SEEbiz.eu / RS / Zagrebačka banka i Banca Intesa kreditiraju crnogorsku vladu\nZagrebačka banka Banca Intesa Exim banka Komercijalna banka Ziraat banka Vlada Crne Gore\nDatum objave: 10.10.2018. - 20:39:23\nTo pokazuju podaci iz predloga završnog računa budžeta za 2017. godinu prema kome je stavka nedostajuća sredstva 633 miliona eura, dok je plan bio da će po tom osnovu biti potrebna 454 miliona eura.\nTaj novac država je pozajmila kod domaćih i stranih banaka, a prvi put se na spisku kreditora nalaze i banke iz regiona i to Zagrebačka banka i Banca Intesa iz Srbije, pišu Vijesti.\nPredlog zakona o završnom računu za prošlu godinu, koji je ušao u skupštinsku proceduru, pokazao je da je budžetski deficit u 2017. godini bio 250 miliona eura, a projektovan je bio na 233 miliona, što je uvećanje od 17 miliona eura.\nStruktura uzetih pozajmica i kredita iz domaćih izvora pokazuje da je od domaćih banaka pozajmljeno 65 miliona eura kroz dugoročne kredite i to po 15 miliona od NLB banke, Sosijete, Prve i Ziraat i pet miliona od Komercijalne banke.\nNa stranom tržištu je pozajmljeno 189,4 miliona i to od Kredit Svis banke 78,43 miliona za finansiranje budžeta i refinansiranje dugova, zatim dugoročni kredit od Banke Intesa od 30 miliona eura i 80 miliona eura je pozajmljeno ukupno od OTP-a, Erste grupe i Zagrebačke banke.\nDržava je imala i ukupno osam projektnih zajmova kod Svjetske banke, Banke za razvoj savjeta Evrope, kineske Exim banke i Evropske banke za obnovu i razvoj koji su bli vrijedni blizu 14 miliona eura.\nPo osnovu kamata država je isplatila prošle godine 84,12 miliona eura i to je finasiranje, kako je objašnjeno u završnom računu, vršeno na teret opštih prihoda budžeta.\nZa kamate domaćim kreditorima je isplaćeno 9,95 miliona eura (10,09 odsto), dok je stranim kreditorima isplaćeno 88,66 miliona eura (89,91 odsto).


Svi optuženi u predmetu "Respiratori" izjasnili se da nisu krivi - NTV Arena\nOptuženi u predmetu “Respiratori” federalni premijer Fadil Novalić i ministar finansija Jelka Miličević, suspendovani direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak i vlasnik preduzeća “Srebrena malina” Fikret Hodžić izjasnili su se danas pred Sudom BiH da nisu krivi za optužbe koje im se stavljaju na teret.\nIzjašnjavanjem o krivici i čitanjem optužnice danas je u Sudu BiH počelo suđenje u predmetu “Respiratori”. Odnosi se na nabavku 100 respiratora, vrijednosti 10.530.000 KM, koje je za potrebe Federalne uprave Civilne zaštite iz Kine uvezla kompanija “Srebrena malina”, Hodžićevo vlasništvo.\nFederalni ministar finansija Jelka Milićević tereti se za nesavjestan rad u službi.\nOptuženima se stavlja na teret počinjenje navedenih krivičnih djela u vezi sa nabavkom 100 komada respiratora u vrijednosti od 10.530.000 KM, te zaštitne opreme u vrijednosti od 2.900.000 KM za potrebe borbe protiv koronavirusa u Federaciji BiH u vrijeme neposredno nakon proglašenja stanja nesreće.\nNovaliću se stavlja na teret da je, koristeći okolnosti proglašenja pandemije, kao i kapacitete ovlaštenja premijera, osmislio plan nezakonite isplate budžetskih sredstava za potrebe kupovine sredstava i opreme za borbu protiv virusa korona.\nTags: bih, fbih, respiratori, sud bih, zemlja\nMarko Milenković novi igrač Radnika


Vreme 1465 - Intervju – Nenad Popovic, ministar bez portfelja: Rusija je prijatelj Srbije\nPrilikom nedavne posete predsednika Vladimira Putina Srbiji potpisan je 21 sporazum o saradnji Srbije i Ruske Federacije od kojih je trećinu potpisao ministar Nenad Popović, zadužen za inovacije i tehnološki razvoj.\n"Svi potpisani sporazumi imaju ogroman značaj za Srbiju", kaže za "Vreme" ministar Popović i objašnjava: "Sporazum koji sam potpisao sa Rosatomom o korišćenju nuklearne energije u mirnodopske svrhe, otvara novo i značajno polje saradnje koja će u velikoj meri uticati na budućnost Srbije. Potpisali smo i zajedničku izjavu o izgradnji Centra za nuklearnu nauku, tehnologije i inovacije u Srbiji, gde će se u budućnosti obrazovati i obučavati najbolji srpski kadrovi za razvoj i primenu nuklearnih tehnologija u mirnodopske svrhe. Takođe, potpisao sam sporazum sa ruskim Roskosmosom o korišćenju ruskih satelita za potrebe srpske poljoprivrede, telekomunikacija, bezbednosti, saobraćaja, katastra… Zatim sa ruskim Ministarstvom digitalnog razvoja, veza i masovne komunikacije koje kreira politiku digitalizacije ruske države i industrije, a sa kojim ćemo raditi na razvoju zajedničkih operativnih sistema za "pametne gradove".\nTu su i sporazum sa ruskim inovacionim kampusom i Univerzitetom Skolkovo, koji je jedan od najvažnijih ruskih centara za razvoj mladih inženjera i tehnoloških startapova, zatim sporazum sa ruskom državnom korporacijom ‘Rosseti’ o razvoju inovacija u elektroenergetici, kao i memorandum sa ruskom Agencijom za strateške inicijative (ASI), Ruskim venčer (venture) fondom (RVK) i kompanijom VEB Inovacije. Ovaj poslednji dokument postavlja osnov za povezivanje srpskog inovacionog ekosistema sa najnaprednijim ruskim digitalnim i obrazovnim centrima za stvaranje budućih tehnoloških lidera. On predviđa osnivanje digitalnog centra ‘Tačka ključanja’ u Srbiji, po uzoru na takve centre koji postoje širom Rusije, a takođe i osnivanje zajedničkih srpsko-ruskih venčer fondova za razvoj inovacija."\n"VREME": Kakva je namena sporazuma koji je potpisan sa Fondom Skolkovo? Da li on podrazumeva razmenu studenata i naučnika u okviru saradnje sa Univerzitetom Skolkovo?\nNENAD POPOVIĆ: U Skolkovu, koji se nalazi u Moskovskoj oblasti, 20 kilometara od Kremlja, razvija se "inovacioni grad" na oko 400 hektara, gde bi trebalo da bude stalno nastanjeno 50.000 ljudi. Fondacija Skolkovo se sastoji od četiri entiteta: Inovacionog centra Skolkovo sa više od 1000 startap kompanija, Tehnoparka Skolkovo, Tehnološkog univerziteta Skolkovo i Skolkovo sitija. Univerzitet Skolkovo osnovan je u saradnji sa najjačim američkim tehnološkim univerzitetom MIT – Massachusetts Institute of Science and Technology. To je spoj ruskog i američkog inženjerskog obrazovanja i dokaz da inovacije i biznis ne poznaju granice i sankcije. Trideset najuspešnijih svetskih korporacija, kao što su Simens, Samsung, Dženeral Elektrik, IBM, Džonson i Džonson, Cisko, Boing, Filips, Nokia, Intel, Majkrosoft i drugi, potpisale su partnerske ugovore o istraživanju i razvoju sa Fondacijom Skolkovo. Skolkovo čak daje vize po ubrzanoj proceduri za inženjere iz celog sveta koji tamo nameravaju da rade ili otvaraju svoje startap kompanije. To je način da Rusija privuče najbolje svetske inženjere u svoj inovacioni ekosistem. Sa rukovodstvom Skolkova razgovarali smo o tome da srpske inovacione kompanije budu prisutne u njihovom Inovacionom centru, da razmenjuju znanje sa ruskim i kolegama iz celog sveta, kao i da dobiju priliku da rade za najveće svetske korporacije koje su deo zajednice Skolkova. Sa ruskim partnerima razgovarali smo i o tome da najbolji srpski studenti dobiju stipendije za studiranje u Skolkovu, kao i o mogućnosti da organizujemo zajedničke postdiplomske studije između Univerziteta Skolkovo i univerziteta u Srbiji. Takođe, želimo da srpske inovacione kompanije učestvuju u konkursima i programima koje finansiraju Skolkovo i drugi ruski investicioni fondovi. Ovim sporazumom uspostavljen je institucionalni okvir da realizujemo navedene programe i očekujem da već ove godine javnosti pokažemo prve rezultate te saradnje.\nNesumnjivo je da Srbija može imati mnogo koristi od sporazuma koje ste potpisali, ali šta Rusija dobija zauzvrat? Koji je njihov motiv da našim građanima pruže pristup najmodernijim dostignućima i istraživanjima?\nRusija je prijatelj Srbije. Mnogo puta je pokazala to prijateljstvo. I na političkom i na ekonomskom planu. Rusija je stavila veto na pokušaj da se ukine Rezolucija 1244 i time je sačuvan jedini međunarodno priznat pravni dokument koji nam garantuje teritorijalni integritet i suverenitet po pitanju Kosova. Stavili su veto na pokušaj Velike Britanije u Savetu bezbednosti da se čitav srpski narod proglasi genocidnim. Da nije bilo Rusije i predsednika Putina, lažna država Kosovo bi postala član Uneska i Interpola. Lično sam upoznat sa tim kakve je napore uložila cela ruska diplomatska mreža da ne dođe do primanja lažne države Kosovo u međunarodne institucije. Borili su se za to, rekao bih, jednako koliko i mi, ako ne i više. Kada nas je bombardovao NATO, Rusija nam je jedina ekonomski pomagala dajući nam naftu i gas, u najvažnijem trenutku, kada je naša kritična infrastruktura bila pod udarom NATO bombi. Budite uvereni da Rusija u odnosima sa Srbijom ne traži u svakoj situaciji svoj ekonomski interes. Ruski interes je da Srbija, kao vekovni prijatelj i saveznik Rusije na Balkanu, bude snažna i nezavisna. A danas jedna zemlja može da postane takva ako ima pristup najboljim tehnologijama i najboljem znanju, jer su to osnovi za jačanje njene ekonomije i privrede. A kada jedna država ima jaku i stabilnu ekonomiju, onda je sposobna da štiti svoje političke interese i da vodi suverenu politiku. To je jedini interes Rusije – da Srbija bude nezavisna i suverena.\nJavnost najviše zanima šta će doneti sporazum dve vlade o saradnji u oblasti upotrebe nuklearne energije u mirnodopske svrhe. O kakvoj se konkretno saradnji radi?\nSa ruskom državnom korporacijom Rosatom potpisali smo dva dokumenta: sporazum između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o saradnji u oblasti upotrebe nuklearne energije u mirnodopske svrhe na osnovu potvrđenih i inovacionih tehnologija, i zajedničku izjavu o strateškom partnerstvu između Republike Srbije i Ruske Federacije u izgradnji Centra za nuklearnu nauku, tehnologije i inovacije. Time smo obnovili saradnju sa Ruskom Federacijom u oblasti nuklearnih tehnologija koja je obustavljena pre čitavih 30 godina. Tadašnja SFRJ je napravila najveću grešku kada je 1989. godine zaustavila sve državne procese vezane za korišćenje nuklearne energije i razvoj nuklearnih tehnologija. Naši najbolji nuklearni stručnjaci tada su napustili Srbiju. Otišli su na Zapad, da rade kod onih koji su naš narod ubeđivali kako je nuklearna energija opasna, dok su istovremeno u svojim zemljama gradili nuklearne elektrane. Ugasile su se katedre na fakultetima, prekinula istraživanja, zapustili naši istraživački reaktori u Vinči. Ostali smo bez naučnoistraživačke baze koja je bila jedna od najboljih u Evropi. Ali sada želimo da to promenimo uz najboljeg partnera kojeg danas možemo da imamo. Rosatom je jedna od najvećih ruskih državnih korporacija koja u svom sastavu ima preko 330 preduzeća sa više od 250 hiljada zaposlenih. Ova korporacija aktivna je na pet kontinenata, a u Evropi svoje poslovne aktivnosti ostvaruje u 16 zemalja, uglavnom članica EU, među kojima su Nemačka, Francuska, Holandija, Belgija i druge, ali takođe i u Engleskoj i Švajcarskoj. Rosatom samo u susednoj Mađarskoj realizuje projekte vredne 12,5 milijardi evra. Treba napomenuti i to da u ovom trenutku Rosatom ima dogovorene poslove u visini od 133 milijarde dolara u sledećih deset godina. Sada, kada je Srbija formalizovala svoju saradnju sa Rosatomom, to je velika šansa i za srpske kompanije da učestvuju na međunarodnim tenderima koje sprovodi Rosatom. Rosatom je takođe i ogroman istraživački i inovacioni sistem, koji više od 4,5 odsto ukupnog profita ulaže u naučna istraživanja, i koji svoje usluge bazira na procesima kontinualne inovacije vrlo diverzifikovanog portfolija proizvoda. Značajan deo tog portfolija izlazi izvan okvira energetike, pa je Rosatom danas jedna od najuspešnijh svetskih korporacija u razvoju i primeni nuklearne energije u mirnodopske svrhe, a posebno u oblasti medicine, poljoprivrede, industrije. To znači da Srbija kroz saradnju sa Rosatomom dobija i ubrzan transfer znanja i tehnologija u mnogim oblastima privrede, koji utiču na kreiranje novih, visokovrednovanih radnih mesta.\nDa li će saradnja o upotrebi nuklearne energije dovesti do izgradnje nuklearnih elektrana u Srbiji?\nTo je tema o kojoj će se tek diskutovati u budućnosti, i to bi trebalo da bude široka diskusija u kojoj bi učestvovale najrelevantnije naučne, ekonomske i državne strukture. Za sada se treba fokusirati na one projekte sa Rosatomom koji mogu najbrže da donesu rezultat za Srbiju. Tu pre svega mislim na izgradnju Centra za nuklearnu nauku, tehnologije i inovacije. Ovakvi centri, koji su izgrađeni na bazi ruskih tehnologija, već postoje u mnogim evropskim zemljama, Mađarskoj, Slovačkoj i Češkoj, pa i u neposrednom okruženju, u Sloveniji. Centar u Srbiji bio bi zasnovan na najsavremenijim tehnologijama koje danas postoje. To bi bila poslednja generacija nuklearnih tehnologija, i sa takvim centrom Srbija bi sasvim sigurno mogla da postane lider u ovom delu Evrope u istraživanju, razvoju i primeni nuklearnih tehnologija u svim relevantnim oblastima. Taj centar bi bio baza za obrazovanje najboljih srpskih kadrova u ovoj oblasti, ali i centar gde bi se obučavali kadrovi iz celog sveta. U ovom trenutku širom sveta gradi se 60 nuklearnih elektrana, što će povećati sadašnje nuklearne kapacitete za blizu 20 odsto. Srbija će imati najmodernije trenažne kapacitete za obuku kadrova koji će upravljati nuklearnim tehnologijama širom sveta u budućnosti. Reč je o investiciji od nekoliko stotina miliona evra koja bi Srbiji donela jednu novu razvojnu perspektivu i otvorila novi pravac razvoja naše ekonomije.\nKako planirate da ubedite građane da treba odustati od moratorijuma za izgradnju nuklearnih elektrana koji traje više od 30 godina?\nKada je u pitanju upotreba nuklearne energije u proizvodnji struje, preporuka Evropske unije je da se ide ka smanjenju emisije štetnih gasova i smanjenu upotrebe uglja u proizvodnji električne energije. S druge strane, potražnja za električnom energijom raste otprilike dvostruko brže od ukupne energetske potrošnje i očekuje se da potražnja za strujom poraste za više od 50 odsto do 2040. godine. Skoro svi izveštaji vodećih organizacija o snabdevanju energijom u budućnosti ukazuju na rastuću ulogu nuklearne energije kao ekološki prihvatljivog načina proizvodnje pouzdane električne energije u velikom obimu, onom koji zadovoljava i potrebe industrije. Prema poslednjim podacima, 38,3 odsto električne energije u svetu dobija se iz uglja, 23,1 iz gasa, 16,6 iz vode, 10,4 iz nuklearne energije i 5,6 odsto iz solarne i energije vetra. Nuklearna energija obezbeđuje 18 odsto električne energije u zemljama OECD-a. Francuska dobija oko tri četvrtine svoje električne energije iz nuklearne energije; Mađarska, Slovačka i Ukrajina dobijaju više od polovine, dok Belgija, Švedska, Slovenija, Bugarska, Švajcarska, Finska i Češka dobijaju trećinu ili više. Južna Koreja obično dobija više od 30 odsto električne energije iz nuklearne energije, dok je u SAD, Velikoj Britaniji, Španiji, Rumuniji i Rusiji oko jedna petina električne energije iz nuklearne energije. U Americi postoji 98 nuklearnih elektrana. Mislim da ovo govori dovoljno o opravdanosti upotrebe nuklearne energije u različite svrhe, pa i u svrhu proizvodnje struje, i ako to razumeju jedan Amerikanac, Nemac, Francuz, i bilo koji Evropljanin, ali i Rus i Kinez, ne vidim zašto bi se mišljenje naroda u Srbiji o tome previše razlikovalo.\nNarod u Srbiji se plaši nuklearnih elektrana zbog nuklearnih katastrofa koje su se dogodile u Černobilju, a kasnije i u Fukušimi u Japanu.\nČernobiljska nesreća je lekcija za celu svetsku nuklearnu zajednicu. To je prekretnica u istoriji nuklearne energije i tehnologije. Nakon toga, sigurnosni standardi su revidirani, stepeni zaštite su poboljšani, a uloga čoveka u upravljanju nuklearnom reakcijom je skoro potpuno isključena. Od tada, posebna pažnja je posvećena sigurnosti i sada se u svetu grade reaktori generacije 3 plus. Kada je u pitanju Fukušima, tu se nije dogodila nikakva "nuklearna katastrofa". Kao rezultat cunamija u martu 2011, u nuklearnoj elektrani Fukušima došlo je do problema u sistemu rashlađivanja reaktora. Zbog povreda uzrokovanih cunamijem, a ne zbog radijacije, na stanici je poginulo dvoje ljudi. I nakon ove nesreće, sigurnosni sistemi su ponovo revidirani i ojačani, što je moderne stanice danas učinilo praktično neranjivim. Ovo su podaci koji su javni i o kojima se otvoreno razgovara u celoj Evropi i svetu, ali građani Srbije su dugo živeli u informacionom vakuumu kada su u pitanju vesti iz oblasti korišćenja nuklearne energije. Naši građani treba da znaju da je nuklearna industrija u Ruskoj Federaciji uvek bila jedna od najnaprednijih i da je Rosatom sigurno jedan od najrelevantnijih partnera koje smo mogli da dobijemo u ovoj oblasti. Rosatom je važan jer ne samo da nudi najmodernije tehnologije, već i tehnologije koje su s vremenom testirane i potvrđene. Svi projekti Rosatoma u skladu su sa najsavremenijim međunarodnim zahtevima za pouzdanošću, kao i najvišim bezbednosnim standardima koje propisuje Međunarodna agencija za nuklearnu energiju (IAEA).\nU medijima se sve češće čuje da nas očekuju vanredni parlamentarni izbori na proleće. Ima li istine u tim navodima? Kakav je vaš stav, trebaju li Srbiji još jedni izbori?\nPitanje izbora je uvek pitanje postojanja poverenja građana u aktuelnu vlast. To je uvek pitanje legitimnosti izabranih predstavnika i odluka koje oni donose u ime građana. Redovni izborni ciklusi svakako doprinose političkoj stabilnosti u društvu i obezbeđuju dovoljno vremena za sprovođenje utvrđene politike. Ali, ako se javno otvori pitanje postojanja legitimiteta i podrške Vladi i njenoj politici, nema nikakve sumnje da u jednom demokratskom društvu uvek treba dati prednost izborima, makar i vanrednim, koji jedini mogu uspostaviti većinsko poverenje između građana i Vlade.\nZar ne mislite da bi se raspisivanjem vanrednih izbora dala dodatna motivacija da se protesti građana i opozicije nastave i uvećaju? Mogu li izbori da budu tačka ujedinjenja celokupne opozicije i nezadovoljnih građana?\nRaspisivanje i održavanje izbora ne treba usko posmatrati kroz delovanje pojedinih političkih aktera u jednom društvu i da li će ono nekome štetiti ili koristiti u političkom delovanju. Vlada sprovodi svoju politiku i očigledno je da zbog rezultata koje ostvaruje ima podršku građana. Opozicija se sa tom politikom ne slaže i bira svoje metode borbe da bi građane ubedila u suprotno. Ja sam uveren da Vlada ima većinsku podršku građana, i ako to bude javno dovedeno u sumnju, izbori su najbolji demokratski odgovor na takve tvrdnje. Narod je u demokratiji jedini izvor svake legitimne vlasti.


Uhapšeni razbojnici - SDCafe.rs\nHome\tInfoHronika\tUhapšeni razbojnici\nPripadnici Policijske uprave u Smederevu sinoć su uhapsili V. K. (29), a danas, nakon intenzivnog traganja, i I. Đ. (34) iz Smedereva, zbog postojanja osnovane sumnje da su izvršili krivično delo teška krađa i pokušali da izvrše razbojništvo.\nOsumnjičeni se terete da su tešku krađu izvršili juče oko 16 sati, u ulici Branislava Nušića, u centru Smedereva, tako što su pritrčali jednoj ženi i oteli joj iz ruke novčanik sa novcem i ličnim dokumentima. Nakon toga su pobegli, novčanik sa dokumentima bacili i podelili novac.\nPolicijski službenici su odbačeni novčanik sa dokumentima našli na krovu jedne garaže i, zajedno sa novcem nađenim kod uhapšenih, vratili oštećenoj ženi.\nDaljim operativnim radom, pripadnici smederevske policije su utvrdili da su njih dvojica 16. juna oko 15 sati, u Kosovskoj ulici u Smederevu, pokušali da izvrše razbojništvo, takođe nad jednom ženom, kojoj su pokušali da strgnu torbu sa ramena. Kako u tome nisu uspeli, oborili su je na trotoar, vukli i udarali, a pobegli su kada su prolaznici pritekli ženi u pomoć.\nOsumnjičeni će u zakonskom roku, uz krivičnu prijavu, biti predati Osnovnom javnom tužiocu u Smederevu.\nVojska umornih smederevskih livaca čeka ruske ili američke spasioce!\nRadnici krali delove i opremu iz Želovoza\nPolicajac suočen sa optuženima


Nemačka stopirala "Tesline" pripreme za izgradnju fabrike\nTanjug 17. februara 2020. 15:56\nBERLIN – Sud u Nemačkoj naložio je kompaniji „Tesla“ da privremeno obustavi pripreme za izgradnju svoje evropske mega-fabrike.\nKompanija još nije dobila dozvolu za plan izgradnje svoje nove takozvane „gigafabrike“, ali joj je državna agencija za zaštitu životne sredine dala „zeleno svetlo“ da raskrči 92 hektara šumskog zemljišta.\n„Tesla“ je međutim sada pretrpeo udarac nakon što je viši upravni sud grada Berlina i Brandenburga objavio da će razmotriti žalbu lokalne grupe ekoloških aktivista „Zelena liga Brandenburg“ koja se protivi krčenju šume.\nSud je naložio „Tesli“ da obustavi seču, koju je već počeo i koja bi bila završena za samo tri dana, izvestila je nemačka državna radiotelevizija DW.\n„Tesla“ i lokalne vlasti imaju rok do utorka u podne da odgovore na presudu suda, objavio je na Tviteru ministar ekonomije Brandenburga Jerg Štajnbah.\nIz „Tesle“ nisu, na upit CNBC-a, direktno komentarisali sudsku naredbu, ali je kompanija na svojoj internet stranici detaljno iznela svoje opredeljenje da „pošumi površinu koja je tri puta veća od fabričke parcele, različitim drvećem u njihovom autohtonom staništu sa potencijalom da postane drevna šuma“.\nKompanija je kupila 300 hektara zemlje u opštini Grinhajd, planirajući da ove godine započne izgradnju i da 2021. krene sa proizvodnjom 10.000 komada „Teslinog“ SUV vozila Model Y nedeljno. Najavila je da će zaposliti 12.000 ljudi u Nemačkoj.


Izložba o Prvom svetskom ratu u Lugavčini | podunavlje.info\nIzložba o Prvom svetskom ratu u Lugavčini\nSMEDEREVO, 20. decembar 2018 – Povodom obeležavanja stogodišnjice završetka Prvog svetskog rata, Muzej u Smederevu prirediće u saradnji sa Osnovnom školom „Branko Radičević“ u Lugavčini izložbu “Smederevo i smederevski kraj u Prvom svetskom ratu 1914–1918”, koja će biti otvorena u utorak 25. decembra u 12 časova u Domu kulture u Lugavčini.\nIzložba je deo istoimenog projekta Muzeja u Smederevu kojom ova ustanova obeležava stogodišnjicu završetka Prvog svetskog rata. Autor projekta je Miroslav P. Lazić, viši kustos istoričar Muzeja u Smederevu. Projekat je finansijski podržan od Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije i Grada Smedereva. Glavni deo ovog projekta jeste izdavanje monografije “Smederevo i smederevski kraj u Prvom svetskom ratu 1914–1918”, autora Miroslava P. Lazića, inače prve istoriografske sinteze na temu zavičajne istorije Prvog svetskog rata. Pomenuta knjiga biće predstavljena publici početkom februara naredne godine.\nProjekat se realizuje u godini kada se obeležava 100-godišnjica završetka Prvog svetskog rata, koji je iz osnova promenio Smederevo i okolinu. Rat je odneo mnogo žrtava, a Smederevo je, pored Beograda i Šapca, bilo jedan od gradova koji je pretrpeo najveća razaranja. Zbog ovoga, kao i zbog čitavog niza drugih veoma važnih događaja i procesa koji su se dešavali tokom rata (skrajnuti i donekle zaboravljeni Smederevski boj 1914. godine, razaranje grada i okolnih sela 1915. godine, stradanje pod trogodišnjom okupacijom…) važno je da su Smederevo i smederevski kraj dobili istoriografsku sintezu zasnovanu na dosadašnjoj literaturi dopunjenoj rezultatima višegodišnjih naučnih istraživanja arhivske, muzeološke i druge izvorne građe, kao i do sada nepoznate strane i domaće literature.\nOsim monografije, priređivanjem prateće istoimene izložbe u odabranim selima na teritoriji Grada Smedereva, autor želi da populariše temu Prvog svetskog rata na jasan, koncizan i vizuelno dopadljiv način utemeljen na činjenicama. Izložba „Smederevo i smederevski kraj u Prvom svetskom ratu 1914–1918“ u najvećoj meri oslanja se na projekat Muzeja u Smederevu iz 2014. godine “Smederevo u Velikom ratu”, autora Miroslava P. Lazića i Marka Stefanovića, istoričara iz Smedereva. Novina je u tome što izložbu iz 2014. godine prati novi štampani trolist sa osnovnim informacijama o Smederevu i smederevskom kraju tokom Prvog svetskog rata, sa osvrtima na najvažnije događaje i procese koji su se dešavali tokom rata kako u Smederevu, tako i u okolnim selima.\nOsim toga, osnovna namera izložbe jeste da podstakne različite zainteresovane grupe iz okolnih sela smederevskog kraja da proširuju svoja znanja o temama Velikog rata iz domena zavičajne istorije i čuvaju materijalnu baštinu i sećanja na Prvi svetski rat u svom kraju. U skladu sa tim, u okviru ovih izložbi, čiji niz počinje u Lugavčini, biće održani javni časovi, kao i radionice u školama u selima gde se predstavlja izložba. Cilj je da bude obuhvaćen što veći broj učenika seoskih škola, kojima će na taj način biti ukazano na značaj Prvog svetskog rata u zavičajnoj istoriji.\nNa otvaranju izložbe, u utorak 25. decembra u 12 časova u Domu kulture u Lugavčini, govoriće autor projekta i izložbe Miroslav P. Lazić i direktor OŠ „Branko Radičević“ u Lugavčini Bora Milošević.\nŠtampanje trolista i realizaciju izložbe finansijski su podržali Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije i Grad Smederevo u okviru projekta Muzeja u Smederevu “Smederevo i smederevski kraj u Prvom svetskom ratu”.\nStošić u borbi za svetsku titulu\nPalanačka skupština usvojila budžet opštine za 2019.\n26/05/2020, 12:36 pm


JKP „Niskogradnja“- preduzeće visokih mogućnosti i perspektive - Užicka Republika Press\nGotovo da ne postoji ni jedan infrastrukturni projekat na teritoriji grada Užica, a koji se finansira iz budžeta, da iza njega ne stoji JKP „Niskogradnja“. Održavanje putne infrastrukture ali i izgradnja nove, posao je ovog „muškog preduzeća“ na čijem čelu poslednje četiri godine, ali i prvi put od njegovog osnivanja, stoji žena.\n„Zbog velikih padavina tokom juna meseca, građevinska sezona je kasnila. Probleme su stvarali i brojni odroni izazvani tim padavinama ali lepa jesen produžila je sezonu. Ipak, kao i prošle godine nećemo uspeti da realizujemo sve ugovore sa seoskim mesnim zajednicama, jer uporedo smo radili i održavanja i rekonstrukcije brojnih ulica u gradu. Loš početak sezone nadoknadili smo kroz radne subote i prekovremeni rad tako da je svaki dan, koga su pratile povoljne vremenske prilike, maksimalno iskorišćen“, kaže direktorka JKP „Niskogradnja“, Snežana Milutinović.\nInače, JKP „Niskogradnja“ je glavni nosilac skoro svih građevinskih poslova na teritoriji grada a jedino koje izvodi radove asfaltiranja javnih površina, puteva i ulica koje finansira grad. Ove godine u asfaltnoj bazi ovog preduzeća u Sevojnu, proizvedeno je 15 hiljada tona asfalta a rekordni mesec, od kada postoji ovo preduzeće, bio je jul ove godine kada je baza isporučila 3.045 tona asfaltne mase. U ovoj godini proizvedeno je i ispotučeno 1.400 tona betona.\nZbog obima poslova i nedostatka ljudskih resursa i mehanizacije „Niskogradnja„ je angažovala i podizvođače, što po rečima direktorke nije najsrećnije rešenje. Inače, JKP „Niskogradnja“ je jedno od retkih javnih preduzeća koje je opstalo u okviru lokalnih samouprava u Srbiji. Za sam grad Užice je izuzetno značajno i važno, jer poslove u svojoj delatnosti obavlja profesionalno i kvalitetno i kadro je da bude nosilac najvajžnijih infrastrukturnih projekata.\nIako je u nekom periodu bilo pred zatvaranjem, zahvaljujući kadrovskim promenama i pre svega podršci grada, opstaje i ostaje na usluzi, pre svega građanima. Ono što predstavlja problem jeste nedostatak operativnih radnika, mladog kadra koji bi naučio i nasledio znanje i iskustvo svojih starijih kolega, ali zabrana zapošljavanja koja je još uvek na snazi, sprečava tu potrebu. Obnavljanje mehanizacije, u koje je uključen i grad, svakako je dobar ulog u opšti interes i budućnost. Sama konfiguracija grada i izvođenje radova u strmim ulicama i nepristupačnim lokacijama, zahteva pre svega iskustvo koje radnici ovog preduzeća imaju.\n„Po statutu i osnivačkom aktu, prioritet našeg preduzeća je održavanje puteva i ulica a kapacitet ovog preduzeća bi trenutno mogao da zadovolji samo te poslove uz obnovu sitne mehanizacije. Starosna struktura zaposlenih radnika u operativi je nepovoljna tako da bi bilo značajno da se zaposle mladi ljudi koji bi od starijih učili zanat. U dogovoru sa osnivačem, odnosno gradom, videćemo kako ćemo dalje jer sa postojećim kapacitetom, nećemo biti u situaciji da se kao izvođači javimo na svaku javnu nabavku našeg osnivača“, dodaje direktorka Snežana Milutinović.\nJKP „Niskogradnja“ ima 104 stalno zaposlena radnika od čega 90% radi na operativnim poslovima a ostatak čini administraciju koja je svedena na minimum. Tu je, po zakonu predviđenom procentu, angažovan i broj ljudi na sezonskim poslovima ali ukupan broj je i dalje daleko ispod broja zaposlenih za kojima ovo preduzeće ima potrebu.


Pomoć u borbi protiv pandemije (Foto Kancelarija EU)\nUkupna vrednost ove donacije iznosi skoro 900.000 evra i deo je pomoći EU Kosovu u visini od 5 miliona evra za suzbijanje pandemije.\n„Verujem da posebno 30 respiratora za intenzivnu negu mogu da naprave veliku razliku i olakšaju probleme u lečenju nateže pogođenih infekcijom kovid-19“, rekao je Rikardo Seri vršilac dužnosti specijalnog predstavnika EU. Podvukao je da Kosovo ne može da priušti dalje pogoršavanje situacije oko pandemije kovid-19.\n„Svako mora da preuzme svoju odgovornost i da poštuje pravila, poput držanja fizičke distance, nošenja maski, pranja ruku, izbegavanja gužvi, kao što mi to radimo danas tokom ovog događaja“, rekao je on.\n„Kosovski organi vlasti moraju da pokažu put i poklone hitnu pažnju borbi protiv pandemije koju zaslužuje. Želeo bih da iskoristim ovu priliku da pozovem Vladu i zdravstvene ustanove da izvrše neophodne pripreme u smislu budžetske raspodele i drugih resursa da se pripreme najbolje što mogu“, rekao je Seri.\nEU je u aprilu, maju, junu i julu Kosovu isporučila 10 vozila hitne pomoći, 190 bolničkih kreveta, 6.000 kompleta testova za kovid-19, 150 infuzionih pumpi, 127 pacijent monitora, 1,6 miliona različitih zaštitnih medicinskih rukavica, 127.000 respiratornih maski, 60.000 jednokratnih kombinezona, 23.000 vizira, 3.000 zaštitnih naočara i drugu medicinsku opremu.\nPored ove neposredne pomoći zdravstvenom sektoru, EU Kosovu pomaže i sa oko 63 miliona evra kao srednjoročnu meru za pomoć u vidu socio-ekonomskog granta i oko 100 miliona evra zajma kao makroekonomsku pomoć Kosovu.


Saopćenje za javnost povodom štrajka najavljenog za 16. oktobar 2012. godine (2 dio) – Željeznice\nSaopćenje za javnost povodom štrajka najavljenog za 16. oktobar 2012. godine (2 dio)\nPovodom štrajka najavljenog za 16. oktobar 2012. godine od strane sindikata ŽFBiH, zbog neredovne uplate zdravstvenog osiguranja, Uprava Željeznica FBiH održala je sastanak sa pomoćnikom federalnog ministra prometa i komunikacija Izetom Mehinagićem i predstavnicima sindikata u ŽFBiH, na kojem su pokušali doći do rješenja.\nPredstavnici sindikata u ŽFBiH izrazili su duboko nezadovoljstvo zbog nedolaska federalnog ministra prometa i komunikacija Envera Bijedića na ovako važan sastanak i istakli da je svojim nedolaskom, ministar Bijedić još jednom pokazao ignorantski odnos prema Željeznicama FBiH i problemima u kojima se nalazi ovo preduzeće.\nNjegov pomoćnik Izet Mehinagić potvrdio je predstavnicima sindikata da se rješenje problema željezničara vezanih za zdravstveno osiguranje nalazi izvan Željeznica FBiH, odnosno, da ih mora rješavati Vlada FBiH. Uporište za njihovo rješavanje je već donešeni Zakon o finansijskoj konsolidaciji Željeznica FBiH za period od 2008. do 2012. godine, prema kojem je Vlada FBiH dužna snositi obaveze poslodavca prema javnim fondovima, a koji nikad nije zaživio.\nS obzirom na to da je štrajk zakazan za utorak 16. oktobra 2012. godine, učesnici sastanka izrazili su nadu da će nadležne institucije uspjeti do ponedjeljka 15. oktobra 2012. godine iznaći modus za rješenje problema željezničara vezanih za zdravstveno osiguranje. Međutim, predstavnici sindikata zatražili su od Uprave ŽFBiH da se pristupi i utvrđivanju Sporazuma o poslovima koji se ne mogu prekidati za vrijeme štrajka, u slučaju da se njihovi zahtjevi ne ispune.\nSaopštenje za javnost povodom štrajka najavljenog za 16. oktobar 2012. godineIzmjena relacije saobraćaja niskopodnog elektromotornog voza


Milica Andrić Rakić: Mogući su bezbednosni i socijalni nemiri na Kosovu (VIDEO) - Druga strana Kosova - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Druga strana Kosova » Milica Andrić Rakić: Mogući su bezbednosni i socijalni nemiri na Kosovu (VIDEO)\nNovinarka portala KoSSev i dopisnica Dojče velea u Instagram intervjuu za Danasovu rubriku Druga strana Kosova\nMilica Andrić Rakić: Mogući su bezbednosni i socijalni nemiri na Kosovu (VIDEO)\nPotvrđena je prva optužnica Specijalnog suda u Hagu za ratne zločine Oslobodilačke vojske Kosova i uhapšen je bivši šef obaveštajne službe Kosovskih snaga bezbednosti Salih Mustafa, što označava ozbiljniji početak rada Specijalnog suda.\n1Piše: Marija Stojanović 26. septembra 2020. 18.00 Izmenjeno: 18.01\nTo može da izazove bezbednosne i socijalne nerede na Kosovu. Očekujem da će udruženje „takozvanih veterana OVK“ organizovati proteste. Dakle, svakako će biti nemira, a moguće i bezbednosnih incidenata. Sve to može da se odrazi na dijalog, a posebno na inicijativu Mini Šengen, navela je u Instagram intervjuu za Danasovu rubriku Druga strana Kosova Milica Andrić Rakić, novinarka portala KoSSev i dopisnica Dojče velea sa Kosova.\nNaša sagovornica konstatuje da će u slučaju da bude potvrđena optužnica Specijalnog suda protiv kosovskog predsednika Hašima Tačija on, bez sumnje, otići u „političku penziju“. Kako podseća, rok za potvrdu optužnice, podignute u aprilu protiv Tačija i Kadrija Veseljija, ističe u oktobru.\n-Ukoliko optužnica bude potvrđena, „politička penzija“ neće biti stvar izbora kosovskog predsednika već njegova zakonska obaveza. I da optužnica ne bude potvrđena, Tači nema odgovarajuću većinsku podršku za reizbor u kosovskom parlamentu. Najglasniji u svojim zahtevima da postane novi kosovski premijer je Ramuš Haradinaj, čija stranka je deo koalicione vlade, precizira Andrić Rakić.\nUpitana kako ocenjuje značaj nedavne posete specijalnog izaslanika američkog predsednika Donalda Trampa, Ričarda Grenela, Beogradu i Prištini, sagovornica Danasa kaže:“Poseta je bila dosta spektakularna, više u Beogradu, nego u Prištini, mada je i u Prištini bila praćena najavama o mogućnosti postavljanja bombe koja se potencijalno nalazila u koferu, za koga se ispostavilo da je neko zaboravio u blizini autobuske stanice“.\n-Ali, za sada nema nikakvih konkretnih rezultata, posebno ne na Kosovu. U Srbiji je, eto, otvorena DFC kancelarija, dok je na Kosovu sve to sada na najavama. Imamo najave o mogućim ulaganjima u auto-put Priština-Merdare koji bi trebalo da košta oko 250 miliona evra i da njegova izgradnja traje oko 15 meseci.\nSlične su najave i sa srpske strane, i uglavnom se odnose na rekonstrukciju ili novoizgradnju putne infrastrukture. Ukoliko to zaista bude tako kao što je najavljivano, svakako će stanovništvu dosta da znači otvaranje auto-puteva, ali za sada je sve neopipljivo, mada je pokazalo određenu ozbiljnost koju pokazuje američka strana u sprovođenju ovih dogovora, jer je su ubrzo nakon potpisivanja predstavnici SAD došli da se uvere da će to što je dogovoreno biti sprovedeno. Da li će to „preživeti“, posebno ako dođe do promene američke administracije nakon izbora u novembru, ostaje nam da vidimo, poručuje novinarka sa Kosova.\nAndrić Rakić odrično odgovora na naše pitanje da li su Sjedinjene Američke Države preuzele glavnu ulogu u rešavanju kosovskog pitanja od Evropske unije.\n-Amerika je, za sada, izdejstvovala jedan sporazum, i sigurno da neće biti ničeg novog do kraja godine, imajući u vidu izbore u SAD. Taj sporazum nije doneo rešenje političkog statusa, što je cilj Kosova. Pregovore o političkom statusu i dalje predvodi EU i makar taj deo je jasan. Naglašavam da je deo sporazuma iz Vašingtona koji se odnosi na premeštanje ambasade Srbije iz Tel Aviva u Jerusalim suprotan politici EU, dakle vodi dve strane dalje od evropskog puta na kojem bi trebalo da se nalaze, tako da postoji neki raskorak između SAD i EU, ali se čini da se ovaj politički, teži deo pregovora i dalje vodi pred Evropljanima i u tom smislu je sporazum iz Vašingtona bio neko olakšanje sa Srbe sa Kosova.\nIako navedeni sporazum donosi izvesne političke posledice za Srbiju, za Srbe sa Kosova neće značiti promene nagore, bar se tako čini. Naprotiv. Na primer, mi već imamo dogovor o diplomama u sklopu pregovora pod okriljem EU, ali ponovno obavezivanje dveju strana, i to pred Amerikom, budi nadu da će taj proces biti usavršen i ubrzan, smatra sagovornica Danasa.\nUpitana da li kosovski Albanci i dalje priželjkuju pobedu Džozefa Bajdena na predsedničkim izborima u SAD, ona napominje:“Kada je Amerika u pitanju, na Kosovu postoji uverenje da pitanje Kosova nije partijsko pitanje, tako da na Kosovu nije postojala neophodnost da određeni kandidat pobedi na izborima u SAD, odnosno pretpostavlja se da bio on demokrata ili republikanac, to neće uticati na način na koji Amerikanci vide Kosovo. Međutim, ovoga puta situacija je pomalo drugačija“.\n– Ne verujem da bi pobeda Trampa bila tako dramatično prihvaćena na Kosovu, ali ovaj sporazum iz Vašingtona jeste pokazao da aktuelna američka administracija nije toliko posvećena kosovskoj nezavisnosti. To može da se vidi ne samo iz načina na koji je potpisan sporazum, gde nema odrednica poput „republika“ Kosovo, niti bilo čega što bi ukazivalo na kosovsku nezavisnost, nego čak i u pismu Donalda Trampa Avdulahu Hotiju nigde se ne pominje ni „nezavisnost“ ni „identitet“, što se na Kosovu obično predstavlja kao „borba za slobodu“ i što obično stoji u svim zvaničnim dokumentima koji dolaze iz SAD na Kosovo. Uglavnom ste imali odrednicu da se „podržava kosovska nezavisnost“, da je „narod Amerike bio uz narod Kosova kroz njihovu borbu za slobodu“, dakle, toga sada nije bilo. Doslovno, u Trampovom pismu navodi se samo:“Bili smo na Kosovu od početka“, dakle bez odrednica šta taj „početak“ znači, ističe Andrić Rakić.\nIntervju sa Milicom Andric Rakic, novinarkom portala KoSSev i dopisnicom Dojcce velea sa Kosova\nA post shared by Dnevni list Danas (@danas.rs) on Sep 24, 2020 at 4:30am PDT\nSagovornica Danasa ukazuje da je imajući sve to u vidu moguće da su očekivanja kosovskih Alabanaca kada je u pitanju Vašingtonski sporazum izneverena, „jer verujem da su mislili da Amerika može i želi da izvrši veći pritisak na Srbiju da prizna Kosovo, nego što u ovom trenutku može EU, što se nije dogodilo“.\n-Za sada ostaju samo pregovori pod okriljem EU kao jedina mogućnost da kosovska strana ostvari svoj krajnji cilj u pregovorima, a to je priznanje. Nasuprot tome, srpska strana, bez obzira na to pod čijim okriljem se pregovara, govori o neophodnosti postizanja kompromisa, i u tom smislu je možda Vašingtonski sporazum više išao na ruku srpskim ciljevima nego ciljevima kosovske vlade, kaže novinarka sa Kosova.\nOdgovarajući na pitanje veruju li Srbi na Kosovu i dalje da je moguće formiranje Zajednice srpskih opština, Milica Andrić Rakić podseća da je formiranje ZSO obaveza koje je Kosovo preuzelo ne samo ratifikovanjem „Prvog sporazuma“ iz Brisela, gde se govori o formiranju Zajednice, „već i po već famoznoj odluci kosovskog Ustavnog suda“.\n-Među kosovskim političarima koji kritikuju Zajednicu, često ćete čuti argument da je kosovski Ustavni sud rekao da su delovi tog sporazuma neustavni. To je tačno, ali isto tako kosovski Ustavni sud je krenuo od konstatacije da je to „međunarodna obaveza Kosova“ i da budući da je Kosovo ratifikovalo taj sporazum u Briselu mora da sprovede dogovor, odnosno da formira Zajednicu srpskih opština. S druge strane, ukoliko Kosovo želi da nastavi sa integracijom srpskog društva, što je počelo 2013, praktično uz pomoć srpske vlade koja je rasformirala deo srpskih institucija ovde, mora da postoji neko tranziciono telo koje će sprovesti integraciju ili delimičnu integraciju preostalih institucija.\nTu se radi o institucijama zdravstva i obrazovanja koje su jako bitne za kosovske Srbe. Njihova potpuna integracija u kosovski sistem verujem da ne bi bila prihvaćena dobro od strane srpske zajednice tako da u tom smislu je zaista neophodno jedno tranziciono telo, bez obzira da li se ono zvalo Zajednica srpskih opština ili nekako drugačije. Istraživanja javnog mnjenja koja se sprovode u većinski srpskim sredinama pokazuju da opada procenat ljudi koji veruju da će ZSO zaista biti formirana, ali većina srpske zajednice na Kosovu i dalje veruje u tu instituciju, navodi sagovornica Danasa.\n„Strahopoštovanje prema Americi“\nOcenjujući obnovljeno interesovanje za inicijativu „Mini Šengen“ i mogućnosti da se to sprovede u delo, Andrić Rakić kaže: „Na Kosovu vlada strahopoštovanje prema Americi i onome što se predstavlja kao interesi Amerike. Kosovski premijer je ponovio da je Mini Šengen sada obaveza Kosova, obaveza koja je preuzeta u prisustvu američkog predsednika, i ne verujem da će biti kočenja sa kosovske strane. Od političara na Kosovu stiže dosta negativnih reakcija, ali od Privredne komore Kosova stižu samo pohvale za tu inicijativu, tako da biznis zajednica malo drugačije gleda na stvari. Ipak, ovoj inicijativi se zvanično još nisu pridružile Crna Gora i BiH, tako da to tek ostaje da se vidi. Ukoliko se obistine neka od pozitivnih obećanja, to nikako ne može da odmogne, može samo da pomogne regionu“.\nDruga strana Kosova, Milica Andrić Rakić, OVKBeograd\nKurti možda neće biti poslanik, ali će postati premijer\n27. septembra 2020. u 08.38\ntesko Srbima,ko ih brani,napada,laze,kinji,vekovima a i sada i 21 veku.Ne zna se ko nam je saveznik,ko stvarni neprijatelj.A ni mi niti smo jasni prema saveznicima ,ako ih uopste imamo,a nismo ni dovoljno hrabri prema neprijateljkima da im se jasno politicki suprostavimo.Improviyatori kroy previse istorije u srpskom bicu.Dugovekovno ropstvo proizvelo je u narodu i preterano zrtvovanje,individualno junastvo i herojstvo,do izdaje,preveravanja,ciniyma i podlosti.


“Dakle, jasno je potpuno da što se više približavamo Evropskoj uniji, posljednji restlovi onog naslijeđa koji je u suštini duboko antievropsko zbog onog što je Zapadni Balkan proveo decenije i vjekove na antievropskom kolosjeku sada to isplivava i to treba rješavati u duhu dobre evropske demokratske pakse”, rekao je Đukanović novinarima u Briselu.\nOn je naglasio da je Crna Gora svojim ukupnim iskustvom pokazala da je to u stanju. Crnogorski predsjednik je podsjetio da je Crna Gora 90-tih godina prošlog vijeka imala snage da odoli izazovima nacionalnih i vjerskih sukoba, da je sačuvala stabilnost.\n“Tu stabilnost smo unaprjeđivali. Kroz vrijeme smo uspjeli da obezbijedimo standarde koji su nas kvalifikovali za članstvo u Evropskoj uniji, za poziciju lidera u pregovaračkom procesu sa EU. Dakle, nema nikakve sumnje da smo mi u stanju da te probleme rješavamo”, tvrdi Đukanović.\nUpitan kakva je bila večerašnja komunikacija između njega i predsjednika Srbije Aleksandra Vučića, Đukanović je odgovorio je da je na večerašnjoj radnoj večeri bila tema odnosa na relaciji EU-Zapadni Balkan, i da se svako od lidera regiona potrudio da pitanja koja se tiču unutrašnjih prilika ne iznosi u prvi plan.\n--- Đukanović: Crnoj Gori je potrebno da ima sopstvenu pravoslavnu crkvu\n--- Mur Đukanoviću: "Divimo se svemu što je CG postigla pod Vašim VOĐSTVOM"\n--- Đukanović Rikeru: Pitanje Zakona o slobodi vjeroispovijesti preselilo se na politički teren\nDa Bog da , da je tako .!!!!!


Glišo Vidović (SSP): Znamo za prisuškivanja – ne pridajemo značaj jer radimo pošteno i časno | Aktuelno\nGlišo Vidović (SSP): Znamo za prisuškivanja – ne pridajemo značaj jer radimo pošteno i časno\n-Sindikat srpske policije(SSP) već duže vreme raspolaže informacijama koje se odnose na primenjene mere tajnog nadzora elektronskih komunikacija prema pojedinim sindikalnim aktivistima, koje primenjuje Ministarstvo unutrašnjih poslova i Bezbednosno informativna agencija, ali tome nije pridavan veliki značaj. Aktiviste Sindikata srpske policije posebno zabrinjava izjava da se pod operativnim obradama i nadzorom komunikacija nalaze i pojedini sindikati, saopštio je Glišo Vidović, predsednik Sindikata srpske policije u jučerašnjem saopštenju.\nOn dodaje da svako ko radi u skladu sa zakonima, profesionalno, časno i pošteno nema čega da se plaši niti da strepi od prisluškivanja.\n–Međutim, primena mera tajnog elektronskog praćenja i prisluškivanja elektronskih komunikacija može da predstavlja vid pritiska u cilju zastrašivanja i sprečavanja sindikalnih prava i sloboda, ali i da ukaže na protivzakoniti rad službenih lica ako se mere primenjuju mimo zakona. Posebno, ako se prisetimo i izdvojimo više izjava ministra Nebojše Stefanovića kada je sindikalne lidere okupljene u Socijalno policijskom frontu, putem medija, javno, predstavio kao pretnju po državno uređenje i bezbednost i dao nalog da se ispitaju „skrivene namere“ sindikalaca, navodi Vidović i dodaje:\nOn je izrazio veliku zabrinutost povodom više izjava gospodina Saše Jankovića, Zaštitnika građana i kontraverzne izjave ministra Nebojše Stefanovića, a u vezi događaja tokom prošlogodišnje Parade ponosa kada je došlo do sukoba dela niške jedinice Žandarmerije i telohranitelja premijerovog brata Andreja Vučića.\n-Svi državni organi i zaposleni u njima, kao što su Ministarstvo unutrašnjih poslova i Ministarstvo odbrane, moraju se dosledno ponašati u skladu sa pozitivnim zakonskim propisima Republike Srbije, a samim tim i poštovati instituciju Zaštitnika prava građana.\nVerbalni sukob u medijima između Zaštitnika građana i pojedinih državnih zvaničnika i zaposlenih u državnim institucijama i službama, može da stvori vrlo negativnu sliku o zemlji koja je poštuje svoje zakone i institucije i selektivno poštuje pravo. Takva negativna slika će se nesumljivo odraziti na građane i pad poverenja u institucije koje upravo trebaju da se bave zaštitom građana i imovinske sigurnosti. Izjava zaštitnika građana Saše Jankovića da se ne oseća bezbedno je sasvim razumljiva ili i opravdana s obzirom da usprotivio zatvorenom državnom sistemu koji očito nešto krije, saopštava Vidović.\nVidović zbog svega izrečenog, apeluje na sve državne službenike i funkcionere „da postupaju u skladu sa zakonima Republike Srbije i rade profesionalno u interesu građana a da nadležne institucije svakome obezbede ličnu i imovinsku bezbednost, kako običnom čoveku tako i Zaštitniku građana, umesto što se bave političko-stranačkim interesima i skrivanjem činjenica od opšteg značaja i interesa za javnost“.


Vučić: Snažimo Vojsku da bi zaštitili Srbiju, delujemo preventivno – Dnevni Magazin\nVučić: Snažimo Vojsku…\n“Nastavlja se snaženje naše vojske. Danas su stigla dva nova raskopljena “miga 29”, stižu još dva i uskoro još mnogo toga”, precizirao je Vučić.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da se zalaže za postojeće granice, precizirajući da su za njega postojeće granice Srbija sa KiM, celovita BiH uz poštovanje integiteta RS u okviru BiH.\n“Ako Priština može da čeka na ishod dijaloga, što bi se nama žurilo”\n“Ti ljudi (u Briselu) rade svoj posao na korektan način, stavovi Beograda i Prištine su dijametralni, udaljeni su i tu Brisel ne može mnogo da pomogne”, rekao je i dodao:\n“Ali, mi radimo na približavanu stavova, a ako neko kaže da može da čeka, što bi se nama žurilo”.\nPonovio je da smatra da je bolje da nemamo zamrznuti konflit sa Prištinom i da ga, kako je rekao, ostavljamo našoj deci da ga rešavaju.\n“Neću dozvoliti Hagu da ponižava Srbiju“\nNa pitanje novinara na B92 u emisiji Fokus, hoće li Jojić i Radeta biti izručeni Hagu, Vučić je rekao: “Imamo institucije, prošli put sudija Dilparić je odbio taj zahtev, jer se kod nas po zakonima predviđa mogućnost da se izručuju oni koji su optuženi za ratne zločine, ali ovi ljudi nisu optuženi za ratne zločine već za nepoštovanje suda”.\n“Pitanje nepoštovanja suda je posao za srpske pravosudne organe, ali oni nisu želeli to, već su želeli politički pritisak. E, nema problema, sada ćete na taj politički pritisak da dobijete politički dogovor. Tako da kada to pošaljete SB da tamo nešto pametuju, ja ću da idem u SB da im odgovaram po tom pitanju, pa baš da vidim kako će to interesantno da bude, baš će lepo da bude i meni i njima”, rekao je Vučić.\n“To nije pitanje odnosa prema zločinu već odnosa prema državi. Ne dam da ponižat drzavu Srbiju kao što ste je gazili i ponižavali decenijama. “, naveo je predsednik. Vučić ističe da je ponosan na to što je čuvao mir i stabilnost, kao i na to što nijednog trenutka nije ugorizo srpske nacionalne interese i nije dozvolio bilo kome da ponižava Srbiju.\n“Mnogima odgovara slomljena Srbija, bez vojske i ekonomije”\n“Juče je otišao u Crnu Goru jedan ambasador zemlje EU iz Beograda koji pokriva i Crnu Goru iz Beograda, i rekao – ne možete da uđete u vladu jer nećemo da Vučić i Srbija imaju dva svoja ministra”, kazao je Vučić.\n“A, ne smeta mu Rama, Tači i Kurti, koji imaju po pet ili šest ministara u nekoj drugoj vladi, niti u crnogorskoj vladi, kada su ih imali, ali mu smeta, ne ni Vučić, nego pripadnici istog naroda kome pripada Vučić”, naveo je predsednik.\nDodao je da je reč o ambasadoru iz zemlje Beneluksa i zapitao kako to taj ambasador ima pravo da kaže “ovi smeju da uđu u vladu a ovi ne smeju”, a Srbija ne sme da kaže da želi da pita za pravo svog naroda.\n“Nas pitaju neke članice EU za 0,18 odsto njihovog življa u Srbiji, a Srbija ne sme da pita za pravo svog naroda”, naglasio je Vučić.\n“Kada imate takav pritisak spolja i da Srbija uvek mora da bude slabija i da ostali budu ujedinjeni protiv Srbije, koja ne sme da bude snažna, onda imate problem. Naš odgovor je ili da se saglasimo sa tim i uđemo u matricu svesnog otpuživanja i pripisivanje krivice svom narodu, ili ne”, naglasio je Vučić.\n“Stravičan zločin u Srebrenici,ali da gradimo budućnost”


MMF traži likvidaciju Banke Srpske - Kozarac.ba\nJedan od uslova MMF-a za odobrenje novog kredita jeste likvidacija Banke Srpske.\nVlada Srpske, prema mojim izvorima, nema načina ni mogućnosti da Banku Srpske održi “u životu”, što otvara niz novih teških problema u finansijskom sektoru.\nPotvrđuje to i podatak da je Vlada Srpske sama sebi dala još mjesec dana (do 09. marta) da riješi pitanje Banke Srpske, iako u tome nisu uspjeli od novembra prošle godine, kada je uvedena privremena uprava u toj finansijskoj instituciji.\nPremijerka Željka Cvijanović nedavno je potvrdila da MMF traži “rješenje pitanja problematičnih banaka”, pri tom ne precizirajući koje su to banke.\nUkoliko Banka Srpske doživi sudbinu Bobar banke, propašće 140 miliona KM državnih depozita. Od toga je 30 miliona KM budžetskih sredstava.\nPropašće i 10 miliona “Elektroprenosa” BiH, kao i 30 miliona kapitala Banke, odnosno novac kojim je Vlada Republike Srpske dokapitalizovala ranije propalu Balkan Investment Banku i od nje stvorila takođe propalu Banku Srpske.\nŠtednja u Banci iznosi 30 miliona KM, a dobar dio tog novca namiriće Agencija za osiguranje depozita. Već su poodavno pripremili 65 miliona KM potrebnih da isplate sve depozitare do visine od 50 hiljada KM, na koliko imaju pravo po zakonu u slučaju propasti neke od banaka. Za tih 65 miliona KM biće oštećena BiH.\nI “Pavlović banka” je u velikim problemima, jer su, nakon izbijanja afere sa “pranjem novca”, iz nje depozitari povukli 15 miliona KM. To je velika suma za ovu Banku, čija je aktiva oko 200 miliona KM, i pitanje je koliko će moći sanirati taj udar.\nStručne osobe tvrde da je situacija izuzetno teška u cijelom ovom sektoru, sve je dodatno pogoršano potpuno praznim budžetom i da se Srpska nalazi pred “najcrnjim scenariom”, koji podrazumijeva finansijski i ekonomski kolaps.


Odbornici Skupštine Grada Beograda poglasili su danas ruskog reditelja Nikitu Mihalkova, austrijskg pisca Petera Handkea i norveškog političara Torvalda\nStoltenberga za počasne građane Beograda.\nPrema njegovim rečima bogata politička karijera Torvalda Stoltenberga na neki način počela je u Beogradu, gde je bio sekretar ambasade Kraljevine Norveške.\n"Njegova uloga u raspadu Jugoslavije je svima poznata, o našem narodu i zemlji nije govorio kroz šablone, već se trudio da nađe rešenje i zato je zaslužio poštovanje ljudi u sveti i Srbiji", rekao je Vesić.\nKada je reč o Nikiti Mihalkovu, Vesić je podsetio da je reč o jednom od najznačajnijih reditelja današnjice i podvukao da je titulu dobio prevashodno filmom "Sunčanica" u kojem se afirmiše Beograd.\nPeter Handke, kako je objasnio, zvanje počasnog građanina zaslužuje jer decenijama podržava Srbiju "nezavisno ko je u njoj na vlasti" i koji se kroz javne nastupe bori da se sazna pravo stanje na Kosovu.


„SEAT“ odlazi iz Rusije › Made-in-Germany.rs\n„SEAT“ odlazi iz Rusije\nNemački proizvođač vozila „Folksvagen“ (VW) najavio je da će Filijala „SEAT“ napustiti rusko tržište početkom naredne godine zbog pada vrednosti rublje i loših ekonomskih prognoza.\nPozivajući se na anonimne izvore u španskom „SEAT-u“, koji je u vlasništvu „Folksvagena“, ruski list „Komersant“ je preneo da će „SEAT od 1. januara 2015. prestati prodaju svojih vozila u Rusiji, a da je ovakva odluka posledica sveukupne ekonomske situacije i promene u kursu ruske rublje, koja je od početka ove godine izgubila u odnosu prema euru četvrtinu svoje vrednosti“, prenosi agencija „Frans pres“.\nKako dalje piše francuska agencija, privreda Rusije je teško pogođena zapadnim sankcijama koje su uvedene Moskvi zbog navodnog pružanja pomoći proruskim snagama na istoku Ukrajine. Kao posledica toga, prodaja automobila u Rusiji je značajno opala, pa je u tri meseca zaključno sa septembrom, smanjena za preko 20 procenata na godišnjem nivou.\nPrema pisanju ruskog „Komersanta“, prodaja „SEAT vozila je registrovala znatno veći pad, odnosno za 57 posto nižu prodaju u periodu januar-oktobar ove godine, u poređenju sa istim periodom prošle godine.\nMercedes CLA Shooting Brake za 2015.\nOd MiG na 20/11/2014 / Auto industrija, Trgovina / Ostavite komentar\nDržavne hartije od vrednosti na aukciji\nNemci savetuju da sredimo otpade!


Prva Volvo fabrika sa neutralnom štetnom emisijom - Auto Republika\nПочетна Zelene strane Prva Volvo fabrika sa neutralnom štetnom emisijom\nKompanija koja je u vlasništvu kineskog giganta Geely, Volvo Cars, iznela je u javnost informaciju da je fabrika za proizvodnju agregata, locirana u švedskom gradu Skovde, prva u okviru grupe koja ima neutralni uticaj na životnu sredinu, pošto je od 1. januara 2018. godine, počela da koristi obnovljive izvore energije kao osnovni i jedini izvor zagrevanja prostora.\nOvi pogoni su prvi, na svetskom nivou, koji su u sistemu poznatog proizvođača automobile, dostigli taj status, a “što označava značajan korak kompanije napred, u odnosu na viziju proizvođača da njegovo celokupno poslovanje ne ostvaruje nikakve štetne uticije na okruženje, do 2025. godine”.\nSkovde je na taj način postao jedno, od samo nekoliko mesta na Starom kontinentu, koje se može pohvaliti ovakvim postignućem.\n“Podizanje nivoa energetske efikasnosti je naš prvi prioritet. Svu energiju koja nam je neophodna u poslovanju, namerni smo da crpimo iz obnovljivih izvora. Postignuće vezano za ovaj pogon, važan je deo naših sveobuhvatnijih napora u smeru minimiziranja uticaja naših poslovnih operacija, na prirodnu sredinu. Veoma smo zadovoljni činjenicom da postajemo lider u automobilskoj industriji, u želji da našu aktivnost što više prilagodimo borbi protiv klimatskih promena” – naveo je Havijer Varela, rukovodilac sektora za proizvodnju i logistiku.\nNovi ugovor koji je Volvo Cars potpisao sa lokalnim dobavljačima, omogućava da sva toplotna energija koja se doprema do pogona, bude generisana iz procesa spaljivanja otpada, biomase, kao i obnovljivih bioloških goriva. Od 2008. godine, zajedno sa ostalim pogonima kompanije lociranim na evropskom kontinentu, Skovde je već dobijao isporuke električne energije, proizvedene iz obnovljivih izvora.\nTokom 2016, postrojenja u belgijskom Gentu su uvela sistem grejanja koji počiva na smanjenoj emisiji ugljen dioksida za 40%, što omogućava manju emisiju od 15.000 tona CO2, na godišnjem nivou.\n“Nastavićemo još aktivnije da radimo sa našim dobavljačima, u svim regionima, kako bi obezbedili što širi pristup obnovljivim izvorima, koje nam je želja da koristimo u svim proizvodnim pogonima gde poslujemo” – zaključio je Varela.\nPogoni koji već imaju neutralan uticaj na životnu sredinu, a posluju u Evropi, obuhvataju BMW postrojenja u Lajpcigu, o čemu ste već mogli da pročitate u testu plug-in hibrida BMW i8, kao i u članku koji govori o načinu korišćenja iskorišćenih baterijskih jedinica, u okviru Zelenih strana.\nPored BMW-a, proizvodnim postrojenjima sa nultom štetnom emisijom može da se pohvali i FCA grupa. Pogon u Kazinu, gde se proizvode modeli brenda Alfa Romeo, i to Giulia, Giulitta i Stelvio, a koji se nalazi u regiji Lacio, takođe se može nazvati prijateljskim u odnosu na prirodno okruženje, odnosno ima neutralan uticaj na stepen zagađenja okoline. Više o tome pročitajte u testu modela Alfa Romeo Stelvio.\ntagovi: ekologija emisija štetnih gasova izdvojeno volvo\nprethodni Njujork u predsoblju zabrane fosilnih goriva\nsledeći Policija Los Anđelesa kupila flotu električnih automobila, ali policajci neće da ih voze


U četvrtak Sajam zavičaja\nPrvi „Sajam zavičaja – zavičaj kroz privredu, turizam i kulturu“, biće održan u Kongresnom centru „Master“ u četvrtak, 6. juna.\nManifestaciju su danas, na Novosadskom sajmu, najavili Ognjen Bjelić, pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, Duško Ćutilo, direktor Fonda za pružanje pomoći izbeglim, prognanim i raseljenim licima i Boško Vučurević, predsednik Privredne komore Vojvodine.\nOsnovni cilj je umrežavanje privrednika, ali i predstavljanje kulturnih i turističkih dobara. Učestvovaće oko 40 kompanija iz Vojvodine, 25 iz Republike Srpske. Zahvaljujući Privrednoj komori Srbije, animirane su i firme koje nisu sa teritorije Vojvodine, te se najavljuje učešće oko 100 privrednika.\nSajam zavičaja – zavičaj kroz privredu, turizam i kulturu“, će okupiti privrednike iz Srbije, Vojvodine i Republike Srpske. Očekuju se gosti i iz Federacije BiH i Hrvatske.\nPosle svečanog otvaranja Sajma, koje je predviđeno za 11 časova, na panelima će biti predstavljeni turistički potencijali Republike Srpske i Vojvodine. Od 13 časova biće održan Poslovni forum Republika Srpska – Vojvodina, na kojem će se privrednicima obratiti predsednik Vlade Republike Srpske, Radovan Višković i predsednik Pokrajinske vlade, Igor Mirović.\nPored panela i b2b sastanaka, segmenti "Sajma zavičaja" su i izlagački prostor kao i bogat kulturno-umetnički program. Na 25 štandova predviđeno je da bude predstavljeno više od 100 izlagača, onih koji se prvenstveno bave negovanjem kulture, tradicije i običaja kraja iz kojeg dolaze, među kojima je i oko 70 zavičajnih udruženja. Svoje mesto će naći narodne nošnje, knjige, kao i gastronomski specijaliteti, dok će u kulturno-umetničkom programu nastupiti više od 400 umetnika iz regiona.\nIzložbeni deo „Sajma zavičaja – zavičaj kroz privredu, turizam i kulturu“, u Kongresnom centru "Master" Novosadskog sajma, biće otvoren za posetioce od 9 časova, za kada je u Skupštini AP Vojvodine, zakazana Osnivačka sednica poslaničkog kluba prijateljstva Skupštine AP Vojvodine i Narodne skupštine Republike Srpske.


Beta 9. decembra 2020. 15:50\nGradjani Srbije i dalje vide korupciju kao jedan od tri najveća problema u zemlji (12 odsto ispitanika), uz niske plate (15 odsto) i nezaposlenost (15 odsto), saopšteno je danas.\nTo je rezultat istraživanja „Percepcije gradjana o borbi protiv korupcije u Srbiji“ za 2020. godinu,\nsprovedenog intervjuom licem u lice medju 1.175 ispitanika, koje su predstavili Projekat za odgovornu vlast Američke agencije za medjunarodni razvoj (USAID) i CeSID, povodom Medjunarodnog dana borbe protiv korupcije.\nViše od polovine ispitanika (53 odsto) prepoznaje negativan uticaj korupcije na društvo, politiku (50 odsto) i poslovno okruženje (34 odsto), ali gradjani nisu u potpunosti svesni konkretnih posledica koje korupcija ima na njihov lični i porodični život, pošto to prepoznaje tek svaki peti ispitanik (19 odsto).\n„Gradjani nam govore da je tokom poslednje tri godine došlo do zanemarljivog pomaka u napretku Srbije u rešavanju korupcije. Više od polovine ispitanika zaključuje da je korupcija široko rasprostranjena u Srbiji i prepoznaju loš uticaj koji ona ima na društvo. Čini se da više od polovine građana veruje da bi prijavljivanje koruptivnih radnji nadležnim organima bilo uzaludno i da se ništa ne bi promenilo“, rekla je direktorka Kancelarije za demokratski i ekonomski razvoj USAID-a Šenli Pinčoti.\nOna je dodala da je više od tri četvrtine ispitanika i ove godine, kao i prethodne dve, istaklo da su za smanjenje korupcije od ključnog značaja veća transparentnost u radu državnih institucija, bolja zaštita uzbunjivača, i jačanje nezavisnih nadzornih institucija uz unapredjen pristup informacijama od javnog značaja.\nGradjani smatraju da ne rade dobro institucije za koje veruju da su odgovorne za suzbijanje korupcije.\n„Većina gradjana i dalje veruje da su najviše korumpirane institucije u zdravstvu (83 odsto), inspekcije (82 odsto) i sudovi (80 odsto) koji su prešli na treće mesto i poziciju koju je ranije zauzimala policija, dok policija sada zauzima četvrto mesto jer 78 odsto gradjana veruje da u toj službi postoji korupcija“, rekao je programski direktor CeSID-a Ivo Čolović.\nNaveo je da su gradjani iskazali sumnju u rad institucija koje su odgovorne za borbu protiv korupcije, pa je opšti zaključak da je opalo poverenje gradjana u te institucije i njihovu sposobnost i volju da se suprotstave korupciji.\nNajefikasnijom merom u sprečavanju i borbi protiv korupcije, 46 odsto ispitanika smatra izricanje strogih kazni onima koji nude ili primaju mito kao najefikasnije, rekao je Čolović.\nIstraživanje pokazuje i nezadovoljstvo gradjana radom lokalnih samouprava: skoro polovina ispitanika smatra da one nisu transparentne niti otvorene, da ne uključuju gradjane u donošenje odluka i da budžet ne koriste racionalno i odgovorno.\nU poredjenju s prethodnim ciklusima istraživanja, beleži se porast procenta gradjana koji navode da su nezadovoljni načinom na koji njihova lokalna samouprava upravlja budžetom (41 odsto 2020. godine, a 36 odsto 2019.).\nProgramski direktor Transparentnosti Srbija, Nemanja Nenadić, rekao je da ovogodišnje istraživanje donosi pozitivne pomake, ali da ne pruža osnova za optimizam.\nTo što se značajno smanjio broj gradjana koji su rekli da su dali mito lekarima ili saobraćajnoj policiji, „predstavlja ohrabrenje, ali ostaje da se vidi da li je reč o jednokratnoj pojavi, izazvanoj manjim brojem ličnih kontakata i drugim poremećajima koji su posledica pandemije“, kazao je on.\nPočelo predlaganje kandidata za tri gradske nagrade Beograda\nZbog otapanja snega mogući mokri kolovozi\nDanas od sredine dana osetno toplije, do 15 stepeni


Novi Sad: Bombom na automobil, dvoje ranjeno\nTema: Novi Sad: Bombom na automobil, dvoje ranjeno\n27.06.2013., 21:19 #1\nPod službeni automobil lidera Narodnog pokreta "Dinara - Drina - Dunav", koji je član vladajuće koalicije u Novom Sadu Tomislava Bokana jutros bačena bomba. Žena lakše povređena, muškarac teže. Bokan: Slučaj ima političku pozadinu.\nBomba je bačena nešto posle 10 sati na parkingu ispred kafića "Hogar".\nU eksploziji su povređeni Novosađanka B. L.(47) i Novosađanin P. K (63) koji su u vreme eksplozije prolazili ulicom, javlja RTV Vojvodina.\nZa "Novine novosadske" u Hitnoj pomoći su rekli da je žena lakše povređena i dijagnostkovana joj je otvorena povreda butine. Muškarac je teže povređen, najverovatnije je u pitanju prelom lopatice, a povrede su nastale zbog sekundarnih projektila.\nUviđaj na licu mesta obavila je sudija Tatjana Đurašković i ona je u kratkom obraćanju novinarima rekla da je utvrđeno da je bomba postavljena pod službeni automobil javnog preduzeća "Urbanizam" i da su od posledica eksplozije lakše povređene dve osobe te da je oštećeno 10 vozila.\nPrema nepotvrđenim informacijama, ispod automobila je bačena ručna bomba “kašikara”. Od svedoka se moglo čuti da je bombu ispod automobila bacio mladić koji je prišao do vozila, nešto bacio ispod i nastavio dalje normalno da šeta, nakon čega se čula detonacija.\nPrema rečima stanara obližnje zgrade, eksplozija se desila oko 10 časova, pri čemu se čuli jaka detonaciju koja je prodrmala prozore.\n"Radi se o mom službenom automobilu, vozač je došao u kafić da se vidi sa svojim rođenim bratom i parkirao je ispred kafića, a odmah nakon toga začula se jaka eksplozija", rekao je Bokan.\nBokan, koji je vršilac dužnosti deirektora Javnog preduzeća "Urbanizam", u čijem vlasništvu je i automobil pod koji je bačena bomba, kazao je novinarima da ima razloga da sumnja da neko u Ministarstvu unutrašnjih poslova pokušava da zataška taj slučaj.\nOn tvrdi da postoji dovoljno dokaza da se počinilac otkrije, jer, kako je rekao, "postoje očevici koji su ga jasno videli, a i ceo Bulever kojim se počinilac udaljio sa mesta događaja pokriven je kamerama".\n"Imam razloga da sumnjam da ovaj slučaj ima političku pozadinu. Pre dva dana, na prostorijama pokreta Dinara-Drina-Dunav čiji sam predsednik, ispisani su grafiti 'Dođoši marš iz Novog Sada i Vojvodine' i "Smrt dođošima", a sada je i bačena bomba pod moj službeni automobil. Poručujem svima koji su izabrali takav način borbe da nas neće uplašiti i da ćemo i dalje raditi na promociji jedinstva srpskog naroda", rekao je Bokan.\nNovinarima se obratila i Jasmina Živanović koja tvrdi da je očevidac celog događaja. Ona je navela da je videla mlađeg muškarca kako se ubrzanim korakom udaljava sa lica mesta: "Čula sam eksploziju i videla dim, a onda je pored mene prošao plav muškarac, svetlih očiju, visok oko 1,85 metara sa kapom na glavi i belim rukavicama i ubrzanim korakom se udaljio Krilovom ulicom i dalje prema bulevaru."\nNa lice mesta stigli su i istražni sudija Višeg suda u Novom Sadu Tanja Djurašković, kao i zamenik načelnika Policijske uprave Novi Sad Stevan Krstić, koji je i vršilac dužnosti prvog čoveka novosadske policije. On je rekao da je došao da vidi kako teče uviđaj kojim rukovodi istražni sudija.\nNa pitanje novinara kako komentariše izjavu Bokana da sumnja da postoje pojedinci u MUP-u koji žele da zataškaju taj slučaj, Krstić je rekao da u MUP-u postoji unutrašnja kontrola i da se sve eventualne sumnje mogu prijaviti toj službi koja će sprovesti istragu. "O eventualnom motivu i svim drugim detaljima vezanim za ovaj slučaj može se pričati tek nakon što se okonča uviđaj", rekao je Krstić.\n28.06.2013., 10:49 #2\nRe: Novi Sad: Bombom na automobil, dvoje ranjeno\n28.06.2013., 12:08 #3\nOpet neki obracun krajisnika.


DOKTORKA ANA GLIGIĆ SE OBRATILA SRBIJI: Svi Radite Pogrešnu Stvar Sa Maskama, Tako Ste Još Ugroženiji\nVideli smo maske „na pola lica“ kako pokrivaju usta, ali ne i nos, a u poslednje vreme čsto možemo da vidimo kako ljudi na ulicama Beograda ovu vrstu zaštite nose na podlaktici, pri čemu je deo koji se stavlja na lice prilepljen za ruku, a zatim je nakon kraćeg vremena ponovo stave.\nOpasno je raditi to po samoj logici stvari“, kaže za Ženu naš istaknuti virusolog dr Ana Gligić koja izričito tvrdi:\n„Kada se skine maska, ne sme se ponovo stavljati. Ukoliko se to uradi, virus bez kapljica ima otvoren put do nas. Ne sme se maska dva puta uzeti bez sterilizacije, iskuvavanja ili peglanja“.\nDr Gligić napominje da se pre upotrebe maski moraju prati ruke, a o ovom zaštitnom sredstvu kaže sledeće: „Maske su propusne za virus jer su njegove čestice mnogo manje od čestica materijala od kojeg je izrađena maska koja nas zapravo štiti od kapljičnog prenosa virusa, odnosno kašljanja ili kijanja“.\nKada se maska nosi na podlaktici, one mogu doći u dodir sa česticama raznih bakterija i virusa, a ne samo korona virusa, a pored toga mogu doći i u kontakt sa znojem koji narušava efikasnost ovog zaštitnog sredstva (napomenula je to dr Tereza Marej Amato, direktorka Urgentne medicine „Long Island Jewish Forest Hills“). Nemali broj ljudi nakon što skine masku, odlaže je u kesu, džep ili torbu, a onda je bez dezinfekcije iznova koristi verovatno rukovodeći se time da je on samo koristi i da lični predmeti koje upotreblja nisu rizični.\nNapominje da „virus ima afinitet prema respiratornim organima, ali da, kada je organizam slab, može da napadne i bubrege i slezinu, ali i testise, kako su pokazali novi slučajevi“ i da time izazove opštu bolest organizma.\nPrethodni tekstDA LI VI ZNATE DA SE IKO ZARAZIO NA IZBORIMA?! Predsednik Srbije o izlaznosti i koroni!\nSledeći tekstDOKTORKA DANICA GRUJIČIĆ JE IZNELA ŠOK PODATKE! Ovo baš niko nije očekivao!


Ostali sportovi - Badminton: Upešno organizovan peti Juniorski Kup “Pančevo 2015”\nBadminton: Upešno organizovan peti Juniorski Kup “Pančevo 2015”\nU nedelju, 8.marta 2015.godine, u Pančevu je održana revija srpskog badminton podmlatka. Badminton klub “Pančevo”, u saradnji sa Badminton savezom Srbije i Gradom Pančevom, uz pomoć partnera Saveza kompanije “Yonex”i“TIN šped” organizovao je jubilarni peti po redu turnir, koji je okupio najbolje srpske igrače uzrasnih kategorija do 11, 13, 15 i 17 godina.\nNa ovogodišnjem takmičenju učestvovalo je preko 70 učesnika iz 10 srpskih klubova – Clear (Beograd), BK Beograd, Ravens (Kragujevac), Novi Sad, Zmajevi (Kruševac), Banat (Zrenjanin), Fanatik (Vršac), Dinamo (Pančevo), i domaćini BK Pančevo. Ovo je peti po redu Nacionalni juniorski turnir u Pančevu i kao što je bio slučaj i prethodna četiri puta, organizator se maksimalno potrudio da sve protekne na najvišem nivou. Plesni klub ”Elektra” izveo je svoje atraktivne tačke. Takođe, uručene su nagrade pobednicima 02. Likovnog konkursa na temu “Badminton loptica”, kao i nagrada za BK “Zmajevi” iz Kruševca kao klub koji je u Pančevu nastupio sa najbrojnijom ekipom.\nPo prvi put na nacionalnom nivou juniorskih turnira, učešće su uzeli brat i sestra Anđela i Darko Rašović. Pored njih, nastupili su i Viktor Burjan i Nikola Borka, koji su ove godine prešli u kategoriju U13 kao i Minja Stuparević koja se takmičila u U17 kategoriji. Kao što je slučaj i sa svim ostalim aktivnostima badminton sporta kod nas i ovom turniru u Pančevu snažan vetar u leđa dalo je Ministarstvo omladine i sporta u Vladi Srbije obezbeđivanjem neophodnih finansijskih sredstava. Pored MOS Badminton klub “Pančevo” se zahvaljuje i ostalima koji su pomogli da se ovaj događaj realizuje petu godinu uzastopno.\n„Mnogo je onih koji imaju zasluge što smo u mogućnosti da u Pančevu okupimo elitu badminton sporta kada su u pitanju mlađe kategorije. Pored resornog ministarstva, Badminton saveza Srbije, Grada Pančeva kao i sponzora Saveza kompanija “Yoneks“ i “TIN šped“ ovim putem se zahvaljujem i Osnovnoj školi “Jovan Jovanović Zmaj“, Mesari “Burjan”, Pekari “Domaće kiflice”, Fotokopirnici “Hamer”, Crvenom krstu “Pančevo“, Plesnom klubu “Elektra“, kao i svim volonterima i prijateljima koji su nesebično pomagali organizaciju Juniorskog kupa “Pančevo 2015.“


Udruženje Crnogoraca u Hercegovini „Vuk Mićunović“ Trebinje\nUdruženje Crnogoraca u Hercegovini „Vuk Mićunović“ sa sjedištem u Trebinju, osnovano je i registrovano u decembru 1995. godine. Udruženje ima preko 3000 članova iz opština istočne Hercegovine, sa podružnicama u Trebinju, Bileći, Gacku, Foči i Čajniču....\nOtvorena izložba fotografija sa motivima Crne Gore\nDoboj, 31. oktobar 2011 - U Umjetničkoj galeriji Centra za kulturu u Derventi je otvorena izložba fotografija i slika sa motivima iz Crne Gore na temu "Opštine Crne Gore - gradovi i predjeli".\nUdruženje Crnogoraca u Hercegovini „Vuk Mićunović“ : Sastanak sa ambasadorom Crne Gore\nTokom zvanične posjete opštini Trebinje 27. 10. 2011. godine, ambasador Crne Gore Dragan Đurović, sastao se i predstavnicima Udruženja "Vuk Mićunović" Trebinje, gdje je razgovarao sa članovima Glavnog odbora Udruženja.\nCrnogorci osnivaju KUD\nDragan Marković, član Udruženja Crnogoraca "Njegoš" Doboj kaže da ovo udruženje ima u planu realizaciju projekta, koji se odnosi na formiranje kulturno-umjetničkog društva, koje će raditi u okviru Udruženja Crnogoraca. - Želimo da okupimo što više mladih...


RTS :: Policija u Mjanmaru suzavcem i gumenim mecima na demonstrante, više poginulih i povređenih\nSvet Policija u Mjanmaru suzavcem i gumenim mecima na demonstrante, više poginulih i povređenih\nsreda, 03. mar 2021, 10:14 -> 11:22\nNajmanje devet demonstranta je poginulo, a nekoliko je ranjeno kada je policija otvorila vatru na njih pokušavajući da razbije protest protiv vojnog udara u više gradova u Mjanmaru.\nDve osobe poginule su tokom sukoba sa mjanmarskim snagama bezbednosti na protestima u drugom po veličini gradu Mandaleju, a jedna osoba je ubijena kada je policija otvorila vatru u Jangonu, rekao je tamošnji svedok.\nČetvrta osoba je ubijena u Mjingjinu, navela je za Rojters studentkinja i aktivistkinja Moe Mint Hein.\n"Otvorili su vatru na nas. Jedan tinejdžer je pogođen u glavu", rekla je Heinova, koja je tokom sukoba ranjena u nogu.\nSnage bezbednosti takođe su privele oko 300 demonstranata dok su razbijale proteste u Jangonu, izvestila je novinska agencija Myanmar Now. Jedan aktivista rekao je da je među odvedenim nekoliko vođa protesta.\nVideo objavljen na društvenim mrežama prikazuje duge redove mladića, ruku na glavu, kako se ubacuju u vojne kamione dok policija i vojnici stoje na straži.\nPortparol vladajućeg vojnog saveta nije odgovarao na telefonske pozive Rojtersa.\nNajnovije nasilje usledilo je dan nakon što su ministri inostranih poslova suseda iz jugoistočne Azije zatražili uzdržanost, ali se nisu udružili iza poziva da vojska pusti svrgnutu liderku vlade Aung San Su Ći i obnovi demokratiju.\nNajmanje 30 osoba ubijeno je u sukobima posle vojnog udara 1. februara, a uhapšeno je oko 300 demonstranata.\nVojska Mjanmara je, nakon što je uhapsila predsednicu najveće stranke Aung San Su Ći i druge funkcionere, preuzela vlast u državi i proglasila vanredno stanje.


Iran kritikovao Šahidov izvještaj o kršenju ljudskih prava\nIran je danas kritikovao izvještaj specijalnog izvještača UN Ahmeda Šahida u kojem se navodi da sve ukazuje na to da je povećan broj slučajeva kršenja ljudskih prava u Islamskoj Republici i okrivljuje SAD i Evropu za negativnu procijenu Teherana.\nŠahid, koji je sa Maldiva, navodi u svom izvještaju Generalnoj skupštini UN da mu iranska vlada nije dozvolila da posjeti Iran tokom izrade njegove procjene.\nZamjenik iranskog ambasadora u UN Ešag al Habib odbacio je zaključke iz izvještaja, navodeći da je i odluka Generalne skupštine UN bila "rezultat jednostranog pristupa i političke ambicije određenih zemalja, posebno SAD i njihovih evropskih saveznika."\n"SAD kao glavni neprijatelj Irana ne štedi napore da manipuliše međunarodnom zajednicom sa izmišljenim i obmanjujućim informacijama. Toj zemlji je bolje da pogleda i ispravi tamnu istoriju svojih teških kršenja ljudskih prava, ne samo na svojoj teritoriji već i u inostranstvu", navodi Habib u pisanom tekstu svog govora Trećem komitetu Generalne skupštine, koji se bavi pitanjima ljudskih prava.\nOn je dodao da Velika Britanija treba da "obrati pažnju na humanitarna pitanja u vezi sa njihovim građanima koji protestuju širom te zemlje kao znak nezadovoljstva.


Još jedno prizanje za uspešne žene - Dodela Veuve Clicquot Business Woman Award u Srbiji 3. novembra - Edukaplus\nJoš jedno prizanje za uspešne žene – Dodela Veuve Clicquot Business Woman Award u Srbiji 3. novembra\nNagrada za najuspešniju poslovnu ženu, Veuve Clicquot Business Woman Award, prvi put će biti dodeljena u našem regionu, a u trci za ovo prestižno priznanje naći će se žene iz Hrvatske,Crne Gore i Srbije.\nNagrada Veuve Clicquot osnovana je 1972. godine u čast izuzetne poslovne žene, madame Clicquot, koja je nakon smrti supruga preuzela poslovanje i došla na čelo fabrike šampanjca, još na samom početku 19. veka. Danas je prestižna Veuve Clicquot Business Woman Award nagrada zastupljena u 27 zemalja, a kompanija Energy Star International iz Beograda, zastupnik jednog od najpoznatijeg šampanjca sveta Veuve Clicquot, ovu prestižnu dodelu dovodi i u Srbiju, piše Press.\nNakon regionalnog izbora u Hrvatskoj, Crnoj Gori i Srbiji, finalistkinje iz ovih zemalja naći će se na završnoj dodeli i proglašenju najuspešnije poslovne dame u regiji, koja se održava u Beogradu. Nakon toga, pobednica će imati priliku da se druži sa uspešnim poslovnim ženama iz celog sveta i učestvuje na završnoj večeri u Francuskoj, u gradu Reimsu.\nIzbor finalistkinje u Srbiji zakazan je za 3. novembar u hotelu Square Nine, dok će se finalna dodela, i proglašenje regionalne pobednice održati u beogradskom lounge-u Top of the Hub 1. decembra.\nČlanice žirija koji će odabrati pobednicu su: Natalija Cvetković, potpredsednica i direktorka magazinskih izdanja Adria Media Group, Svjetlana Krčo, suosnivačica DunavNET i Aleksandra Đurđević, generalna direktorka Delta Auto grupe.\nKandidatkinje u Srbiji su Nađa Jokanović Wannabe Magazin, Mila Litvinjenko Aura, Jelena Marić Carpe Diem, Jovana Lea Simić Little Blue Pot i Olivera Stojanović Absolut Time.


Napominju da je to činjenica i da svako stavljanje upitnika iznad zakona o minimalnoj plati predstavlja pokušaj unošenja smutnje i želju da se odgodi zakonsko regulisanje minimalne plate u Federaciji BiH\n– Time se radnici i radnice žele i dalje prepuštati (ne)milosti poslodavaca, tretirati kao moderno roblje i ostaviti na dnu ljestvice kada su u pitanju plate ne samo u Evropi, već i u svijetu. Vjerujemo da će zastupnici Federalnog parlamenta ostati imuni na ove pokušaje i da će u najkraćem roku izglasati Zakon o minimalnoj plati u iznosu od 1.000 KM, a za šta se Savez samostalnih sindikata BiH bori i zalaže posljednjih nekoliko godina – navode iz SSSBiH.\n– Konvencija MOR-a o minimalnim platama jasno precizira da minimalne plate imaju zakonsku snagu. Zakon o radu govori o najnižoj plati koja se utvrđuje na osnovu najniže cijene rada, a najniža cijena rada se utvrđuje kolektivnim ugovorom. Najniža cijena jeste najmanja novčana vrijednost najmanje jedinice rada, a to je radni sat. Iz takve formulacije proizilazi da je najniža plata obračunska kategorija, za razliku od minimalne plate koja je zašitna kategorija, odnosno prag ispod kojeg nijedan poslodavac ne bi mogao isplatiti platu – dodaju iz SSSBiH.\n– Savez samostalnih sindikata BiH se zalaže za smanjenje poreskog opterećenja plata i to daleko većeg nego je predviđeno u prijedlogu Zakona o doprinosima i Zakona o porezu na dohodak, jer za to postoji prostor, ali na način da se ostvarene uštede usmjere u primanja radnika, a ne džepove poslodavaca. Bez jasne zakonske obaveze to se neće desiti – saopćeno je iz SSSBiH.\nU FBiH povećana minimalna plata, pa poslodavci radnicima ukinuli topli obrok od 150 KM


Primer kuće odštampane 3D štampečem; Foto: RINA\nProjektovana cena kuća napravljene 3D štampačem iznosi 195 evra po kvadratu.\nNa našim stranicama već duže vremena pišemo o primerni 3D štampe u izgradnji kuća i zgrada, ali su sve bili primeri iz sveta. Međuti, štampanje kuća od betona izgleda postaje stvarnost u istočnoj Evropi. Naime, Nikola Rakić rođen u Švajcarskoj svoje stečeno znanje na Fakultetu organizacionih nauka u Srbiji primenio je na najbolji mogući način i to u Čačku, kreirajući mašinu koja može štampati betonske objekte za stanovanje na tri sprata za neverovatnih 15 sati.\n„Trenutno radimo na razvoju i unapređenju najveće CNC mašine na Balkanu, koja će funkcionisati na principima 3D štampača. Gabariti ove mašine su enormni, visine deset metara kao i širine takođe 10 metara i ne postoji ograničenost u dužini. Mašina nam omogućuje da sama može da odštampa objekat od betona po zadatom nacrtu i posebnoj recepturi poznate kompanije „Lafarge Holcim“ firme koja će ispunjavati sve ISO standarde u pogledu kvaliteta smese od koje se gradi“, rekao je za RINA, Nikola Rakić, jedan od idejnih tvoraca prve mašine ovakvog tipa na Balkanu.\nNikola Rakić iz Čačka pravi najveći 3D štampač na Balkanu; Foto: RINA\nObjekat se lije na licu mesta, postavljanjem 3D štampača, lako se transportuje i traje oko tri sata.\nSam objekat se lije na licu mesta, postavljanjem 3D štampača, lako se transportuje i za čiju montažu su neophodna od 2-4 čoveka, i traje oko tri sata.\n„Mi sada projektujemo posebnu mešalicu koja će praviti tu inovativnu smesu koja je sama po sebi termoizalocionog karaktera. Mašina po našem proračunu za jedan sekund može da izlije od 20 do 40 centimetra zida, što bi značilo da za nekih 15 sati rada 3D štampača može biti gotov objekat od 100 kvadrata sa svim unutrašnjim zidovima, a mogućnost naše mašine doseže do gradnje stambenog objekta do tri sprata“, kazao je Rakić.\nIzvoz u planu\n„Kompletan proizvod je produkt kompanije „NaturaEco“ sa timom stručnjaka, do sada ovakav tip mašine još nigde nije proizveden u istočnoj Evropi, i sada radimo na dobijanju svih potrebnih ISO sertifikata koji nam omogućavaju da se ovaj produkt može izvoziti i van granica naše zemlje, što će u mnogome doprineti otvaranju novih radih mesta“, istakao je Nikola.\nMogućnosti 3D štampe od betona su ograničene veličinom štampača; Foto: RINA\n195 evra po kvadratu\n„Imamo podršku grada Čačka sa kojim smo potpisali ugovoru septembru mesecu ove godine za izgradnju prvih stambenih objekata veličine oko 50m2 za socijalno najugroženijih građana. Cena izgradnje ovakvih tipova koštaće 195 evra po kvadratu„, dodaje Rakić.\n#3d stampa #3d stampac #cacak #NaturaEco #nikola rakic


Vesti online / Sport / Fudbal / Brežančić pobegao otmičarima!\nBrežančić pobegao otmičarima!\nNepoznati napadači pokušali su u četvrtak da otmu fudbalera Teleoptika Rajka Brežančića, ali je igrač uspeo da pobegne i slučaj je prijavio policiji, prenosi "Sportski žurnal".\nU četvrtak uveče, između 20,30 i 21,00 čas, nepoznati mladići pokucali su na vrata stana fudbalera Partizana, koji igra na pozajmici u Teleoptiku, na Novom Beogradu. Bek "crno-belih" nije gledao kroz špijunku, već je odmah otvorio vrata, a napadači su upali u stan i počeli da maltretiraju Brežančića.\nOn je izjavio policiji da su ga napadači vezali, pokušali da ga dave šalom, a pretili su da će mu peglom naneti opekotine po licu.\nPolicija sumnja da je motiv napada bila iznuda pošto je fudbaler izjavio da su mu najpre tražili da im preda novac. Nije poznato koliko su sumu otmičari tražili, ali je Brežančić opisao policiji da je otmičarima rekao da ne poseduje novac posle čega su mu trojica napadača naredili da krene sa njima u nepoznatom pravcu.\nNakon izlaska iz zgrade, mladi fudbaler, uspeo je da pobegne otmičarima, a potom je ceo slučaj prijavio policiji, koja intenzivno traga za napadačima.\nBrežančić (20) je karijeru počeo u Partizanu, a prvi profesionalni ugovor sa "crno-belima" potpisao je 2007. godine. On je kasnije pozajmljivan Teleoptiku i Bežaniji, a početkom 2009. se vratio u Partizan. Zbog velike konkurencije na poziciji levog beka, trener Partizana Goran Stevanović odlučio je da Brežancić početkom godine ode na pozajmicu u Teleoptik.


Kakav je kvalitet goriva u Srbiji\nKakav je kvalitet goriva u Srbiji?\nNezavisne kontrole kvaliteta goriva na benzinskim stanicama u regionu tek predstoje.\nSrbija i BiH imaju zadovoljavajući kvalitet goriva, dok je Albanija ispod granice, saopšteno je na simpozijumu ''Regionalna saradnja-put do bolje kvalitete goriva'' u Sarajevu koji je održan sredinom 2014. godine.Kvalitet tečih goriva naftnog porekla koja se koriste kao energetska goriva i goriva za motore sa unutrašnjim sagorevanjem, a stavljaju se u promet na domaće tržište, definisan je pravilnikom Republike Srbije.\nPitanje koje, međutim, neretko postavljamo kao potrošači jeste kakav je kvalitet goriva i ko ga kontroliše. Regionalne laboratorije za ispitivanje kvaliteta goriva u saradnji sa Regionalnim centrom za životnu sredinu za srednju i istoču Evropu (REC) organizovali su do sada dva međulaboratorijska ispitivanja, čji su rezultati pokazali da BiH i Srbija imaju zadovoljavajući kvalitet goriva, a da je u Albaniji nešto ispod granica. Tokom predstavljanja rezultata rečno je da nezadovoljavajući kvalitet goriva ukazuje na to da je neophodno uvođenje monitoringa na pumpama, što BiH već ima, ali ne i Srbija. Cilj simpozijuma, koji je organizovala kuće za kontrolu kvaliteta i kvantiteta robe Inspekt RGH, je međusobna saradnja laboratorija i razmena iskustava od čga se očkuje poboljšanje kontrole goriva u regionu, a time i bolji kvalitet goriva.\nKako je Danijela Veselinović, u ime Organizacionog odbora simpozijuma rekla za Fenu, jedan od ciljeva simpozijuma je i da se napravi udruženje i asocijacija laboratorija koja će regionalno da bude povezana i koja će imati sačnjen akt ili memorandum da bi laboratorije lakše funkcionirale u smislu razmene uzoraka za međulaboratorijska ispitivanja.\nDvodnevni simpozijum u Sarajevu nastavak je aktivnosti vezanih za regionalnu saradnju laboratorija kada je reč nafti i naftnim derivatima. Prvi je organizovan pre tri godine u Makedoniji, a domaćin prošlogodišnjeg bila je Srbija.\nAnketa koja je postavljena na sajtu Tvoj Stav, pokazuje da je 40,2 odsto potrošača (koji su uradili anketu) delimičo zadovoljno kvalitetom goriva, a da je kvalitetom zadovoljno manje od 10 odsto ( 6,86 % ). Da je gorivo različtog kvaliteta u zavisnosti od pumpe do pumpe misli više od 80 posto anketiranih. Mišljenja su, na osnovu komentara, najviše zasnovana na merenju potrošnje, rada motora u leru, snazi, pređenoj kilometraži i ostalo.\nNa kojim pumpama je po mišljenju anketiranih najlošije, a na kojim je najkvalitetnije gorivo možete pogledati i sami na linku http://www.tvojstav.com/results/gkDH8wn815qhmrpVmWou/gde-sipate-gorivo.\nSAOBRACAJ - ostalo\nIzmene propisa smanjile broj saobraćajnih nezgoda\nPremijum linije pneumatika\nCena nafte nikad niža\nKoje su dobre gume?


Zašto je Pejpal u Srbiji i dalje samo delimično\nIako je počeo poslovanje u Srbiji pre gotovo tri i po godine, Pejpal na tržištu te zemlje i dalje ne funkcioniše u punom obimu. Međusobno plaćanje između rezidenata Srbije nije omogućeno jer Pejpal, iako registrovan na teritoriji cele EU, nije posebno registrovan i u Srbiji kao institucija elektronskog novca. Ima li Pejpal interes da se posebno registruje u Srbiji, kako bi mogao da postane u potpunosti dostupan i kolike probleme ovakva situacija pravi preduzetnicima u Srbiji, posebno onima koji svoje usluge nude online i postoje li načini da se ipak posluje onlajn u Srbiji?\nPejpal (PayPal) je sistem za elektronsko plaćanje koji postoji od 1998. godine. Od 2002. godine sastavni je deo Ibej (Ebay) korporacije. Sedište kompanije je u San Hozeu u Kaliforniji, a za jedinstveno tržište Evropske unije, registrovan je od 2007. u Luksemburgu.\nOvaj servis služi za primanje i plaćanje novca onlajn, putem mobilnih uređaja i u prodavnicama. Slanje novca moguće je bez deljenja finansijskih informacija sa drugima, a pouzdanost ga je učinila izuzetno popularnim u svetu.\nPejpal danas ima oko 143 miliona aktivnih registrovanih naloga, dostupan je na više od 190 tržišta i podržava plaćanje u 25 valuta. Nije dostupan u malom broju zemalja, mahom izolovanih ili zahvaćenih ratom.\nMeđutim, iako je prisutan na tržištu Srbije od 2013, Pejpal servis državljani te zemlje i dalje ne mogu da koriste u potpunosti.\nReagujući na pitanja i pritiske medija i javnosti, protekle nedelje oglasila se Narodna banka Srbije objašnjavajući zašto Pejpal i dalje ne funkcioniše u punom obimu u Srbiji.\nPejpal, saopštila je centralna banka, nije podneo zahtev za licencu institucije elektronskog novca kod NBS.\nZbog toga Pejpal može da služi domaćim pravnim i fizičkim licima za obavljanje platnog prometa sa inostranstvom, ali ne i za njihova međusobna plaćanja u domaćem platnom prometu, saopštava centralna banka i objašnjava da je licenciranje kod NBS uslov da bi rezidentima bilo dozvoljeno da međusobno obavljaju platni promet preko Pejpala ili Skrila.\nNBS tvrdi da su ovo univerzalna pravila koja važe bez izuzetka i u EU, pa tako Pejpal pruža usluge građanima i kompanijama u EU kao licencirana kreditna institucija sa sedištem u Luksemburgu.\nPružanje platnih usluga je licencirana delatnost svuda u svetu a omogućavanje da se ove usluge pružaju u Srbiji između rezidenata bez dozvole Narodne banke Srbije dovelo bi do paradoksalne situacije u kojoj bi strane institucije elektronskog novca osnovane u državi u kojoj nema regulatornih zahteva (nema nadzora, posebnog kapitala kao u EU od 350.000 evra i zaštite korisnika) bile u daleko povoljnijem položaju u odnosu na domaće institucije elektronskog novca na koje se primenjuje (strožiji) režim ekvivalentan u Evropskoj uniji, navodi NBS.\nNBS ističe da prema važećim propisima koji uređuju devizno poslovanje nema smetnji da domaće kompanije i građani Srbije vrše ne samo plaćanje, već i naplatu (prijem elektronskog novca) preko strane institucije elektronskog novca po osnovu elektronske kupoprodaje robe i usluga u inostranstvu i mogu slobodno da vrše otkup tako ostvarenog elektronskog novca i da prenose sredstva na svoj devizni račun kod banke u zemlji.\nDodaju da je Pejpal pored opcije slanja novca u inostranstvo, u aprilu 2015. godine omogućila i opciju prijema novca u Srbiju, što je bio i osnovni cilj zakonskih izmena iz 2012. godine, kako bi naša IT industrija, start-up kompanije i ostala pravna lica i preduzetnici imali olakšani pristup globalnom tržištu.\nZašto Pejpal ne sme, a trgovina nekretninama i automobilima sme?\nMeđutim, prema rečima Ivana Ćosića, domaćina konferencije „wwvrsac“ koja će se krajem oktobra održati u Vršcu i na kojoj će biti predstavljeni načini poslovanja iz Srbije na globalnom tržištu, promet iz Srbije je toliko mali da je „apsolutno smešno“ tražiti od Pejpala da se odvojeno registruje u toj zemlji.\n„Oni (Pejpal) su ionako zaobilazili Srbiju u širokom luku, njima je najveći promet prijem novca iz inostranstva i kupovina ljudi odavde u inostranstvu. Trgovina između rezidenata je najmanji obim transakcija, a pravi im najviše problema“, kaže Ćosić za Glas Amerike.\nĆosić pita zašto nije povučena paralela sa kupovinom nekretnina ili automobila, koja se vrši u evrima, nego je povučena paralela sa tim da je Paypal registrovan u Lukesmburgu za celu teritoriju EU.\n„Naravno da će se registrovati da bi servisirali celo EU tržište, a ne žele da se registruje u Srbiji da bi servisirali sedam miliona stanovnika. Ko će preko njih da trguje“, pita Ćosić.\n„Ljudi će to početi da zaobilaze na jednostavan način. Na kraju ćemo imati situaciju da će domaća firma praktično davati na komisionu prodaju stranoj firmi neku robu, tako da će roba kupovati od kupaca koji su ovde, kao da su u inostranstvu, a dostavlja će lokalni isporučilac“, procenjuje Ćosić.\nOn objašnjava da je pogrešno Pejpal gledati kao banku, a nalog na njemu kao račun, pošto bi se pre moglo reći da je Pejpal pandam pošti. „Ne rade se nikakvi kreditni poslovi preko Pejpala, to je procesor plaćanja, moglo bi se reći da je pandam pošti, a ne banci. Pejpal je pre kao PostNet, kao kad ti neko pošalje novac iz nekog grada – dobiješ SMS i odeš u poštu i podigneš taj novac“, objašnjava on.\nĆosić podseća da je, kada se trguje onlajn, nemoguće znati da li je vaš klijent rezident Srbije ili neke druge zemlje. „Vi nemate taj podatak, znate samo da je ta i ta osoba, ili ta i ta firma uplatila kredit. Državu bi trebalo da interesuje da uzme 20 odsto od te uplate i ništa više. Pospešite poslovanje i uzmite 20 odsto“, poručuje Ćosić.\nRešenje – registrovati firmu u SAD ili čekati EU\nZa Marka Mudrinića, urednika portala Netokracija.rs, stav Narodne banke ni malo nije iznenađenje.\nI on podseća da je strategija Pejpala doneta na globalnom nivou i da, tako gledano, Srbija kao tržište sa sedam miliona stanovnika toj kompaniji nije posebno zanimljiva, već da je samo deo tržitša Centralne i Istočne Evrope.\n„Mi smo se obradovali vešću o dolasku Pejpala. Ja poredim dolazak Pejpala sa ulaskom u EU – ništa se ne može dogoditi preko noći niti će nama iznenada da postane bolje“, kaže Marko Mudrinić za Glas Amerike.\nOn podseća da je Pejpal omogućio u prvom stepenu da se u Srbiji kupuje preko interneta. U drugom stepenu je omogućio malim prodavnicama, pa i velikim prodavnicama, mogućnost primanja novca. „NBS to jeste lepo objasnila, da je na nivou EU Pejpal registrovan u Luksemburgu. Ali, na nivou EU važe drugi zakoni od onih u Srbiji“.\nMudrinić podseća da se nivo poslovanja kakav se u Srbiji odvija preko interneta, za kompanije poput Pejpal na nivou statističke greške. „Pejpalu nije u interesu, iako to neće javno priznati, da posmatraju tržište Srbije kao takvo. Oni nas posmatraju kao deo tržišta Centralnoistočne Evrope i nisam siguran koliko žele da se registruju posebno u Srbiji, pogotovo ako uzmemo činjenicu da mi jesmo zemlja kandidat i da težimo da uđemo u EU“.\nZemlje u kojima nema Pejpala\nAntarktik, Avganistan, Belorusija, Bouvet ostrva, Britanska Teritorija Indijskog Okeana, Centralnoafrička Republika, Demokratska Narodna Republika Koreja, Ekvatorijalna Gvineja, Haiti, Heard ostrvo i Mcdonald ostrva, Iran, Irak, Kuba, Kamerun, Liban, Liberija, Libija, Mijanmar, Narodna Demokratska Republika Lao, Nigerija, Obala Slonovače, Pakistan, Papua Nova Gvineja, Sirija, Sudan, Uskršnja ostrva, Zimbabve.\nU Hrvatskoj, podseća on, Pejpal takođe nije želeo da se posebno registruje, već je kompanija sačekala da ta zemlja uđe u EU i danas se Pejpal tamo normalno korsiti.\nMeđutim, urednik Netokracije u Srbiji tvrdi da kod nas postoji zabluda da se iz te zemlje ne može efikasno trgovati sa svetom. „To smo mogli i pre dolaska Pejpala, to nije problem. Mnogi su se suočavali sa problemom da ne mogu da naplate putem Pejpala usluge koje rade u Srbiji. Ali, otvoriti danas firmu u Americi košta 500 dolara. Svaki ozbiljniji tehnološki startap ili servis koji isključivo može da posluje tim putem, koji ima potencijalno veliko tržište u Srbiji, će to da uradi. Ne postoji ni jedan mogući problem koji će da vas spreči da naplatite nešto putem Pejpala u Srbiji, ali nažalost, ta firma neće moći da vam bude registrovana u Srbiji“, kaže Mudrinić.\n„Neće Pejpal spasiti ni jednog srpskog internet preduzetnika koji pokušava nešto da radi. Sva ta pompa oko dolaska Pejpala i usluga koje nudi je na neki način izgovor ljudima zbog čega neke druge stvari nisu uradili“, tvrdi Mudrinić.\nPejpal se vodi time da jesu dostupni, ali da ne mogu da imaju regulativu istu u svakoj državi. U ovom trenutku, ako govorimo o prodavcima koji koriste Pejpal, da bi naplatili svoje usluge građanima Srbije, mislim da ne mogu da se nabroje pet firmi koji to rade.\n„Mi živimo u zabludi da će klompanije kad dolaze da urade nešto specifično za naše tržište, ali ne – neće, jer mi smo zapravo jako mali. Zašto bi se jedan Pejpal, koji vredi kao par naših godišnjih bruto nacionalnih dohodaka, posebno bavio Srbijom?“.\nPrema Mudrinićevom mišljenju, NBS jeste suviše kruta i godinama posluje po polisi zatvorenosti, kao da „živi u prošlom veku“. Postoji puno stvari koje bi NBS mogla da uradi, da uspostavi komunikaciju sa aj-ti preduzetnicima i da vidi kako bi mogla da pomogne. „Drago mi je da se o ovome priča i da je NBS izbacila ovo saopštenje i sad konačno znamo na čemu smo“, zaključuje Mudrinić.


Vanredna situacija u Bajinoj Bašti, Kikindi, Ivanjici, Leskovcu, Lučanima - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vanredna situacija u Bajinoj Bašti, Kikindi, Ivanjici, Leskovcu, Lučanima\nVanredna situacija u Bajinoj Bašti, Kikindi, Ivanjici, Leskovcu, Lučanima\nOdlukom predsednice opštine Bajina Bašta Vesne Đurić, na teritoriji ove opštine proglašena je vanredna situacija zbog potrebe preduzimanja pojačanih mera na sprečavanju daljeg širenja korona virusa.\nKako je javila RTS, broj pozitivnih osoba na dnevnom nivou u ovoj opštini se kreće oko 35, što je između 50 i 70 odsto pozitivnih od ukupno testiranih, a od početka epidemije do danas na teritoriji Bajine Bašte korona virus je potvrđen kod 427 osoba.\nI u Kikindi je danas doneta odluka o uvođenju vanredne situacije na teritoriji grada zbog nepovoljne epidemiološke situacije.\nNa današnji dan, u Кikindi je 1.107 aktivno obolelih od KOVID-19, što ukazuje na činjenicu da je epidemiološka situacija izrazito nepovoljna, katastrofalna, navodi se u saopštenju na sajtu Grada.\nUsled pogoršanja epidemiološke situacije proglašena je vanredna situacija na celoj teritoriji opštine Ivanjica.\nRanije tokom dana, vanredna situacija proglašena je u Leskovcu i Lučanima.\nBajina BaštaKorona virusLeskovacvanredna situacijaIvanjicaKikindaLučani


Grad Pirot - Grad za mere pružanja podrške porodici sa decom izdvaja 62 miliona dinara\nNa konkurs Grada Pirota namenjen nevladinim organizacijama a u okviru realizacije projekata kojima se poboljšava život dece, u okviru Programa LPA, od 29 pristiglih projekata odobreno je 20. Ukupna vrednost svih odobrenih projekata je 2.5 miliona dinara kazala je pomoćnica gradonačelnika Milica golubović.\nGradonačelnik Pirota mr Vladan Vasić kazao je da uprkos epidemiji, svi konkursi se realizuju normalno.\n- Svi konkursi vezani za LPA, za podršku porodici, nevladine organizacije, studentske i sportske stipendije, normalno se realizuju, sva plaćanja se realizuju uobičajeno. Mi za sve mere koje izdavjamo a koje su vezane za pružanje podrške porodici sa decom izdvajamo preko 62 miliona dinara, a konkretno za ove projekte 2.5 miliona dinara. Želim vam uspešnu realizaciju projekata-kazao je gradonačelnik Vasić.\nZoran Živković Žuća, poznati glumac, kaže da je Gradska uprava i ove godine prepoznala projekat koji je preko Udruženja konkurisao, pa će svi pirotski prvaci uživati u predstavi koja je edukativnog ali i zabavnog karaktera.