da se spoljnopolitički angažuje baš na Balkanu. Na kraju krajeva, za razliku od devedesetih, taj region više nije centar sukoba globalne političke veličine.“\n„U Beogradu, a posebno u Prištini, postojala je, i još se čuje, pretpostavka da Tramp, nakon što, ne samo u Severnoj Koreji, nije uspeo u spoljnoj politici - sada želi da se pokaže kao nadareni dilmejker u jugoistočnoj Evropi. Cilj je, dakle, bio da se postigne istorijsko pomirenje između Srbije i Kosova, i istovremeno povredi Evropska unija, koja to nije uspela da uradi više od decenije.“\nPored toga, piše frankfurtski list, „Tramp bi onda mogao da zatvori američku vojnu bazu Bondstil, koja postoji od 1999. i pokaže svojoj domaćoj publici da je, za razliku od svojih prethodnika, vojnike sa Kosova doveo kući. Naravno, ovo su samo nagađanja.“\n„Ono što se može dokazati jeste da se Grenelovo angažovanje na Balkanu razvilo u američko-evropsku borbu za moć kakvu region nikada ranije nije video. Međutim, upitno je da li će se Grenel – ako bude igrao važnu ulogu u predstojećoj Trampovoj izbornoj kampanji – uopšte još baviti sporednom binom, Kosovom. Neke evropske diplomate nadaju se da će se problem Grenel za Kosovo vremenom rešiti sam od sebe. Pored toga, većina posmatrača sumnja da Hotijeva heterogena višestranačka koalicija neće moći dugo da ostane na vlasti“, zaključuje „Frankfurter algemajne cajtung“.\nPovezani sadržaji Srbija, Kosovo, Evropa, Evropa, Štampa, Kosovo, Donald Tramp, Hašim Tači, Srbija i region, EU 2019\nKljučne reči Kosovo, Avdulah Hoti, Hašim Tači, Srbija, Ričard Grenel, Donald Tramp, EU, štampa\nTrajni link https://p.dw.com/p/3dIXr\nSadržinske stvari valja „prepustiti Beogradu i Prištini“ 17.07.2020


Ahtisari upozorio protiv izmjene plana za Kosovo\nSpecijalni izaslanik UN-a, Marti Ahtisari je danas upozorio da bi eventualna izmjena njegovog plana za Kosovo mogla da dovede do situacije u kojoj bi se situacija na Kosovu izmakla kontroli - on ne očekuje da će doći do nastavka pregovora, te da će, kada mu istekne mandat u junu, konačna odluka o Kosovu biti na stolu.\nSpecijalni izaslanik UN-a, Marti Ahtisari je obraćajući se novinarima u Finskoj poručio kako bi izmjene plana koji za Kosovo predvidja "\nkontrolisanu nezavinost" dovele do toga da da bi Kosovo postalo teritorij kojim je "nemoguće vladati".\nZa Ahtisarija bi izmjene, ublažavanje plana ili eventualna podjele Kosova na sjeverni, naseljen pretežno Srbima i južni, "albanski" dio,\nmogle da imaju ozbiljne posljedice, medju kojima bi bila i činjenica da bi Kosovo postalo društvo kojim je nemoguće upravljati.\nOn je rekao da u medjunarodnoj zajednici ne postoji dovoljno podrške prijedlogu da se nastave pregovori te, s tim u vezi, očekuje da će\nu skoro vrijeme biti donijeta i konačna odluka o statusu Kosova. U svakom slučaju, nada se da će, kada mu istekne mandat, juna ove godine, odluka o kosovoskoj budućnosti biti na stolu i da neće biti više potrebe za "njegovim uslugama".\nDo tada, Kosovu treba jasno rješenje, na čemu insistira i evropska strana, poput evropskog komesara za proširenje, Olli Rehna, koji više puta upozorava da Kosovo već godinama egzistira bez jasne pravne definicije, neophodne kako bi EU preuzela svoj dio posla i Kosovu, kao i ostatku Zapadnog Balkana, ponudila evropsku budućnost.\nEvropski komesar za proširenje, Olli Rehn:\n"Važno je da rješenje, kakvo god da se donese, bude politički i pravno jasno. Treba nam Kosovo koje će biti u mogućnosti da, primjerice,\npregovara o sporazumu o stabilizaciji i pridruženju sa EU, Kosovo koje sa Unijom\nmože da pregovara o viznom režimu, da može da ima ugovorne odnose sa medjunarodnim finansijskim institucijama. Moramo da pomognemo Kosovu, kako bi ono moglo da pomogne samo sebi- zato nam treba politička i pravna jasnoća statusa, koja će dovesti do ekonomskog i političkog razvoja Kosova".


SUTRA U BEOGRADU: Rasim Ljajić otvara 56. sajam nameštaja – Balkanekspresrb.rs\nSUTRA U BEOGRADU: Rasim Ljajić otvara 56. sajam nameštaja\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić otvoriće 56. Međunarodni sajam nameštaja, opreme i unutrašnje dekoracije. Sajam se otvara sutra (6. novembra) na Beogradskom sajmu ( hala 2), Bulevar vojvode Mišića 14.\nPored predstavnika domaće industrije nameštaja, na sajmu će ukupno učestvovati više od 500 izlagača iz 45 zemalja.Od 6. do 11. novembra 2018. godine u halama 1, 1A, 2, 3, 3A i 4 održaće se 56. Međunarodni sajam nameštaja, opreme i unutrašnje dekoracije, dok će se od 6. do 10. novembra u hali 5 paralelno odvijati 56. Međunarodni sajam mašina i alata iz oblasti drvne industrije.\nNajznačajniji regionalni i evropski događaj u sferi dizajna, proizvodnje i distribucije nameštaja, drvne industrije i pratećih grana u Jugoistočnoj Evropi, u novom izdanju ostaje dosledan konceptu kreiran- ja prepoznatljivog vizuelnog i tržišnog identiteta Srbije i regiona.\nU halama 1, 1A, 2, 3, 3A i 4 Beogradskog sajma izlagaće više od 500 izlagača iz 45 zemalja, a među zemljama učesnicama su: Italija, Nemačka, Švajcarska, Austrija, Švedska, Turska, Češka, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, BJR Makedonija, Crna Gora, Poljska, Ru- munija, Slovenija… Domaći posetioci imaće priliku da se u Beogradu upoznaju sa novim i najatraktivnijim dizajnerskim rešenjima i sagledaju novitete koje su do sada mogli da vide samo na najpoznatijim svetskim sajmovima.\nKao učesnici na sajam vraćaju se brojne renomirane kompanije, što potvrđuje kvalitet mani- festacije i činjenicu da Beogradski sajam nameštaja predstavlja regionalni centar u oblasti proizvod- nje i plasmana nameštaja. Tako će posetioci imati priliku da vide nagrađivane proizvode italijanske kompanije Elica, WOAK iz Švajcarske, a među izlagačima su i svetski poznati Ton, Natuzzi, si- nonim za komfor italijanskog stila i brojne druge kompanije.\nZvezde domaće i regionalne dizajn scene pružiće posetiocima sajma uvid u nove i najpopularnije trendove u sferi dizajna nameštaja u regionu. Svoje proizvode okrenute inovacijama predstaviće kompanija Prostoria iz Hrvatske, Gazzda iz Sarajeva, mladi brend Rinocca iz Skoplja, kao i srps- ko-slovenački Hard Stuff baziran u Beogradu.\nNa Sajmu nameštaja predstavlja se izuzetan program domaćih izlagača: Simpo, GIR, Plus Minus studio, Extraform, Catra Home Fashion, Atlas, Flame Furniture, studio Dsignedby, Hookl und Stool, Wood Mood Design…\nVrhunac manifestacije kako za izlagače tako i za sam događaj predstavlja dodela nagrade Zlatni ključ za najkvalitetnija i inovativna rešenja u ovogodišnjoj produkcija(Press Sajam).♦\nTagsRasim Ljajić Sajam\nROK: Počela prijava za BARF8


Zašto je keš valuta sive ekonomije i kako građani mogu da pomognu u njenom suzbijanju - Izazov\nZašto je keš valuta sive ekonomije i kako građani mogu da pomognu u njenom suzbijanju\nRadio-televizija Srbije\t 11. maja 2022. 13:31\nGotovo svaki drugi građanin Srbije, odnosno 49 odsto njih, spremno je da prijavi poslodavca zbog zapošljavanja na crno. To je znatan pomak od perioda pre pet godina, kada bi isto uradila tek trećina radnika, a najčešći razlog za neprijavljivanje je strah od gubitka posla, saopšteno je na konferenciji za medije na kojoj je predstavljeno novo istraživanje stavova građana o sivoj ekonomiji.\nUtisak gotovo polovine građana je da se obim sive ekonomije smanjio od prethodne godine. Prema mišljenju isto toliko njih, ta štetna pojava je najčešća u građevinarstvu (49 odsto), zatim u trgovini na malo (34 odsto), ugostiteljstvu (23 odsto), zanatstvu i advokaturi.\nIvan Radak iz Naleda rekao je gostujući u Jutarnjem programu da se istraživanja rade od 2014. godine i da se prate stavovi građana o prijavljivanju sive ekonomije, a kako ističe toj percepciji je doprilena digitalizacija, kampanje u kojima se priča o važnosti smanjenja sive ekonomije, ali i podsticajne mere za poslodavce koje su omogućile da ljudi uđu u legalne tokove, a i oko 60.000 sezonskih radnika je uvedeno u legalne tokove.\n"Ključni izazov kod suzbijanja sive ekonomije je da motivišemo građane da i oni pomognu u suzbijanju. Ne mogu inspekcije sve da stignu, jer nema dovoljno inspektora, važno je da i mi kao građani pomognemo u suzbijanju sive ekonomije", naveo je Radak.\nPrema njegovim rečima, ohrabruje to što je veći broj građana spremno da prijavi sivu ekonomiju.\nNapominje da je bitno da se siva ekonomija prijavi na samom početku, jer kad imate drugu, treću transakciju onda je teže otkriti.\n"To se najbolje vidi kod rada na crno, odnosno primanje plata na ruke. Imamo oko 20 odsto građana koji kažu da ili deo, ili celu platu primaju na ruke, što je čista siva ekonomija jer deo tog novca ne završi u budžetu kao porez", rekao je.\nVažna svest građana da siva ekonomija nije dobra\nČak 72 odsto građana smatra da siva ekonomija nije opravdana, a najčešće je prepoznaju kao rad na crno i utaju poreza.\nIstakao je da je važno da građani imaju svest da siva ekonomija nije dobra, ali problem nastaje kada građani lično treba da je prijave jer se boje da će izgubiti posao.\nRadak je rekao da je trećina ispitanika reklo da siva ekonomija ne utiče na njegov život, što je pogrešan stav, oni ne razmišljaju da je rupa na putu ili nedostatak leka posledica sive ekonomije.\n"Čak 26 odsto njih je reklo da opravdava sivu ekonomiju govoreći da je to način preživljavanja. To ne bi trebalo da bude način preživljavanja, to ne treba da bude socijalna politika u ovoj zemlji", kaže Radak.\nKaže da Poreska uprava može kao na gugl mapama da vidi vašu radnju i da vidi da li izdajete ili ne izdajete fiskalne račune. Problem je kako napominje i to što nesavesni trgovci storniraju račun i sačuva porez za sebe, a građani misle da su dobili fiskalni račun.\nApelovao je da se preko QR koda proverava da li je validan fiskalni račun.\n"Razvoj bezgotovinskog plaćanja pomaže suzbijanju sive ekonomije. Keš je valuta sive ekonomije. Kada platite kešom i ne dobijete račun, poreski organi je ne vide, što nije slučaj kada plaćate karticom", rekao je Radak.\nKako se majmunske boginje prenose i može li vakcina protiv variole vere zaštiti\nVremenska prognoza 23. maj\nPoljoprivrednici na mukama – rast cena i sve duži rok isporuke mehanizacije\nSveti Nikola obeležen u Prištini: Ništa nije izgubljeno dok se čuje crkveno zvono\nSveti Nikola obeležen u Prištini: Ništa nije izgubljeno dok se čuje…\nKako se majmunske boginje prenose i može li vakcina protiv variole…\nPoljoprivrednici na mukama – rast cena i sve duži rok isporuke…


Dodeljene nagrade na konkursima Zelenog saveta - Užice Oglasna Tabla\nDodeljene nagrade na konkursima Zelenog saveta\nјун 5, 2018 032\nPovodom obeležavanja Dana planete Zemlje i Svetskog dana zaštite životne sredine, Zeleni savet je raspisao dva konkursa, jedan za najbolji literarni rad u okviru poezije i proze, gde je tema „Šapnula mi Đetinja tajnu iz klisure“ i drugi, foto konkurs na temu „Moje skriveno mesto u Klisuri“.\nKonkurs za najbolji literarni rad bio je namenjen učenicima od petog do osmog razreda osnovnih škola sa teritorije grada Užica sa ciljem da podstakne razvoj ekološke svesti, upozna sa problemima sa kojima se suočavaju ekosistemi i prikaže način na koji se može poboljšati stanje životne sredine.\nPrvu nagradu na konkursu „Šapnula mi Đetinja tajnu iz klisure“ osvojila je Mina Janković, učenica OŠ „Nada Matić“, drugu Marta Todorović iz OŠ „Aleksa Dejović“ i treću Veljko Rajić iz OŠ „Stari grad“.\nNagrađeni na konkursu „Šapnula mi Đetinja tajnu iz klisure“\nNagrade na foto konkursu na temu „Moje skriveno mesto u Klisuri“ dobili su: prvu nagradu Marija Stanković, drugu Ana Đuričić i treću Miloš Jakovljević.\nNagrađeni na foto konkursu na temu „Moje skriveno mesto u Klisuri“\nNajbolja tri učesnika konkursa u obe kategorije dobili su nagrade u vidu knjiga, notesa za pisanje, diploma, foto albuma a za pobednike i unikatni komad ukrasne keramike -rad učenika Umetničke škole u Užicu.\nPrivrednici besni na malinare: Raspuštamo radnike, biće tuženi\nAsfaltiranje puta u kanjonu reke Đetinje – Put prema Radojičića kuli\nOglasna Tabla април 25, 2019


Mediji: Maler tražio podatke o kreditima Dojče banke Trampu\n05 decembar, 2017\nZgrada Dojče banke u Frankfurtu\nSpecijalni tužilac Robert Maler, koji ispituje rusko mešanje u prošlogodišnje američke izbore, sada istražuje finansije predsednika Donalda Trampa. Kako prenose mediji, Maler pregleda podatke o kreditima Dojče Banke Trampovoj imperiji nekretnina, u iznosu od više stotina miliona dolara.\nPrema izveštajima agencije Rojters i Blumberg Njuza, Maler je pre nekoliko nedelja izdao obavezujući nalog da dobije ta dokumenta. Banka je navela da je ispunila taj zahtev ali nije iznela više detalja o svojim transakcijama sa američkim liderom.\nMalerovo ispitivanje predsednikovih finansijskih podataka po svemu sudeći otvara novi deo njegove istrage veza Trampovog izbornog štaba sa Rusijom kao i pitanja da li je predsednik ometao pravdu time što je otpustio bivšeg direktora FBI-ja, Džejmsa Komija, dok je sprovodio istragu Rusije. Nakon što je Komi otpušten, visoki zvaničnik Sekretarijata za pravosuđe postavio je Malera na čelo te istrage. Tramp je pre nekoliko meseci izjavio da bi smatrao “kršenjem” Malerovog mandata ako bi se istraga mešanja Moskve u izbore proširila da obuhvati finansije porodice Tramp, kod kojih ne postoji nikakva potencijalna veza sa Rusijom.\nTramp se često žalio na istrage koje vode kongresni odbori i Robert Maler, o vezama Moskve sa članovima njegovog izbornog štaba, opisujući ih kao “lov na veštice” i izgovor demokrata koje pokušavaju da objasne Trampovu neočekivanu pobedu nad bivšom državnom sekretarkom Hilari Klinton.\nNakon što je nekadašnji savetnik za nacionalnu bezbednost u Beloj kući, bivši general Majkl Flin, prošle nedelje priznao da je lagao agente FBI-ja koji su vodili istragu njegovih razgovora sa ruskim ambasadorom u Vašingtonu, Tramp je rekao da mu je “veoma žao Flina”. Flin sada sarađuje sa Malerovim istražiteljima.\nPrema brojnim prijavama koje je Tramp podneo američkim federalnim o lokalnim vladinim agencijama, Dojče banka mu je proteklih godina dala kredit od 106 miliona dolara da kupi golf odmaralište Doral na Floridi, 170 miliona dolara da obnovi zgradu stare Pošte, nedaleko od Bele kuće, u kojoj je Tramp otvorio luksuzni hotel i restoran, kao i 640 milona dolara za izgradnju hotela i poslovno-stambene zgrade u Čikagu.\nPre nego što je postao predsednik, Tramp se okrenuo Dojče banci u traženju kredita pošto su američke banke postale nesklone da mu daju nove pozajmice od kada je pretrpeo niz finansijskih problema, uključujući i u slučaju poslovanja kockarnica u Atlantik Sitiju u Nju Džersiju.\nZa razliku od američkih predsednika četiri decenije unazad, Tramp je odbio da javno objavi svoje porske prijave koje bi pokazale njegov prihod iz godine u godinu. Tramp, koji je milijarder, je najbogatiji američki predsednik u istoriji, iako neki analitičari dovode u pitanje da li Trampova imovina zaista vredi 10 milijardi dolara kako on tvrdi.\nDok je i dalje vlasnik niza kompanija, Tramp je, pre nego što je postao predsednik prošle godine, preneo vodjenje svakodnevnih operacija Tramp Organizacije na svoje sinove, Donalda Mlađeg i Erika Trampa.\nKongresmen Adam Šif, najviši demokrata u Odboru za obaveštajna pitanja Predstavnčkog doma, koji istražuje rusko mešanje u izbore, izjavio je da bi Malerov obavezujući nalog da dobije uvid u finansijska dokumenta Trampa od Dojče banke “mogao da bude veoma značajan razvoj događaja.”


Zimski uspon na Trem : Južne vesti\nZa vikend "Zimski uspon na Trem" po 26. put\n10:55, 16. 2. 2022.\nLjubitelji planinarenja imaće priliku da se u subotu, 19. februara, popnu na najviši vrh Suve planine - Trem, i to stazom dugom 20 kilometara.\nViše od 200 niških planinara okupilo se na novogodišnjem osvajanju Trema\n16:20, 2. 1. 2022.\nPreko 200 planinara iz Niša okupilo se danas na tradicionalnom usponu na Trem koji se već godinama unazad organizuje 2. januara. Planinari ističu da ih je vreme danas poslužilo i da su svi zajedno uživali u pogledima koji se pružaju sa Suve planine.\nZimski uspon na Trem za sve ljubitelje planinarenja\n11:39, 24. 2. 2020.\nUspon na Trem i poseta Devojačkom grobu nakon 9 godina ponovo će biti organizovan ovog vikenda. Učesnici će, prema rečima organizatora, moći da uživaju u usponu i lepim prizorima zaplanjske strane Suve Planine.\nNa “Zimskom usponu na Trem” planinari od 9 do 71 godine\n13:43, 26. 2. 2019.\nSkoro 900 planinara iz Bugarske, Makedonije, Srbije, kao i jedan Nemac upustilo se u jednu od najzahtevnijih akcija u Srbiji - “Zimski uspon na Trem”, koji organizuje niški Železničar. Najstariji učesnik pohoda na snegom okovani najviši vrh Suve planine bio je 71-godišnji Kruševljanin, dok je najmlađi 9-godišnji Paraćinac.\nViše od 1.000 planinara se popelo na Trem\n11:54, 27. 2. 2018.\nOd Gornje Studene preko Bojaninih voda i Devojačkog groba pa sve do Trema, najvišeg vrha Suve planine, kako kažu u niškom klubu Železničar, pešačilo je više od 1.000 planinara. Po 22. put održana je akcija “Zimski uspon na Trem”, a ove godine su je prelazili ljudi kako iz Srbije, tako i iz Makedonije, Bosne i Hercegovine i Bugarske.\nZa vikend "Zimski uspon na Trem"\n10:58, 22. 2. 2018.\nLjubitelji planinarenja imaće priliku da se u subotu 24. februara popnu na najviši vrh Suve planine - Trem, i to stazom dugom 12,4 km. U nedelju 25. februara, biće organizovan i uspon na Mosor za zainteresovane.\nI ove godine planinari osvajaju Trem\n15:40, 21. 2. 2017.\nOd Gornje Studene, preko Bojaninih voda, pa do najvišeg vrha Suve planine, vodiće 23 km duga staza koju će 25. februara prelaziti planinari. Osvajanju Trema mogu da se priključe i početnici, ali moraju biti svesni da je staza izuzetno zatevna.\nDo Trema se po kiši popelo 700 planinara\n10:00, 22. 2. 2016.\nUprkos kiši, mokroj stazi i lošem vremenu, oko 700 od ukupno 1.100 planinara koji su učestvovali na 20. Zimskom usponu na Trem, istrajalo je u nameri da prepešači 24 kilometra i da se za 7 sati iz Gornje Studene popne na 1.810 metara visok vrh Suve planine.\nJubilarni 20. “Zimski uspon na Trem”\n10:29, 17. 2. 2016.\nPlaninarski klub “Železničar” iz Niša po 20. put organizuje tradicionalni “Zimski uspon na Trem”. Planinari će put najvišeg vrha Suve planine krenuti 20. februara, a u “Železničaru” očekuju da će ih biti oko 1.000.\nZimski planinarski pohod na Trem po 20. put\n12:15, 8. 2. 2016.\nLjubitelji planinarenja imaće prilike da se 20. februara popnu na vrh Trem (1.810 metara nadmorske visine), i to stazom dugom 12 kilometara koja prolazi kroz živopisne predele Suve planine.\nPrijave za 19. Zimski uspon na Trem\n10:29, 5. 2. 2015.\nJedna od najmasovnijih republičkih planinarskih akcija "Zimski uspon na Trem" biće održana u subotu 21. februara. Iz niškog Planinarskog kluba "Železničar" pozivaju učesnike da se prijave.\nStotine planinara na Tremu u zoru\n11:19, 24. 6. 2013.\nViše od 200 planinara učesnika 12. "Noćnog uspona na Trem" u noći između subote i nedelje osvojilo je najviši vrh Suve planine.\nPredavanja o bezbednom planinarenju\n12:43, 12. 2. 2013.\nUoči masovne planinarske akcije “Zimski uspon na Trem”, Planinarski klub “Železničar” će 13. i 20. februara organizovati predavanja “Kretanje u planini u zimskim uslovima”.