Sa promocije prvog vetroparka izgrađenog kod grada Senja, na jugozapadu Hrvatske, 7. decembra 2021. Projekat je realizovan u dogovoru Hrvatske Vlade i jedne kineske državne kompanije.\nU decembru 2021. nad zelenilom opštine Brinje, kao i grada Senja, zavrteli su se propeleri na prvim vetrenjačama najvećeg vetroparka u Hrvatskoj.\nOvaj projekt smešten na 125 kilometara jugozapadno od Zagreba, vredan 230 miliona eura, najveća je kineska investicija u najmlađoj članici Evropske unije (EU).\nČine ga 39 vetroagregata pojedinačne snage četiri megavata (MW) i prostire na području od 65 kvadratnih kilometara.\n"Mi ćemo do 2030. godine 40 posto ukupne energije u našoj potrošnji imati iz obnovljivih izvora, a to je cilj europske direktive", izjavila je Kristina Čelić, ravnateljica Uprave za energetiku u tom Ministarstvu, pozivajući se na preporuke iz dokumenta Evropske komisije o razvoju energije vetra objavljene novembra 2020.\n"U ovom trenutku smo na 36,6 posto, ali sa onim što nam se pruža sa novim dokumentima i onim što nam se pruža kao potpora kroz financijske instrumente Europske unije, mislim da možemo biti i ambiciozniji", podvukla je Čelić.\nPredstavnici investitora iz kineske kompanije "Nornico" pokazuju logo investicije u prvi vetropark koji realizuju u Hrvatskoj, premijeru te države Andreju Plenkoviću (u sredini s leđa), na skupu u Senju 7. decembra 2021.\nMeđutim, događaji iz februara 2022. kada je ruska vojna armada umarširala u Ukrajinu, što je dovelo do humanitarne i energetske krize u Evropi, koja je pogođena nezabeleženim prilivom izbeglica ali porastom cene energenata, mogli bi da osujete ili uspore planove EU, pa i one usmerene na smanjenje zavisnosti od ruskog gasa.\nJedan od njih je i plan Evropske komisije "RePowerEU" koji zagovara drastično uvećanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora do 2030. i dekarbonizaciju.\nČega se plaše u EU?\n"Mislim da su donosioci političkih odluka svesni rizika da kažu 'Ok, oslanjamo se na ruski gas i sada ćemo se preusmeriti na prepuštanje kineskom upravljanju našim kritičnim infrastrukturama', mislim da postoji rastuća svest o tome da to očigledno nije laka odluka. Takođe, treba da prepoznate razliku, jer postoji razlika između toga da Kina poseduje vetropark ili neku solarnu instalaciju u zemlji u poređenju sa gasom (uvozom gasa)", upozorava Gregor Sebastian, analitičar Merkator instituta za kineske studije iz Berlina, u razgovoru za Radio Slobodna Evropa (RSE).\n"U izveštajima koje sam čitao švedski donosioci odluka, na primer, su već zabrinuti po pitanju toga da bi Kina mogla da bude ta koja bi mogla diktirati ko dobija koju (vrstu) energije. Tako da mislim da postoji svest sa evropske strane da se ne možete tek tako prebaciti sa Rusije na Kinu", podvlači Sebastian.\n"Mislim da su donosioci političkih odluka svesni rizika da kažu 'Ok, oslanjamo se na ruski gas i sada ćemo se preusmeriti na prepuštanje kineskom upravljanju našim kritičnim infrastrukturama', mislim da postoji rastuća svest o tome da to očigledno nije laka odluka", kaže Gabriel Sebastian, analitičar Merkator instituta za kineske studije iz Berlina.\nKina beleži najbrži ekonomski rast na globalnom nivou, ali je istovremeno prate kritike zbog sklonosti ka netransparentnom investiranju, pogotovo izvan njenih granica. To je osnovni razlog zbog koga na Zapadu, koji neguje tradiciju garantovanja poštovanja pravila igre kako bi se zaštitili svi učesnici tržišne utakmice, kinesko prisustvo budi potrebu za pojačanom obazrivošću.\nKada je reč o takozvanim čistim izvorima energije, Evropa kao primer već ima izazove sa kojima se pre skoro deceniju suočilo američko tržište. Administracija bivšeg predsednika Baraka (Barack) Obame rešenje je tražila kroz veće takse, ali i zabrane.\nObamine kazne za kineske investitore\nSeptembra 2012. godine tadašnji predsednik SAD Bark (Barack) Obama preduzeo je meru za kojom se u toj državi nije poseglo pune dve decenije.\nOpozvao je kupovinu četiri vetroparka od kineske komapnije "Ralls". U naredbi izdatoj tom prilikom navodi se da je imao verodostojne dokaze da bi Ralls "mogao da preduzme mere koje prete da ugroze nacionalnu bezbednost SAD".\nKako je pojašnjeno ta kompanija je instalirala vetroturbine koje je napravila druga privatna kineska firma "Sany Group" na mestu blizu ograničenog vazdušnog prostora koje je koristila mornarica u državi Oregon.\nBark Obama, predsednik SAD od 2009. do 2017.\nAko u ovoj odluci nije bilo povoda tržišno-ekonomske prirode, pet meseci ranije Obamina administracija je direktno sancionisala kineske ambicije vezane za proizvodnju struje iz čiste energije upravo iz razloga zaštite konkurencije.\nNaime, marta 2012. godine razrešen je jedan od trgovinskih sporova sa Kinom uvođenjem posebnih tarifa za investitore iz te države.\nKako je tada saopštilo američko Ministarstvo trgovine mera je preduzeta nakon što je otkriveno da Peking daje nelegalne subvencije proizvođačima.\nU tom trenutku Kina je sa više od 700 proizvođača držala primat u američkoj solarnoj industriji. Odgovor Obamine administracije je međutim usledio posle dugog spora, okončanog time što je utvrđeno da je nekoliko kineskih proizvođača, kako je preneo britanski Gardijan, priznalo da je od svoje države primalo podršku i povoljne kredite.\nRadove na izvođenju projekta nije zaustavila ni pandemija korona virusa proglašena marta 2020. godine, podvukao je na otvaranju vetroparka u Senju Andrej Plenković, premijer Hrvatske, 18. decembra 2021.\nInvestitora iz Kine, kompaniju "Nornico" označio je tom prilikom kao onu koja postaje "jedan od najvećih ulagača u zeleno gospodarstvo u Hrvatskoj".\n"Upravo stoga ovaj projekt vidim u puno širem kontekstu – kontekstu odnosa Hrvatske i Kine, kontekstu naših napora za zelenom tranzicijom, borbe protiv klimatskih promjena", kazao je Plenković.\nAndrej Plenković, premijer Hrvatske, govori na svečanosti povodom puštanja u probni rad Vetroparka u Senju 7. decembra 2021. Reč je najvećoj investiciji u "zelene" izvore energije koju Hrvatska realizuje u saradnji sa kineskom državnom kompanijom "Nornico".\nSve se uklapa u hrvatske planove, koji su, kako podvlači Plenković, "smanjenje uvoza električne energije i daljnji nisko-ugljični razvoj s konačnim ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050. godine".\nPodsetimo, Deklaracijom EU iz 2018. godine, države članice su se obavezale na potpunu dekarbonizaciju u naredne tri decenije, zaključno sa 2050.\nIdeja se rodila, dodao je još premijer Hrvatske, u proleće 2019. godine, na samitu Kine i zemalja srednje i istočne Evrope, "Kina + 17" kome je prisustvovao i premijer te države Li Kećang.\nUpravo tokom posete Kini u jesen 2018. Plenković je, kaže, razgovarao s najvišim zvaničnicima kompanije "Norinco" o budućem projektu i ulaganjima u Hrvatskoj.\n"Norinco" je inače, kako je navedeno na zvaničnom sajtu te kineske državne kompanije, uključen u čitav niz infrastrukturnih, građevinskih, ali i vojnih poslova.\nNavodi se da daje veliki doprinos inicijativi "Pojas i put", dok se zelena energija pominje posebno u okviru sekcije u radovima na organizaciji "Zelenih Zimskih Olimpijskih igara" završenih u Pekingu 20. februara.\nŠta je "Kina + 17", a šta "Pojas i put"?\n"Pojas i put" ili "Put svile" dvadesetprvog veka.\nViše od 6.000 kilometara puta karavana od Kine ka sa Azijom i delovima Evrope iz XIX veka, danas je zamišljen kao projekt koji bi povezao Kinu i 65 država i međunarodnih organizacija, čime se moglo na bazi privrednih interesa uvezati 4,4 milijarde ljudi. U centru projekta stoji Kina.\nFrazu je prvi put upotrebio kineski lider Si Đinping u govoru pred Parlamentom Indonezije 2013. godine. Promovišući politiku globalnog ekonomskog uvezivanja Đinping je predložio tri koraka, počevši sa utvrđivanjem sfera zajedničkog intersa, završno sa "uživanjem plodova rada".\nSkup "17+1" uz prisustvo kineskog premijera Li Kećanga i predstavnika država Centralne i Istočne Evrope u Dubrovniku 19. aprila 2019.\nVeć tada je Evropu, uz SAD, označio kao dobrodošle.\nSegment unutar ovog velikog koncepta, barem kada je o Starom kontinetu reč, mogao bi biti "17+1". Uvezuje Kinu sa zainteresovanih 17 država Evrope, prvi put okupljenih zapravo pre Đinpingovog govora u Indoneziji, 2012. u Poljskoj.\nKljučni samit odigrao se 12. aprila 2019. u Dubrovniku. Domaćin skupa bio je Li Kećang, premijer Kine od 2013. godine, koji je u svom govoru targetirao pitanje regulative kao ono koje su u budućnosti neće postavljati.\n"Unapređivaćemo saradnju na osnovu utvrđenih pravila", rekao je Kećang pokušavajući da otkloni zebnje zapadnih partnera zbog kineske sklonosti da "preskaču" lokalna pravila.\nKada je o Evropi reč inicijativa je do sada okupila uglavnom države nekadašnjeg komunističkog bloka, poput Hrvatske, Slovenije, Češke, Slovačke, Poljske, Mađarske, Rumunije, Bugarske, te tri baltičke države koje su nekada bile deo Sovjetskog Saveza.\nPrigovora na hrvatski projekt iz Evropske komisije nije bilo. Zamoljena za komentar Ana Pisonaro, portparolka Evropske komisije, poziva se na okvirni stav Brisela kada je reč o kineskim investicijama u Evropi.\n"Kineski entiteti u principu nemaju pravo da učestvuju u postupcima dodele koji se finansiraju u okviru geografskih okvira NDICI-Global Europe niti u okviru IPAIII, osim ako se projekat ne odvija u Kini, ovo se odnosi i na bilateralne ili regionalne akcije od koristi Kini ili u slučaju da postoji sufinansiranje iz Kine", stoji u pisanom odgovoru Pisonaro upućenom RSE.\n- NDICI-Globar Europe je EU mehanizam za pomoć državama koje imaju dugoročne izazove u postizanju ciljeva razvoja i Pariskog sporazuma. Od predviđenih oko 60 milijardi evra za EU programe, više od 19 milijardi namenjeno je susednim državama.\n- IPAIII je program pomaganja državama u ispunjavanju različitih strateških ciljeva.\n- Pariski sporazum je međunarodni ugovor o klimatskim promenama, usvojen 2015. sa ciljem jačanja globalnog odgovora na pretnju od klimatskih promena u kontekstu održivog razvojai napora da se iskoreni siromaštvo. Kina i SAD, kao najveći svetski emiteri štetnih gasova, potpisali su ga 2016. godine.\nVjeran Piršić je predsednik udruženja "Eko Kvarner" i zagovornik energije sunca. Jedan je od onih koji veruje da je pronašao manu u kineskom projektu na Senju. Vidi je u korišćenju, kako kaže, zastarele tehnologije nerpimerene vetrovima koji u ovom delu Hrvatske duvaju.\n"Ono što je problem u cijeloj toj priči, kao i kod ovog novog, mnogo većeg nizozemskog projekta vjetroelektrana 'Lički medvjed' nedaleko Otočca, također u Lici, jest što se dobiva kikiriki (malo novca) za lokalne koncesije. Mi dajemo resurse, mi uzimamo toliko megavata vjetra, umjesto da damo te megavate domaćim ljudima za fotonaponske sustave (sistemi za proizvodnju struje iz sunčeve energije, prim.red.)", tvrdi Piršić.\nNa upit RSE o ovim ocenama, kao i eventualnim budućim planovima, iz kompanije Nornico nisu odgovorili do zaključenja ovog teksta.\nKoraci "Norinca" u Hrvatskoj\nKinezi su u oktobru 2017. godine kupili domaće preduzeće koje je osmislilo projekt velike vetroelektrane u zaleđu Senja, sa planom da ga nakon prikupljanja neophodne dokumentacije proda je najboljem ponuđaču.\nNakon što su prikupili dozvole, investitori iz Kine su za 32 miliona evra kupili 76 odsto deonica i postali većinski vlasnici. U novembru 2018 započeli su radovi.\nOsim kroz investicije, kineske kompanije učestvuju u hrvatskoj privredi i kao izvođači radova na projektima koje su dobili na javnim konkursima. Najpoznatiji od njih je izgradnja Pelješkog mosta na jugu Hrvatske, kojim je povezan jug zemlje sa maticom, preko dela teritorije susedne Bosne i Hercegovine kod Neuma.\nEnergija vetra u Evropi\nPrema procenama Evropskog udruženja za energiju vetra (EWEA), organizacije sa sedištem u Briselu koja promoviše korišćenje vetra na Starom kontinentu, do 2025. godine, evropska proizvodnja električne energije iz vetra mogla bi da dosegne nešto više od 25 gigavata (GW).\nIako je to gotovo devet puta manje u odnosu na procenjeni evropski maksimum od 220 GW, ipak je značajno više od trenutnih instaliranih kapaciteta za proizvodnju struje koji dostižu 14,7 GW.\nStatistika objavljena 2021. godine, a na osnovu računanja sprovedenog godinu dana ranije, pokazala je najveću prisutnost upotrebe energije vetra u Holandiji, potom Nemačke i Norveške. Rusija je na desetom mestu, dok je Hrvatska u grupi ostalih.\nKada je reč o predviđanjima mogućeg rasta, a shodno aktuelnim trendovima računatim pre tragičnog evropskog obrta oličenog u ratu u Ukrajini, oni što su trenutno u grupi "drugih" mogli bi do 2025. dobiti utakmicu pa zajedno prevazići Holandiju sa preko 5 GW proizvodnje, dok bi ta država ostala negde ispod te cifre.\nKosovo računa na energiju vetra\nDo objedinjene statistike o tome koliko je prisustvo kineskih kompanija u oblasti proizvodnje struje iz čistih izvora u Evropi, RSE nije uspeo da dođe u nadležnim službama EU. Taj podatak je nepoznat i analitičaru Merkator instituta.\n"Koliko je toga na evropskom tržištu u kineskim rukama – ne znam. Pretpostavio bih da je veoma malo, da budem iskren. Ako govorimo o vetroparkovima, Kina ih ima nekoliko pogotovu na jugu Evrope, u Španiji, nekoliko ih je u Portugaliji, ali imate ih i u Nemačkoj. Ali, ako posmatrate širu sliku to je relativno mali broj", kaže Gabrijel Sebastijan.\n"Zeleno" kao pitanje kineske meke moći\nDa interes postoji, navodi Gregor Sebastian, vidi se u Italiji ili Portugaliji gde su se kineske kompanije uključile u privatizaciju tamošnjih elektroenergetskih sistema.\n"Postoji novi alat, koji je trenutno u fazi planiranja, gde će Evropa više gledati na subvencije, jer ono što se događa, i zbog čega su evropski snabdevači energijom uključili alarm jeste to da su evropske ili neke druge strane kompanije na neki način izgurnute sa tržišta, jer ne mogu da se takmiče sa državnim subvencijama. Možda na kraće staze kineske kompanije imaju još nekoliko mogućnosti, ali će dugoročno morati da se adaptiraju na jednake uslove, jer drugačije neće moći da pristupe tržištu. Tako je barem u teoriji. Da li će se to zaista i dogoditi, videćemo, ali mislim da će EU definitivno u procesu izgradnje tih alata učiniti Kini težim da ostvari nefer prednost", kaže ovaj sagovornik.\nNakon pokretanja planova za drastično smanjenja zavisnosti od ruskog gasnog uvoza EU je prisiljena da preispituje svoju strategiju energetske politike za naredne decenije. Da li će biti moguće od ranije planiranog još drastičnije smanjenje upotrebe uglja u proizvodnji struje, zbog pogubnog efekta na atmosferu, do 2050. kao najčešće pominjane godine? Ni pre ukrajinskog obrta sa sigurnošću se to nije moglo reći.\nI onda i sad za ekonomiju u ekspanziji kakva je kineska, po mišljenju Sebastijana, to je izazov ne samo iz razloga profita nego i postizanja meke moći. Drugim rečima, klimatska agenda kao formula od visokog interesovanja, pa i simboličnog značaja za evropske planove o suzbijanju emisije štetnih gasova, "igralište" je za daljnje doterivanje kineskog imidža.\n"Oni sada kažu, 'ok, mi hoćemo sami da podignemo standarde, da ulažemo manje ili ne ulažemo uopšte u ugalj, odnosno hoćemo da podignemo našu reputaciju kroz projekte zelene energije'", objašnjava Sebastijan.\nDrugim rečima, dodaje, dok u evropskim zemljama razmišljaju koliko ih zelene energije mogu učiniti energetski bezbednijim, posebno ekološkim, u Kini uviđaju da ekonomska i klimatska pitanja mogu ići ruku pod ruku. I ne samo to, primećuje Sebastijan:\n"Primarni razlog (za rastući kineski interes u energetske projekte) po meni je svakako da dobiju pristup tržištu i da kupe imovinu u inostranstvu iz ekonomskih razloga. Ali, očigledno, i drugi razlozi kao što je meka moć, ili čak sticanje ekspertize, iako mislim da je to bio razlog pre pet do deset godina, danas ne igra toliko važnu ulogu."\nKineske investicije i evropska pravila\nU prilog iznetom idu i ocene iz istraživanja objavljenog aprila 2020. godina, nepune dve sedmice po proglašenju pandemije.\nSaradnja bez suštine, jedna je od centralnih ocena iznetih u publikaciji o saradnji Kine sa državama Centralne i Istočne Evrope. Analitičari angažovani na proceni okolnosti u devet država, složili su se u oceni da ekonomska saradnja zaostaje u odnosu na očekivano, dok su političke i društvene veze uopšte doživele procvat.\nDa li socijalni efekti kineskih ulaganja, prevazilaze realno ekonomske, nije lako proceniti. Međutim, jedan evropski slučaj ukazao je da ekonomski efekti mogu biti dramatični.\n"Značajan primer do čega to može dovesti je očigledno autoput u Crnoj Gori za koji je prva rata kredita plaćena prošle godine sa kašnjenjem, to može posle dovesti do problema u kojoj meri EU može igrati ulogu u tome", ukazuje Sebastijan.\n"Evropska unija i drugi međunarodni zajmodavci ponekad postavljaju više uslova za investicije, koje možda pojedine zemlje radije ne bi prihvatile ili možda njihovi uslovi investiranja u suprotnom ne bi bili toliko pogodni kao kineski", upozorava ovaj sagovornik.\nU nemogućnosti da otplati dugovanja prema Kini, sa ivice dužničkog ropstva, Crna Gora se obratila i Evropskoj uniji za pomoć koja je marta 2021. izrazila spremnost da "pomogne u pronalaženju rešenja".\nCrna Gora se u vreme bivše Vlade Duška Markovića, kreditno zadužila 944 miliona dolara na period od dvadeset godina kod kineske EXIM banke za izgradnju prioritetne dionice autoputa Bar-Boljare, i dodatno još 90 miliona za pristupne puteve.\nNakon parlamentarnih izbora u avgustu 2020. godine, pregovore sa kineskim partnerima preuzela je Vlada premijera Zdravka Krivokapića. U julu 2021. dogovorila je finansijski aranžman kojim je umanjila kamatu za kredit kineskoj EXIM banci kojim se investira izgradnja prve dionice autoputa u Crnoj Gori.\nNa rizike koje nose krediti poput onih koji dolaze iz Kine ili Rusije, upozorila je u intervjuu za RSE iz marta 2021. Potpredsednica Evropske investicione banke za Zapadni Balkan Liljana Pavlova.\n"Autoput Bar-Boljare je veoma dobar primer za sve druge vlade da budu obazrive i pažljive kada pregovaraju o različitim ugovorima o finansiranju sa eksternim donatorima", navela je tada Pavlova.\nZeleni interes Kine za Srbiju\nKina je zainteresovana za razvoj obnovljivih izvora energije u Srbiji iako je od 2016. mahom ulagala u tešku industriju, poput Železare u Smederevu i rudnika u Boru.\nAmbasadorka Kine u Beogradu je u oktobru 2021. na video konferenciji koju je organizovalo Ministarstvo rudarstva i energetike Srbije izjavila da "Kina i Srbija imaju puno potencijala za razvoj čiste energije".\nIpak, konkretne saradnje kada je reč o energiji vetra, do sada nije bilo, navode u nadležnom Ministarstvu rudarstva i energetike za Radio Slobodna Evropa (RSE).\n"U prethodnom periodu nismo imali saradnju sa kineskim kompanijama kada je u pitanju energija iz vetra. Kompanije iz Kine obraćale su se do sada Ministarstvu sa predlozima za saradnju na realizaciji projekata proizvodnje energije iz solara", navode u ministarstvu.\nPozdrav Čen Bo, ambasadorke Kine u Beogradu, i Zorane Mihajlović, ministarke energetike i potpredsednice u Vladi Srbije, prilikom susreta u glavnom gradu Srbije 15. jula 2020.\nKineska kompanija "Huaji vind enerdži" (Huayi Wind Energy), koja se bavi proizvodnjom i prodajom sistema za korišćenje snage vetra i projektovanjem vetroelektrana, najavila je da otvara svoje predstavništvo u Beogradu od 2016. godine. Do danas, međutim, nije registrovana u poslovnom registru u Srbiji.\nDa je Srbija primamljivo područje pokazuju i podaci državnog preduzeća Elektroprivrede Srbije (EPS) po kojima najveći deo energije koji se u Srbiji dobija iz obnovljivih izvora upravo dolazi iz energije vetra (62,07 odsto).\nMeđutim, obnovljivi izvori u poređenju sa takozvanim "prljavim izvorima" i dalje su nedovoljno zastupljeni, dok se Srbija i dalje najviše oslanja na ugalj (68,7 odsto struje dobija se iz termoelektrana za ugalj).\nNa zavisnost Srbije, ali i Bosne i Hercegovine i Kosova od uglja u više navrata je upozoravala Energetska zajednica, regulatorno telo Evropske unije (EU) u oblasti energetike, poslednji put na predstavljanju godišnjeg izveštaja o primeni evropske regulative u novembru 2021.\nSvaka spremnost da se upotreba uglja reducira u Srbiji i na Balkanu, od pre mesec dana zahvaljujući ruskoj invaziji na Ukrajinu, na još težem je testu. No, planovi Srbije na čistim energetskim izvorima su poprilično jasni.\nKakve su šanse za "zelenu" Srbiju?\nU Srbiji je od 2014. godine prema podacima Ministarstva rudarstva i energetike, izgrađeno osam vetroelektrana ukupne snage blizu 400 megavata, a u izgradnji su još dve, čime bi ukupan kapacitet elektrana koje koriste energiju vetra bio blizu 600 megavata.\nDa bi proizvodile struju i kasnije je prodavale, vetroelektrane moraju biti u sistemu EPS-a (Elektroprivreda Srbije), koji sa kompanijama sklapa ugovore o subvencijama.\nVećinski kapital u tim kompanijama, prema podacima Agencije za privredne registre Srbije, je inostrani, pa su tako u vetroelektrane u Srbiji do sada investirale kompanije iz Italije, Slovenije, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Nemačke, Izraela i Belgije.\nKoličina struje iz energije vetra koja bi u Srbiji mogla da se proizvede, na odnosu sprovedenih analiza 27 puta je veća od onoga što se trenutno proizvodi.\n"Najveći potencijal energije vetra imaju lokacije u regionima Banata i Bačke (na severu zemlje), ali su značajni potencijali i u istočnom delu Srbije", navode u Ministarstvu za RSE.\nSrbija je potpisnica Deklaracije EU o Zelenoj agendi koje su države Zapadnog Balkana potpisale u novembru 2020. na Samitu u Sofiji, čime su se obavezale na potpunu dekarbonizaciju do 2050, odnosno prestanak proizvodnje električne energije iz uglja i prelazak na obnovljive izvore.\nKako je u martu 2021. izjavila resorna ministarka Zorana Mihajlović, cilj je da Srbija 2040. iz obnovljivih izvora dobija najmanje 40 odsto energije. Tu treba podvući da privatne kompanije koje proizvode struju iz obnovljivih izvora, pa i iz energije vetra, za to dobijaju državne subvencije.\nPrvo i jedino zeleno ulaganje Kine u BiH\nU BiH, državi u kojoj je uglavnom finansirala termoelektrane na ugalj, Kina se kao investitor u vetroparkove pojavila novembra 2021. godine kada je objavljen plan o ulaganju 130 miliona evra u vetropark "Ivovik". Gradnja je planirana na jugozapadu BiH u području Tomislavgrada i Livna.\nNermin Džindić, ministar za energetiku, industriju i rudarstvo Federacije BiH.\nKoncesija je inače dodeljena još 2008. godine. Zašto je realizacija projekta decenijska, nije jasno. No po rečima, Nermina Džindića, ministra energije, rudarstva i industrije u Vladi entiteta Federacija BiH, njegov cilj je upravo smanjenje interesa za energije iz uglja.\nDžindić, kako je izjavio pre četiri meseca, nije informiran o detaljima projekta vjetroelektrane "Ivovik".\n"Ne znam o kojem projektu se radi, koja je njegova veličina i investitor. Uključujem se kad se dođe u fazu operativnog izvođenja projekta i onda znam sve detalje. Ne sastajem se s njima, jer za to nemam ni vremena ni nadležnost", izjavio je Džindić.\nManjak Džindićevog interesovanja mogao bi čuditi, jer investitori u obnovljive izvore energije u BiH imaju pravo na zagarantiranu otkupnu cenu, u periodu od 12 do 15 godina, te imaju i beneficije u vidu subvencija koje građani plaćaju svaki mesec, s obzirom na to da na računu za električnu energiju postoji stavka poticaja obnovljivih izvora energije.\nSegment o BiH se zaključuje tako na istom mestu gde i onaj o Srbiji, postavljanjem neizbežng pitanja o mogućnsti čvršće kontrole pravaca u kojima se subvenzcije kreću, pa i mogućnosti da EU, kao zajednica ka kojoj šest država Zapadnog Balkana teži, pojača sopstveno posmatranje. I to ne važi samo za mogućnost ulaganja u čiste izvore energije.\nKakav je stav Brisela?\nAna Pisonaro, potparolka Evropske komisije, podvlači da Brisel "ohrabruje" Zapadni Balkan da parira nedavnim inicijativama koje imaju za cilj zaštitu evropske bezbednosti i javnog poretka – kao što je uspostavljanje nacionalnih mehanizama za skrining investicija za ulaganja trećih zemalja, na osnovu mehanizma EU. Na tom mestu i podvlači:\n"Ekonomska aktivnost iz trećih zemalja na Zapadnom Balkanu u principu može ponuditi mogućnosti za region, uključujući i Kinu. Međutim, u ovom konkretnom slučaju, ove investicije često zanemaruju socio-ekonomsku, ekološku i finansijsku održivost i pravila EU o javnim nabavkama, i mogu dovesti do visokog nivoa zaduženosti i potencijalnog prenosa kontrole nad strateškim sredstvima i resursima."\nHronični je manjak transparentnosti kapitalnih projekata, kakvi su uglavnom oni koji u ovaj deo juga Evrope stižu sa Dalekog istoka. Tome ide u prilog česta praksa po kojoj se projekti koji se tiču kineskih investicija najčešće zasnivaju na odlukama parlamenata, a ne na postojećoj zakonskoj regulativi, što otvara prostor spekulacijama o mogućem prilagođavanju zakona potrebama investitora (ne nužno samo onih koji dolaze iz Kine).\nGabrijel Sebastijan ukazuje da je to trend zbog kog su kineski investitori posebno izlženi kritikama za projekte realizovne na tlu nekih afričkih država. S tim u vezi konstatuje da je očigledan pokušaj "kreiranja alternativnih investicija sopstvenim strategijama".\nGovoreći o ulozi u kojoj se našla EU, vraća se na veze politike i ekonomije, te prevage koja može nastati:\n"EU se na neki način budi u realnosti da drugi igrači ne razmišljaju u čisto ekonomskom smislu, već takođe razmišljaju u političkom smislu koji je uvezan sa tim investicijama. I mislim da je to ono što je EU shvatila u protekle dve-tri godine. I, da, pretpostavljam da će prvo pokušati da povećaju broj alternativa, a onda takođe možda pomoći tim zemljama da povećaju transparentnost, ali na kraju krajeva to je pitanje političke volje."\n"Politička volja" hronično opterećuje države sa slabim anti-korupcionim odbrambenim mehanizmima. Isto tako, osmišljavanje pristupa koji bi rizike netransparentnog investiranja sveo na minimum, ne samo u državama koje teže ka članstvu poput zapadnobalkanskih nego i nekim članicama, ostaje izazov za EU.\nSaradnja na tekstu: Enis Zebić, Gjeraqina Tuhina i Marija Augustinović.


iAnatomija: Google pokreće offline verzije servisa (Kalendar, Dokumenta, Gmail)\nGoogle pokreće offline verzije servisa (Kalendar, Dokumenta, Gmail)\nKompanija Google će uskoro omogućiti svojim korisnicima offline pristup svojim veb aplikacijama - pošti Gmail, kalendaru i paketu aplikacija Google Documents u situacijama kada nije moguće povezivanje sa Internetom.\nPristup tim servisima će se ostvarivati putem aplikacija na HTML5 koje za sada mogu da rade samo u Google Chrome pretraživaču, ali se u budućnosti planira da podržavaju i druge brauzere.\nAplikacija za pristup na Gmail već se pojavila u prodavnicama Chrome Web Store, dok aplikacije za Calendar i Docs treba da izađu ovih dana, objavljeno je na blogu Google-a.\nAplikacija Gmail omogućava čitanje pošte, rad sa inbox folderom i odgovaranja na poštu. Odgovori će biti poslati nakon što se korisnik ponovo priključi na internet.\nUz pomoć aplikacije Docs za sada je samo moguće pregledati dokumente, dok će funkcija uređivanja biti dodata kasnije.\nKod aplikacija Gmail i Calendar biće predviđena mogućnost prebacivanja između offline i online režima.\nU Goglovim servisima je i ranije postojala mogućnost rada u offline režimu, ali nije bila realizovana preko aplikacija na HTML5, već preko ekstenzije Gears čiju je razradu Google obustavio u februaru 2010. godine.


VUČIĆ PUTUJE NA KUBU: Odnosi dveju zemalja moraju da budu temelj razvoja ekonomske saradnje! • HAPPYTV.RS\nVUČIĆ PUTUJE NA KUBU: Odnosi dveju zemalja moraju da budu temelj razvoja ekonomske saradnje!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić putuje u dvodnevnu zvaničnu posetu Kubi, na poziv predsednika Raula Kastra.\nPredsednik Vučić je ove sedmice, u razgovoru sa novoimenovanim akreditovanim ambasadorom Kube u Beogradu, rekao da dobri politički odnosi dveju zemalja treba da budu temelj za razvoj ekonomske saradnje, a istakao je posebno oblast poljoprivrede, medicine i farmaceutske industrije, biotehnologije i genetskog inženjeringa. Tokom njegove posete Havani biće potpisan Sporazum o saradnji u oblasti lekova i medicinskih sredstava.\nU Srbiji se inače uspešno primenjuju iskustva kubanske medicine i farmaceutske industrije. Program posete predviđa i obilazak razvojne zone luke Marijel, jednog od najvećih ekonomskih projekata u kubanskoj istoriji.\nSrbija, kako je istakao, kao zemlja koja štiti svoju nezavisnost, oseća veliko prijateljstvo i poštovanje prema Kubi i divi se slobodarskim stavovima kubanskog naroda. Kubi smo zahvalni na principijelnom stavu da ne priznaje jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova, kao i na podršci u međunarodnim organizacijama, protiveći se članstvu tzv. Kosova, rekao je Vučić prilikom prijema akreditiva ambasadora Gustava Triste del Toda.


Nežni Dalibor u DOB-u 28. januara - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Nežni Dalibor u DOB-u 28. januara\nNada Mandić 14. januar 2012. Koncerti Postavite komentar\nBend Nežni Dalibor održaće koncert 28. januara u klubu Doma omladine Beograda (Makedonska 22).\nPublika će, između ostalog, uživo moći da čuje numere sa njihovog drugog studijskog albuma „Normalan život“ koji je bend objavio prošle godine za etiketu Odličan hrčak. Inače, grupa početak uspeha beleži 2007. godine kada je na kompilaciji „Jutro će promeniti sve?“ objavljen njen singl „Značajan događaj“. Trebalo je da prođe punih 12 godina od osnivanja (osnovani ’95. u Vranju) da bi skrenuli pažnju na sebe i sa srodnim bendovima počeli da drže koncerte u Beogradu. Prvi album „Sredstva i veštine“ objavili su 2008. godine.\nKarte za koncert na kome će bend svirati najzapaženije pesme sa oba izdanja, prodaju se na blagajni Doma omladine po ceni od 300 dinara. (danubeogradu.rs)\nTagovidom omladine beograda koncerti muzika nežni dalibor\nPrethodni Beogradski koncert hora „Sing Elon“ iz Tasmanije\nSledeći Dvorana Doma sindikata – repertoar od 20. do 23. januara


Kancelarija za mlade i saradnju sa udruženjima Grada Beograda-Dani prakse â€“ Ĺ ta je tvoj izazov\nDani prakse – Šta je tvoj izazov?\nProjekat Dani prakse u organizaciji Saveza studenata Fakulteta organizacionih nauka se uspešno održava već šesti put. Ovaj projekat predstavlja jedinstvenu priliku za otkrivanje izazova i primenu stečenih teorijskih znanja kroz obezbedjivanje prakse u vodećim kompanijama. Predstojeći projekat obuhvatiće pet celina, a to su sajam kompanija, CV klinika, „Tvojih 15 minuta“, panel diskusija i takmičarski deo.\nSajam kompanija će se održati 19. i 20. marta u holu Fakulteta organizacionih nauka, gde će studenti moći da se upoznaju i informišu o praksama koje nude vodeće kompanije. U okviru sajma predstaviće nam se kompanije iz različitih sfera poslovanja, a neke od njih su …\nNaredna celina odnosi se na CV kliniku, gde će studenti na licu mesta moći da se posavetuju sa poslodavcima i dobiju smernice za unapređenje svog CV-a. Ne zaboravite, CV je prva stepenica koju treba da preskočite ka razgovoru za posao!\nSimulacija intervjua za posao pod nazivom „Tvojih 15 minuta“ je novina na ovom projektu. Delegati će biti u mogućnosti da se prijave za razgovor kod kompanije koja je privukla njihovu pažnju.\nPanel diskusija na temu ‚‚A šta je tvoj izazov?”, održaće se . marta sa početkom u časova gde će delegati imati priliku da se bolje upoznaju sa značajem praksi za budući rad, diskutovaće se o prednostima i manama, kao i izazovima u radu u velikoj kompaniji, start up-u i malom biznisu.\nTokom takmičarskog dela studenti će imati priliku da prisustvuju edukativnim radionicama, a zatim kroz rešavanje zadataka i studija slučaja primene stečeno znanje i time obezbede sebi praksu, trening ili posetu jednoj od vodećih kompanija. U okviru takmičenja će učestvovati kompanije Nelt, BStorm, Comtrade, NetCast, 30Hills\nPonesite svoj CV 19. i 20. marta i iskoristite šansu da prihvatite izazov!\nMeđunarodni dan praktikanata\nRadna praksa za mlade sa invaliditetom\nmladi sa invaliditetom


Vikigep maraton za veći broj ženskih biografija na Vikipediji\nVođena podatkom da je svega 20 procenata od ukupno 1,7 miliona biografija na ovoj digitalnoj enciklopediji posvećeno ženama, Vikimedija Srbija organizovala je maraton za pisanje biografija žena u periodu od 1. do 8. marta\nNatalija Žunić, sociološkinja i profesorka Pravnog fakulteta u Nišu, Svetlana Slapšek, antopološkinja i književnica iz Ljubljane, samo su neke od žena koje su dobile svoju biografiju na Vikipediji (Wikipedia) tokom osmomartovskog maratona za pisanje biografija žena.\nVođena podatkom da je svega 20 procenata od ukupno 1,7 miliona biografija na ovoj digitalnoj enciklopediji posvećeno ženama, Vikimedija Srbija organizovala je maraton za pisanje biografija žena u periodu od 1. do 8. marta.\nViše od 20 učenica i učesnika napisalo je preko 30 biografija žena, navodi za Radio Slobodna Evropa (RSE) Ivana Madžarević, menadžerka projekata i zajednice Vikimedija Srbija.\n„Odziv je bio za sada bio jako dobar. Zadovoljni smo s obzirom na to da je kampanja jako specifična, ali nam je drago da se tu priključuju ljudi različtog pola, starosne dobi, različitih gradova iz Srbije, tako da je vrlo lepa stvar“, dodaje Madžarević.\nŠta bih savjetovala mlađoj verziji sebe?\nŠta je Vikigep?\nVikimedija, zajednica koja okuplja autorke i autore članaka na Vikipediji, već četvrtu godinu za redom organizuje na globalnom nivou kampanju Vikigep. Kampanja, kako navode iz ove zajednice, ima za cilj da poveća vidljivost žena na ovoj platformi.\nVikimedija zajednica u Švedskoj u saradnji sa tamošnjim Ministarstvom spoljnih poslova prvi put je 2018. godine organizovala osmomartovski maraton kako bi prevazišli razliku u zastupljenosti žena na Vikipediji. Viki zajednica u Srbiji je od početka uključena u ovaj maraton, ističe Ivana Madžarević.\n„Od tada napisano je oko 50.000 članaka o ženama i ti članci su bili jako čitani jer su bili posećeni oko 100 miliona puta, a tih 50.000 članaka je napisalo oko 5.000 urednica i urednika iz celog sveta.\nKako je od početka ova kampanja međunarodnog karaktera, lokalni ogranci Viki zajednice međusobno sarađuju u prevodu biografija žena iz svih oblasti.\nMilica Buha je već 6 godina na Vikipediji i napisala je više od 30 biografija žena, raznih nacionalnosti i različitih zanimanja – od glumica do naučnih radnica.\n„Svake godine učestvujem u ovom osmomartovskom maratonu i učestvujem u svim akcijama koje su vezane za žene jer mislim da su slabo zastupljene na Vikipediji. Zato što sam žena, podržavam rodnu, tako da mi je prirodno da učestvujem u ovom maratonu“, kaže ona.\nBuha ocenjuje da nije samo problem u biografijama žena na Vikipediji.\n„Problem je i u temama na Vikipediji koje žene zanimaju kako bi se moglo povećati, kako bi žene postale češći korisnici Vikipedije“, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) Milica Buha, jedna od učesnica osmomartovskog maratona Vikigep.\nIpak, Buha navodi da ne treba samo raditi na većoj zastupljenosti biografija žena, već i na člancima koji su interesantni ženama jer statistika pokazuje da je i u posetama Vikipediji neravnopravnost velika. Zato, navodi, učestvuje u svakom projektu Vikimedije koji ima za cilj veću vidljivost žena.\n„Mislim da će svakako doći do veće vidljivosti žena i ženskih tema i samim tim i do nekog većeg interesovanja za same žene i za ženske teme, ne samo od strane žena, nego i od strane muškaraca. Što je veće interesovanje, to je veće i razumevanje među polovima“, podvlači Milica Buha.\nIstorija neravnopravnosti u javnom prostoru\nIvana Pantelić, naučna saradnica sa Instituta za savremenu istoriju za RSE kaže da su žene prisutne u istoriji onoliko koliko su im klase dozvoljavale. Tako, navodi ona, pre devetnaestog veka istorija pamti vladarke.\n„Kako se približavamo dvadesetom veku, nakon industrijske revolucije dolazi se do većeg prisustva žena. Žene su pamćene i zapamćene, ali su uglavnom pamćene kao ćerke ili žene i pored svih njihovih doprinosa“, navodi Pantelić.\nOna kao primer navodi da je prva urednica ženskih novina na srpskom jeziku, Milica Tomić, u istoriji zapamćena kao ćerka Svetozara Miletića i žena Jaše Tomića, srpskih političara iz Austro-Ugarske.\n„Preduslov da neka osoba bude zapamćena u istoriji, a naročito žena, jeste da bude ekonomski obezbeđena da bi mogla da se posveti poslu. To mora da ima svako, ali u prošlosti je veća verovatnoća bila da će sin imati sopstvenu sobu i obrazovanje, nego ćerka“, ističe Pantelić.\nDevetnaesti vek donosi borbu za ženska prava i žene i u tadašnjoj Srbiji istupaju javno, naročito one koje su okupljene u socijalističkom pokretu, objašnjava Pantelić i dodaje da kasnije, u Komunističkoj partiji Jugoslavije, one ravnopravno učestvuju u radu partije, iako po zakonu nisu mogle da glasaju niti da budu birane.\nDo velike promene dolazi nakon drugog svetskog rata kada se zakoni menjaju i žene postaju formalno ravnopravne sa muškarcima, podseća Pantelić:\n„Prvih deset posleratnih godina je formativno veoma bitan i nosi sa sobom najveći stepen depatrijarhalizujućeg potencijala, ali samo potencijala. Zakonodavstvo se menja, naročito u domenu socijalnih prava i bračnog prava, ali porodica ostaje duboko konzervativna i patijarhalna“.\nŽene, kako je navela, u javnom prostoru nisu više samo umetnice, dobrotvorke i ćerke i žene muškaraca, već postaju i političarke, ističe istoričarka, ali ostaje tradicionalistički pogled na žene, pa i u javnom prostoru.\n„Ipak su to procesi koji traju vekovima i nije moguće da se za deset ili dvadest godina potpuno promeni. Kod nas sve to ide jedan korak unapred, ali deset unazad“.\nKada je reč o prisutnosti žena u javnom prostoru Srbije, naročito politici, statistika pokazuje da je od prošlih izbora situacija nešto bolja. Nešto manje od pola kabineta Vlade Srbije čine ministarke, a na čelu Vlade je žena u drugom mandatu. U skupštini je kvota žena 40 procenata, ali žena i dalje ima za jedan procenat manje nego što je to propisano.\nNa lokalnom nivou, ukupno je 32 procenata odbornica, a tek u tri grada u Srbiji na čelu su žene\nSituacija u sudstvu je malo drugačija i u korist žena, pa 71 procenat čine sutkinje, a nešto više od 50 procenata žena vrše funkciju javnih tužioca.\nKonvencija Ujedninjenih nacija o ukidanju svih vrsta diskriminacija nad ženama (CEDAW) Srbiji je 2019. godine preporučila da uključi veći broj žena u donošenju odluka. CEDAW je takođe navela da se poveća kvota na 50 procenata žena u društvenim oblastima gde je zastupljena nejednakost polova.\nIstraživanje Fonda Ujedinjenih nacija za stanovništvo i UN WOMEN Srbija iz oktobra 2020. godine pokazalo je da tokom pandemije više od polovine zaposlenih žena radilo od kuće u odnosu na 34 posto muškaraca koji su posao obavljali na takav način.\nŽene plaćenije od muškaraca, ali samo na lošijim poslovima\nPrema publikaciji Žene i muškarci u Srbiji 2020. godine, koju je nedavno izdao Republički zavod za statistiku, visoke škole i fakultete u većem broju upisuju i završavaju žene.\nOsim u oblastima informacijskih i komunikativnih tehnologija i inženjerstvu, veći je broj diplomiranih žena, nego muškaraca. Najviše žena ima u medicinskim naukama, i to skoro 60 procenata.\nIako je veći broj žena doktoriralo, one svoje mesto i dalje nemaju u Srpskoj akademiji nauka i umetnosti gde je 90 procenata muškaraca, a 10 posto žena su uglavnom u Odeljenju jezika i književnosti i Odeljenju istorijskih nauka.


Tramp Archives - Balkanska\nU Napulju (Nejpls) na Floridi, 3. avgusta, dakle 12 nedelja pre presudnih američkih izbora u novembru, pokrenuta je zvanična kampanja “Srbi za Trampa 2020″. Njen cilj je mobilizovati oko milion…\n(Фото Бета/АП) VAŠINGTON – Američki predsednik Donald Tramp proglasio je zbog pandemije koronavirusa stanje velike katastrofe u Vajomingu, pa je sada svih 50 saveznih američkih država u tom statusu. Prema rečima…\nTri američke savezne države Kalifornija, Njujork i Ilinois, izdale su naredbu građanima o “ostanku kod kuće” za više od 72 miliona stanovnika Prema izveštajima agencija Epidemija virusom korona se se…\nAmerički predsednik Donald Tramp ponovo je optužio Peking da nije na vreme podelio ključne informacije o epidemiji. Kineske vlasti je „trebalo da nas obaveste“, rekao je sinoć predsednik SAD. Tramp…\nTramp o masovnim ubistvima: Kriva je ‘mentalna bolest’\nVašington – Američki predsednik Donald Tramp izjavio je posle dva oružana napada na građane u kojima je poginulo 29 ljudi, da mržnji nema mesta u SAD i ocenio da su napadi…\nAmerički predsjednik Donald Tramp (Trump) i novi britanski premijer Boris Džonson (Johnson) razgovarali su danas o trgovini i rastućoj borbi za kontrolu tehnologije 5G, saopćila je danas Bijela kuća. Lideri su razgovarali o bilateralnoj…


Počela sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH | Banja Luka 24 sata\nHome Vijesti Počela sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH\nSARAJEVO – U Sarajevu je počela sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH na čijem dnevnom redu je, u drugom čitanju, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom BiH.\nOvaj zakonski prijedlog u parlamentarnu proceduru uputiLo je Vijeće ministara, a njime se stvaraju uslovi za uspostavljanje efikasnog mehanizma naplate sudskih taksi.\nPred delegatima je u drugom čitanju i Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou BiH, kojim je predviđeno da sudije i tužioci imaju pravo na troškove smještaja i odvojeni život, kao i naknade za ishranu u toku rada, te prevoz.\nDelegati bi se trebali izjasniti i o nekoliko delegatskih zahtjeva i inicijativa, među kojima je inicijativa Denisa Bećirovića kojom traži da Dom naroda pozove Predsjedništvo BiH da donese odluku o angažovanju Oružanih snaga BiH na granici BiH s ciljem pomoći Graničnoj policiji u zaustavljanju ilegalnih prelazaka.\nPred delegatima je i izvještaj o izvršenju budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza za 2019. godinu, kao i izvještaj o finansijskoj reviziji izvršenja budžeta institucija BiH za prošlu godinu.


ŠAROVIĆ: Usvajanje Programa reformi u Savjetu ministara skandalozan potez SNSD-a | Banjaluka.net\n“Skandalozan potez SNSD-a da prihvati Program reformi za NATO još je jedna sramna potvrda pravog, izdajničkog lica i stvarne politike Milorada Dodika”, izjavio je Mirko Šarović, predsjednik SDS-a povodom današnje odluke Savjeta ministara BiH da usvoji Program reformi za NATO i formira komisiju za saradnju s ovim vojnim savezom.\n„Jasna je potpuna kapitulacija SNSD pred NATO putem Bosne i Hercegovine i Republike Srpske. Samo je bilo pitanje vremena kada će, nakon prethodnog potpisa, staviti i ovaj pečat. Uvođenje u NATO je velika nacionalna greška i neoprostiva izdaja vlastitog naroda“, poručio je Šarović dodajući da je priča jasna i da se opet pokazalo da je „cijela jedna nacija prevarena zarad interesa jednog čovjeka i njegove stranke“.\nPodsjećamo, za odluku Savjeta ministara BiH danas su glasali svi srpski ministri što je pozdravljeno „kao važan korak ka NATO-u“, a odluka će već sutra biti upućena u Brisel, saopšteno je iz SDS-a.\nStanić: Dodikov patriotizam farsa\n“Današnji dan je pokazao da ako jutrom Milorad Dodik dobije pohvalu američkog ambasadora budite sigurni da će popodne učiniti izdaju svoga naroda. Tegeltija i Tegeltijini reprezentativci su danas u Savjetu ministara podržali još jedan ANP kojim se trasira put BiH u NATO”, istakao je šef Kluba poslanika SDS u NSRS Miladin Stanić, saopštio je SDS.\n„Kakva je to podvojena ličnost kad u istom danu kad priča o samostalnosti Republike Srpske, pristaje na novi Program reformi sa NATO. To je onaj isti Milorad Dodik koji početkom sedmice priča o važnosti filma o strahotama Jasenovca a koji je Amerikancima poklonio jasenovačku građu“ – kazao je Stanić.\nOznake: Miladin Stanić, Mirko Šarović


Deset godina Holiday Inn Belgrade - Delta najavila Indigo hotel - Novosti - Turistički svet\nDeset godina Holiday Inn Belgrade - Delta najavila Indigo hotel\nUz prisustvo brojnih uglednih zvanica, beogradski hotel "Holiday Inn" proslavio je 5. decembra 2017. u "Belexpocentru" prvu deceniju postojanja.\nGoste je pozdravio Živorad Vasić, potpredsednik kompanije "Delta Holding" u čijem se vlasništvu od 2016. nalaze "Belexpocentar" i "Holiday Inn". On se zahvalio i čestitao zaposlenima ovog hotela na rezultatima koji su ostvareni u poslednjih 10 godina.\nVasić je u svom izlaganju pomenuo i da hotel "Crowne Plaza Belgrade", čiji je direktor, od svog otvaranja pre 4 godine ostvaruje odlične rezultate, a podsetio je i da je kompanija "Delta" nedavno otvorila "InterContinental" u Ljubljani - prvi hotel sa 5 zvezdica u ovom gradu, u koji je uloženo 50 miliona evra.\nIndigo i InterContinental u Beogradu\nOvom prilikom, Vasić je ekskluzivno najavio novu investiciju "Delta Holding"-a, vrednu 20 miliona evra. Reč je o velelepnoj građevini na uglu Čika Ljubine i Knez Mihailove ulice, u kojoj će se nalaziti retail centar i na poslednjim spratovima - prvi "Indigo" butik hotel u Beogradu.\n- „Indigo“ je brend „InterContinental Grupe“ sa 4 zvezdice i mi se nadamo da ćemo za 18 meseci da izgradimo i otvorimo ovaj hotel, čime ćemo pokazati Beogradu da imamo i male, lepe hotele i one velike kongresne - otkrio je Vasić i izrazio nadu da će uskoro dobiti dozvolu za izgradnju "InterContinental Beograd" hotela sa 5 zvezdica na prostoru između "Hyatt"-a i banke "Intesa" na Novom Beogradu, koji bi imao 200 soba i veliki kongresni centar.\n- Imamo čvrsto obećanje cele gradske uprave da ćemo tu dozvolu napokon dobiti i da ćemo u maju 2018. krenuti u realizaciju ovog projekta vrednog 50 miliona evra - otkrio je Vasić.\nŠoping molovi u Varni, Banjaluci i Beogradu\nPotpredsednik "Delta Holdinga" je istakao i da je ova kompanija počela izgradnju šoping mola u Varni, vrednog 100 miliona evra, te da će u oktobru 2018. otvoriti "Delta Planet" u Banjaluci, u koji je uloženo 80 miliona evra. Kako je naveo, nadaju se i da će dobiti dozvolu za izgradnju ovakvog šoping mola na Autokomandi u Beogradu, u koji će biti uloženo 200 miliona evra.\nPrisutne zvanice pozdravila je i direktorka hotela "Holiday Inn" Slavica Bogosavljević, koja se zahvalila matičnoj kompaniji "Delta Holding", kao i svim zaposlenima u ovom hotelu i "Belexpocentru".\nDa najveća žurka u gradu protekne u odličnoj atmosferi, pobrinuli su se Marija Šerifović i Dejan Petrović Big Band.


Faktor | Dileri prisluškivani: Prodaju droge dogovarali Viberom\nDileri prisluškivani: Prodaju droge dogovarali Viberom\nObjavljeno: 06.03.2020. u 07:41\nUhapšeni u akciji "Kavez" drogu su prodavali po cijenama od 30 do 300 KM, a prodaju su dogovarali telefonom i putem aplikacije Viber, što je utvrđeno i prisluškivanjem njihovih razgovora, navodi se u tužilačkom obrazloženju za pritvor osumnjičenima.\nZajedno s njima početkom februara pritvoreni su Lora Glušica (21) i Dragan Narančić (27) iz Banja Luke, za koje tužilaštvo nije tražilo produženje pritvora.\nPetorku tužilaštvo tereti za preprodaju marihuane i heroina navodeći se da su Čolić, Glušica i Narančić prodavali heroin i marihuanu na području Banja Luke od avgusta do 19. decembra prošle godine.\nTužilaštvo tvrdi da je veće količine droge nabavljao Čolić te ju je skladištio u iznajmljenom stanu, a potom angažovao Narančića i Glušicu za preprodaju.\nPolicija je u akciji "Kavez" pretresla 11 lokacija na području Banja Luke, Zvornika, Bijeljine i Doboja i zaplijenila oko 300 grama marihuane, deset grama heroina i 24 mililitra tečnog metadona. Osim narkotika, pronađena su i četiri pištolja, oko 2.000 KM i oko 2.400 eura, objavile su Nezavisne.


Istraživači na pragu otkrića LEKA ZA KOVID-19: "Traži i UNIŠTAVA čestice virusa kao PROJEKTIL, a virusno opterećenje smanjuje za 99, 9 odsto" - Zena.rs\nAustralijski i američki istraživači razvili su eksperimentalnu antivirusnu terapiju za direktno lečenje Kovida-19.\nPiše: S.M.P. 18.05.2021. 20:41\nAustralijski i američki istraživači razvili su eksperimentalnu antivirusnu terapiju za direktno lečenje Kovida-19 Foto: Profimedia\nIstraživanje je sproveo internacionalni tim sačinjen od stručnjaka iz Menzies zdravstvenog instituta u Kvinslendu, sa Univerziteta Griffith i iz Centra nade - centra za istraživanje i lečenje raka, dijabetesa i drugih bolesti opasnih po život.\nOni su koristili RNK tehnologiju za utišavanje gena nazvanu siRNA tako da direktno napadaju genom virusa, što sprečava replikaciju virusa. Lipidne nanočestice slale bi siRNA u pluća, odnosno kritično mesto infekcije, piše australijski magazin "Hospital health".\nIstraživanje, koje je objavljeno u magazinu "Molecular Therapy", sprovedeno je na miševima zaraženim korona virusom, a ukazuje na to da bi nanočestice siRNA mogle da se razviju u terapiju za lečenje kovid pacijenata.\nAustralijski i američki istraživači razvili su eksperimentalnu antivirusnu terapiju za direktno lečenje Kovida-19Foto:Profimedia\n"Lečenje ovom tehnologijom smanjeje virusno opterećenje za 99, 9 odsto. Kod miševa se povećao broj preživelih i onih koji su se izborili sa infekcijom. Čak, kod lečenih preživelih miševa nije mogao da se nađe trag virusa u plućima", rekao je profesor Nigel MekMilan, jedan od naučnika koji su predvodili ispitivanje.\nTakođe, istraživači poručuju da je lek dizajniran za borbu protiv korona virusa SARS-CoV-2, ali i "bilo koju drugu njegovu varijantu" koja bi eventualno mogla da se pojavi.\nAutor studije opisao je delovanje novog leka slikovito opisao kao "traži i uništi".Foto:Profimedia\n"Dokazali smo i da su ove nanočestice stabilne na 4 °C tokom 12 meseci, a na sobnoj temperaturi duže od mesec dana, što znači da bi ovaj lek mogao da se koristi i u okruženjima sa malim resursima za lečenje zaraženih pacijenata", ističe MekMilan.\nOvaj stručnjak je delovanje novog leka slikovito opisao kao "traži i uništi".\n"Uništava virusni genom, pa virusne čestice više ne mogu da se razvijaju. Nanočestice u organizmu kreću u svojevrsnu potragu za česticama virusa, pa ih uništavaju poput projektila s infracrvenim zračenjem koji reaguje na toplinu", pojasnio je MekMilan.\nkorona virus lek protiv korona virusa\nMilana iz Vranja je u timu koji LEČI ŠUMAHERA, a za nas otkriva: "Ove vrste ćelija smanjuju upale kod kovida i mogu da vam sačuvaju život"\nIstraživači sa ŠVEDSKOG INSTITUTA tvrde da OVAJ LEK znatno smanjuje smrtnost od KORONA VIRUSA kod teških oblika bolesti!\nOvo je 7 NEOBIČNIH SIMPTOMA KORONA VIRUSA o kojima se retko priča: KOVID PRSTI, OŠTEĆENJE SLUHA, a evo i ostatka spiska!


Zašto se o saradnji s dijasporom decenijama samo priča: Pu zeka iz daleka | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Zašto se o saradnji s dijasporom decenijama samo priča: Pu zeka iz daleka\nMarko Miladinović on 06/01/2018 - 10:40 in B&F Plus, Slajder\nS obzirom na svoju veličinu Srbija ima nesrazmerno brojnu dijasporu, koja se procenjuje na oko dva ili čak više miliona ljudi. Nažalost, njen doprinos matici prepoznat je u javnosti samo kroz ukupnu vrednost poslatih doznaka i gradnju vikendica u rodnom kraju, iako njeni pripadnici mogu da pruže daleko više, i to u vidu znanja i ulaganja u dugoročno profitabilne projekte. Međutim, kako bi se to desilo, neophodno je da država prestane da igra višedecenijske žmurke sa ovom brojnom grupacijom, i konačno kreira dugoročnu strategiju saradnje po ugledu na države koje uspešno ekonomski i kulturološki uključuju svoju dijasporu, poput Turske ili Izraela.\nTokom dvadesetog veka Srbija je doživela četiri velika talasa emigracije svog stanovništva, počev od iseljavanja između dva rata, preko političke emigracije po završetku Drugog svetskog rata, masovnog odlaska gastarbajtera s kraja šezdesetih, pa sve do iseljavanja zbog ekonomske situacije i ratova nastalih raspadom Jugoslavije. Ovaj poslednji talas odliva stanovništva, sa manjim usponima i padovima, nastavio se sve do današnjih dana, odvodeći između 20.000 i 50.000 građana Srbije godišnje, a među njima veliki broj mladih školovanih ljudi koji u beli svet odlaze u potrazi za odgovarajućim uhlebljenjem, jer teško stečene diplome mogu da im obezbede sve manje mogućnosti u sopstvenoj zemlji.\nProcene Svetske banke pokazuju da pripadnici naše dijaspore svojim porodicama koje su ostale u Srbiji putem doznaka šalju oko pet milijardi dolara godišnje. Samim tim, pada u vodu mišljenje koje preovladava da srpski emigranti zanemaruju svoju maticu, već samo brinu o svojim karijerama u inostranstvu. Kada se tome doda i želja velikog broja preduzetnika srpskog porekla da se vrate i ulažu na ovim prostorima, postavlja se pitanje zašto ta, potencijalno veoma unosna razmena između Srba sa dve strane granice, nije još uvek počela da se odvija u punoj meri?\nOdlazak kao dugoročna investicija\n„Treba imati na umu da se niko ne opredeljuje za odlazak iz svoje zemlje jer misli da je to kratkoročna investicija, već iza te namere uvek postoji plan koji podrazumeva ostvarivanje ličnog ekonomskog ili obrazovnog napretka na dugi rok“, napomenuo je Srđan Jeremić, finansijski direktor u nemačkoj RLG Group, govoreći na konferenciji „Transfer znanja od Nemačke ka Srbiji“, održanoj u organizaciji Centralnog saveta Srba u Nemačkoj i Omladinskog saveza Srbije. Upravo zbog toga, vremenom je u srpskoj dijaspori formiran veliki krug ljudi sa visokim obrazovanjem, kao i onih koji su pokrenuli sopstvene uspešne kompanije, i koji svojim znanjem mogu značajno da doprinesu razvoju struke i poslovne kulture u matici.\nS druge strane, brojni poslovni ljudi u Srbiji takođe žele da plasiraju svoje proizvode i usluge na nemačkom, ali i na drugim stranim tržištima sa brojnom srpskom zajednicom. Međutim, uprkos čestom pominjanju učvršćivanja kontakata sa dijasporom, država već decenijama nije učinila ništa kako bi se uspostavili efikasni kanali za prenos znanja, pa i subvencionisanja „domaćih preduzetnika iz inostranstva“.\n„Motivacija naših ljudi u inostranstvu da naprave prve poslovne korake ka Srbiji oduvek je predstavljala glavni problem, između ostalog i zato što država do sada nije pokazivala pravo interesovanje, niti nudila podsticaje za njihova ulaganja, kao što je to slučaj u zemljama koje su uspele da angažuju svoju ogromnu dijasporu, poput Izraela ili Turske prethodnih godina“, objašnjava Jeremić za „Biznis & Finansije“. Prema njegovim rečima, presudno u tom nastojanju je kreiranje dugoročne nacionalne strategije, prema kojoj bi, na prvom mestu, bilo ustanovljeno koje su to oblasti u kojima naša zemlja ima najveći izvozni i proizvođački potencijal, kako bi se u njih temeljno i dugoročno ulagalo, a ne da se jedne godine priča o razvoju IT industrije, a sledeće o automobilima ili poljoprivredi, kao što je to do sada bio slučaj.\nZanimljiv osvrt na šansu Srbije na globalnom IT tržištu dao je i Darko Kragulj, menadžer Lean Consulting-a u proizvodnji Mercedes Benz-a u Mađarskoj. „Srbija je mala zemlja sa svega 7,5 miliona stanovnika, ali svedoci smo šta je sa kontinuiranim ulaganjem u informacione tehnologije tokom prethodne dve decenije postigao Izrael, koji je približne veličine kao naša država. Takođe, ako svake godine postižemo sjajne rezultate u sportu na međunarodnoj sceni, onda ne postoji nikakav razlog zašto to ne bismo uspeli i u nauci i tehnologiji. Taj takmičarski odnos mora i može da se primeni u ovim oblastima, jer su svi ostali principi po kojima one funkcionišu u potpunosti isti – talenti, trening, posvećenost, takmičenje, želja za uspehom. Ne postoje izgovori ukoliko se uspostavi strateški cilj“, naglasio je Kragulj.\nDok zemlje sa odgovornom ekonomskom strategijom ulažu u izvoz proizvoda i usluga, Srbija već decenijama izvozi mlade školovane ljude. „Da se razumemo, i ’mozgovi’ mogu biti ’roba za izvoz’, ali ako je to državno opredeljenje onda oko njega mora da se kreira zvanična politika, tako da im bude omogućeno da se jednog dana vrate i počnu da rade za srpske firme i time obezbede korist za nacionalnu ekonomiju“, napominje Jeremić.\nSledeći korak predstavljao bi privlačenje pripadnika srpske akademske zajednice iz inostranstva, kako bi se uspostavile trajne veze i osigurao kvalitetan prenos znanja. Ne manje važna je poslovna saradnja, pa od drugih zemalja sa sličnim iskustvom mogu da se „preslikaju“ modeli kreiranja joint venture biznisa sa zainteresovanim investitorima iz dijaspore.\nCilj projekta Centralnog saveta Srba u Nemačkoj je okupljanje obe zainteresovane strane u odabranim privrednim sektorima, kako bi domaćim privrednicima bila pružena pomoć u prevazilaženju mogućih problema u nastupu na nemačkom i evropskom tržištu. Pokazalo se da je ključno u tom nastojanju obezbeđivanje relevantnih informacija o tržištu i neophodnih kontakata, kako u Srbiji, tako i u inostranstvu. Ipak, pored otežane komunikacije između matice i iseljenika, postavlja se pitanje i da li u samoj dijaspori postoji kvalitetna umreženost njenih pripadnika, koja doseže dalje od lokalnih folklornih udruženja?\nPoslednjih godina u tom pogledu došlo je do značajnog pomaka, u čemu su veliku ulogu odigrale i moderne tehnologije, i to pre svih društvene mreže koje omogućavaju brzo povezivanje. „Kaže se da najbrži dolaze do najboljeg plena, pa to treba primeniti i u poslovnim odnosima. Zato je nama u ovom trenutku potrebna dijaspora 2.0, koja ima sposobnost brzog prilagođavanja i međusobnog umrežavanja. Mladi pripadnici dijaspore, dakle, već preuzimaju glavnu ulogu, a onog trenutka kada počnu da koriste svoje pasoše za poslovna putovanja i susrete licem u lice sa potencijalnim partnerima u Srbiji, mislim da će biti ostavreni rezultati na obostrano zadovoljstvo“, smatra Srđan Jeremić.\ndecembar/januar 2017/18, broj 144/145\ndijaspora investicije marko-miladinović srbija


Mali akcionari Energoprojekta podržali preuzimanje\nUdruženje malih akcionara Energoprojekta jednoglasno je podržalo ponudu preduzeća "Napred razvoj", u vlasništvu Dobrisava Bojovića i lica koja sa njim zajedno deluju za preuzimanje Energoprojekt holdinga a.d.\nBEOGRAD - Udruženje malih akcionara Energoprojekta jednoglasno je podržalo ponudu preduzeća "Napred razvoj", u vlasništvu Dobrisava Bojovića i lica koja sa njim zajedno deluju za preuzimanje Energoprojekt holdinga a.d.\n"Smatramo da je ponuđena cena akcija za otkup utvrđena u skladu sa Zakonom o preuzimanju i da je objektivna i korektna", navodi se u Mišljenju Udruženja malih akcionara Energoprojekt, u koje je agencija Tanjug imala uvid.\nPripreme Gasproma za polaganje cevi za drugi krak Turskog toka\nRuska gasna kompanija Gasprom trenutno realizuje pripremne radove za postavljanje cevi za drugi krak gasovoda Turski tok u plitkim vodama, izjavio je danas portparol Gasproma Sergej Kuprijanov.\nMOSKVA - Ruska gasna kompanija Gasprom trenutno realizuje pripremne radove za postavljanje cevi za drugi krak gasovoda Turski tok u plitkim vodama, izjavio je danas portparol Gasproma Sergej Kuprijanov.\n"Trenutno su samo pripremni radovi u toku u plitkim vodama", izjavio je Kuprijanov za rusku agenciju Tas s.


Vesti: Zašto posle pandemije u svetu jača „patriotska poljoprivreda“ /video/ - Sputnjik Srbija\nVesti: Zašto posle pandemije u svetu jača „patriotska poljoprivreda“ /video/\n18:59 27.05.2020 Preuzmite kraći link\n„Rusija se nikad neće dogovarati s Amerikancima iza leđa Srbije“, poručio ruski ambasador u Beogradu Aleksandar Bocan-Harčenko.\n„Sumnjam da je atentat 10. decembra u Beogradu bio naručen iz Crne Gore“, kaže u intervjuu za Sputnjik vladika Joanikije, povodom spekulacija da je on bio glavna meta, a ne biznismen Daka Davidović.\nHašim Tači tvrdi da neće biti deo dijaloga Beograda i Prištine ako ga bude vodio Miroslav Lajčak; to je znak da po tom pitanju ne postoji samo podela podela unutar Kosova, već i na relaciji Vašington – Brisel, kažu analitičari.\nIstražujemo: Zbog čega u svetu nakon pandemije korona virusa naglo jača „patriotska poljoprivreda“, koja, između ostalog, dovodi do zatvaranja tržišno najrazvijenijih zemalja u sopstvene granice?


Gradonačelnik Brčkog sastao se sa ministrom u Vladi Srbije Branislavom Nedimovićem\nPetak, 24/08/2018 15:59\nGradonačelnik Brčkog Siniša Milić posjetio je Sajam šljive u općini Osečina, Republika Srbija, koji je otvorio ministar poljoprivrede Vlade Srbije Branislav Nedimović. Ovaj sajam ima trinaestogodišnju tradiciju, a posjeta gradonačelnika Milića i delegacije proizvođača šljive iz Brčkog nastavak je saradnje sa ovim gradom u Srbiji. Riječ je o kraju koji je u regionalnim okvirima jedan od najznačajnijih proizvođača šljive, pod kojom se nalazi oko 30.000 hektara površine, saopćeno je iz Kabineta gradonačelnika.\nTokom sajma, gradonačelnik se kratko sastao i sa ministrom Nedimovićem kome je prenio usmeni poziv da prisustvuje svečanom obilježavanju početka radova na izgradnji obdaništa u naselju Ilićka, koje finansira Vlada Srbije. Ministar Nedimović je tom prilikom obećao i da će se lično založiti da i drugi projekti iz Brčko distrikta BiH u budućnosti budu prepoznati kao prioriteti u saradnji Srbije sa RS i BiH. Gradonačelnik Milić je u izjavi lokalnim medijima izrazio zadovoljstvo zbog mogućnosti da prisustvuje ovom sajmu, ističući značaj saradnje Općine Osečina i Brčkog, u smislu razmjene iskustava i unapređenja proizvodnje šljive u našim krajevima. „U Brčkom se pod šljivom nalazi oko 1.300 hektara, a visina podsticaja je 800 KM po hektaru. To nije malo ali suština i naš zadatak treba da bude da osiguramo prerađivačke kapacitete kako bi gotovi proizvodi izlazili iz Brčkog, umjesto plasmana šljive isključivo kao sirovine,“ rekao je Milić.\nBrčko - Srbija\nPrethodni članakŠarović: Kosovo ukinulo sve zaštitne mjere za BiH\nSljedeći članakNedim Hamzabegović: Brčko distrikt BiH – Nekad i sad


Moskva gradi vojne baze na Kubi i Latinskoj Americi kao odmazdu za NATO na ruskim granicama | WebTribune\nHome SPEKTAR Moskva gradi vojne baze na Kubi i Latinskoj Americi kao odmazdu za NATO na ruskim granicama\nMogućnost da Rusija ponovo otvori svoje vojne baze na Kubi je izazvala zabrinutost među zapadnim zemljama. Rusija će nastaviti to da radi na Kubi i Latinskoj Americi u celini, sve dok SAD nastavljaju da se mešaju u vojne i političke procese u zemljama bivšim članicama Varšavskog pakta, i sve dok SAD koriste svoj politički uticaj u Evropi da izazovu ekonomsku štetu Rusiji.\nMeđutim, sve ovo dolazi u kontekstu globalnog smanjenja kapaciteta projekcije moći američke vojske. Rusija ima malo direktnih strateških interesa u Americi – strateški interesi koje ima se prvenstveno koriste kao zaštita od američkog mešanja u Evroaziji. Ovo je situacija u kojoj se NATO sve više šunja ka istoku nakon raspada SSSR-a.\nHipotetički, Rusija i SAD bi mogle sklopiti dogovor – SAD se povuku iz Evroazije, Rusija povuče svoju podršku za nekoliko zemalja Latinske Amerike, uključujući Venecuelu i Kubu. To bi Rusiji omogućilo da konsoliduje prirodni savez sa Evropom, i omogućilo SAD da preusmeri svoju snagu, kao kopnenu snagu, u Latinsku Ameriku.\nIstovremeno, Rusija i Kina su se složile da od velikog dela svojih geostrateških poteza naprave tim. Kineski odnosi sa Latinskom Amerikom su daleko obimniji nego ruski. Ovo stvara poteškoće, ali je problematičnije to što u SAD postoji duboka država koja je strukturno vezana za američku projekciju moći u Evroaziji, i želja da SAD zadrže ili povrate svoj de fakto imperijalni status, kao pomorska sila.\nPromene u tehnologiji i rast vojnih i industrijskih kapaciteta u takozvanom razvijajućem svetu su se približili sadašnjem trenutku, gde je pomorska snaga SAD-a – upotreba nosača aviona i razarača za napad na kopnene mete sa mora – stigla gotovo do kraja.\nVideli smo u štampi ove zabrinutosti o ruskom uticaju u Latinskoj Americi još od vremena Hladnog rata. Rusija nije razvila kapacitete za ponovno angažovanje sa Latinskom Amerikom na značajan način sve do poslednjih godina. Kao odgovor na “obnovljenu Rusiju,“ Jamestown fondacija, sa sedištem u SAD, koja sebe opisuje kao “institut za istraživanje i analizu, osnovan 1984. godine kao platforma za podršku sovjetskim defektorima,“ objavila je izveštaj u kom su opisani “rizici“ za američku dominaciju zapadnom hemisferom kao rezultat ove obnovljene Rusije.\nJamestown fondacija je ocenila da su zapadne zemlje zabrinute da bi Rusija mogla ponovo instalirati svoje baze na Kubi u odgovoru na pretnje američkog predsednika Donalda Trampa da povuče SAD iz Sporazuma o nuklearnim snagama srednjeg dometa (INF).\nAmeričko povlačenje iz INF sporazuma je bio veliki potez sa strane atlantističkih sila, i s pravom se to sa strane ruskog rukovodstva videlo kao priprema za rat. Putin je izneo sada već poznatu deklaraciju da će svaki nuklearni prvi udar na Rusiju rezultirati nuklearnim uništenjem SAD-a.\nOva izjava je izneta takođe i koristeći versku analogiju, što znači da ova izjava nije bila usmerena samo na ratoborne SAD, već i na sam ruski narod. Ukratko, on je saopštio Americi da će Rusija zadržati podršku svog naroda, duž moralnih i verskih linija, u slučaju velike nuklearne razmene – da je ruski narod spreman da načini krajnju žrtvu i neće praviti poteze da destabilizuje sopstvenu vladu ka kapitulaciji SAD-a jednostavno kao rezultat nuklearnih pretnji od strane NATO-a.\nJamestown fondacija je istakla da je povećanje ruskog vojnog uticaja u regionu posebno alarmantno jer je 1962. godine izbila kubanska raketna kriza, kada je Sovjetski Savez planirao da pošalje nuklearno oružje Kubi.\nPrema ovom izveštaju, zabrinutost se pojavila nakon zvanične posete Moskvi od strane predsednika Saveta država i ministara Kube, Migela Dijaza-Kanela, gde se on sastao sa Vladimirom Putinom i još nekoliko ruskih političara.\nRazgovori o vojnoj saradnji između ove dve zemlje su učinili da analitičari misle da bi Moskva mogla ponovo otvoriti svoj radioelektronski obaveštajni centar u Lurdesu, koji je zatvoren 2002. godine, i postaviti nove baze za nadgledanje američkih aktivnosti.\nMigel Dijaz-Kanel je sproveo svoj istorijski put u Rusiju od 1. do 3. novembra na poziv Vladimira Putina. Kubanski lider se sastao sa ruskim predsednikom, kao i sa premijerom Dmitrijem Medvedevim, predsednikom Državne Dume (ruskog donjeg doma parlamenta), Vjačeslavom Volodinom, i predsednicom ruskog senata Valentinom Matvijenko.\n20.oktobra 2018. godine je Donald Tramp prešao na povlačenje zemlje iz INF-a, koji je potpisan 1987. godine između SSSR-a i SAD-a i danas se smatra jednim od stubova trenutne ravnoteže snaga u sferi nuklearnog naoružanja. Kasnije je američki predsednik dodao da će SAD povećati svoje nuklearne kapacitete dok se druge zemlje, poput Rusije i Kine, “ne urazume.“\nMeđutim, ovo izgleda kao krajnje uzaludan pokušaj Vašingtona da pokuša i zaustavi neizbežni uspon Kine i Rusije.\nU stvarnosti, SAD su neko vreme kršile namenu INF-a, jer se vojna tehnologija razvijala na način koji to čini praktičnom stvarnošću. Teško je proceniti cilljeve SAD-a i odnos između američke politike u stvarnosti i politčkih ciljeva koje navodi njihova nominalno izabrana vlada.\nSAD su se uspostavile kao “nesposobne za sporazum,“ rekao je Lavrov. Iako se mogu videti neke prednosti ove politike američka moć nestaje i zapravo treba da se sklope obavezujući sporazumi koje druge sile mogu smatrati značajnim.\nIz ovih razloga, Rusija će nastaviti sa relativno visokim stepenom uspeha, uz podršku Kine, da povećava svoje ekonomsko i vojno prisustvo u Latinskoj Americi, baš kao što je u Levantu i Siriji.


Q&A Luncheon Pira Tin & Tijana Petrović\nPrint „Malo morgen” (sito štampa na delovima austrijske mape, štampano uz podršku Matrijaršije u Beogradu, 12 x 21,5 cm, 2020) bavi se kulturnim preplitanjima Srbije i Austrije koja postaju vidljiva kroz jezik. Jezikom se zaista mnogo toga može reći. Srpski i (austrijski) nemački dele veliki broj reči – reminiscencije na istoriju, reference interkulturalne razmene. Neki od ovih lingvističkig spojeva potiču iz vremena Austorugarske carevine, neke su indikator emigracionih pokreta pokrenutih ekonomskim razlozima ili ratovima u bivšoj Jugoslaviji. Autorka je tokom boravka u Srbiji često bila iznenađenja otkrivanjem zajedničkih reči. Fraza „malo morgen” joj je privukla pažnju kao lingvistički remiks: reč „malo” je na srpskom, reč „morgen”, koja znači „sutra”, na nemačkom. Ove reči spojene čine govornu figuru koja označava da postoje vrlo male šanse da se nešto desi. U jednoj šetnji Beogradom, na deponiji je pronašla zgužvanu mapu. Sa uzbuđenjem ju je podigla, očekujući nešto egzotično. Ono što je usledilo delovalo je kao da se slučajnost našalila sa njom – u pitanju je bila mapa Austrije. Kako prikladna površina da se na njoj odštampa „malo morgen”!\nWien WieN (Beč Beč) je video-rad koji prikazuje različite odnose prema Austriji i sopstvu. Dominantno mišljenje je mišljenje baba Milke, koja je bila u Beču i čiji su doživljaji ispreplitani sa idejom o idealnom Drugom. Druga mišljenja su prikazana kroz komentare baba Milene, koja nikada nije bila u Austriji, i kroz smeh ostalih ukućana koji slušaju baba Milku sa dozom opreza. Predrasude koje se ovde pojavljuju tiču se i Srba i Austrijanaca. O Austrijancima, predrasude su pozitivne i krajnje idealne. Austrija se pojavljuje kao utopija, dok se Srbija prikazuje kao negativan primer. Ipak, pojavljuju se rascepi u priči. Kroz govor baba Milke jasno je da se ona ne uklapa u tu utopiju, kao i da ona pripada srpskom seoskom diskursu. U ovom radu prikazan je identitetski rascep sa kojim se svi mogu poistovetiti. Baba Milka je podeljena između dve kulture. Sa jedne strane, ona želi da je deo gradske sredine Beča, ali sa druge, ona sopstvenim izlaganjem potvrđuje neke predstave o Srbima i njihovoj kulturi.


Jeftini letovi iz Tuzle za Istanbul - Avio karte Tuzla Istanbul - eSky.rs\nAvio karte iz Tuzle za Istanbul\nPretražite letove iz Tuzle za Istanbul\nProverite najbolje prilike za letove iz Tuzle za Istanbul\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Tuzle za Istanbul na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Tuzle za Istanbul?\n✔ Ako rezervišem let iz Tuzle za Istanbul, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Tuzle za Istanbul?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Tuzle za Istanbul uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Bosne i Hercegovine Jeftini letovi iz Bosne i Hercegovine Jeftini letovi za Sarajevo Jeftini letovi iz Sarajeva Jeftini letovi Pfedelbach Jeftini letovi Pfedelbach\nJeftini letovi do Američkih Devičanskih Ostrva Jeftini letovi iz Američkih Devičanskih Ostrva Jeftini letovi do Îles-de-la-Madeleine Airport Jeftini letovi od Îles-de-la-Madeleine Airport


Vesti online / Scena / Rijaliti / Ružica Veljković pretučena ispred poznatog prestoničkog kluba (VIDEO)\nRužica Veljković pretučena ispred poznatog prestoničkog kluba (VIDEO)\nJedan od gostiju u sinoćnoj emisiji "Upoznajte Parove" utvrdio je da je mnogo pomogao Ružici Veljković, ali da ona posle toga nije želela da mu se oduži.\nIzmeđu ostalog, on je istakao kako je pomogao Ružici kada su je pretukli, u blizini jednog kluba, čije ime nije hteo da navede. Nije otkrio ni ko je to šamarao Ružicu, ali je ispričao kako joj je on posle tog incidenta pomogao, dao joj da pije vode i nosio je na sopstvenim rukama.\nStoga je bio šokiran što Ružica kasnije nije htela da pomogne njemu i podrži ga u trenucima kada mu je to bilo potrebno.\nRužica je ovu priču negirala rekavši gostu da ga uopšte ne poznaje i da nema pojma ko je on, te da zbog toga više neće ni da priča sa njim i na taj način mu daje reklamu.\nRIJALITI Evo šta je Tamara Veljković objavila na Fejsbuku\nRIJALITI Ludilo u "Parovima": Evo koji pevač ulazi


Sastanak zemalja članica Upravnog odbora Saveta za implementaciju mira BiH\nRusija se nije složila sa komunikeom donetim posle dvodnevnog zasedanja političkih direktora zemalja članica Upravnog odbora Saveta za primenu mira (PIC) u BiH, saopštila je iz Ambasade Rusije u Sarajevu, prenosi agencija Beta.\n"Nismo smatrali mogućim da podržimo veliki deo ocena i poruka u dokumentu, ne delimo stavove naših partnera u Upravnom odboru o situaciji u zemlji, ne slažemo se s njihovim stavovima koji su, prema našem mišljenju, pristrasni, ne uzimaju u obzir stvarnu situaciju u zemlji i otvoreno prećutkuju aktuelne probleme", ocenjeno je u ruskom saopštenju.\nRuska ambasada u BiH je ocenila da komunike UO PIC "ne doprinosi unapređivanju unutrašnjeg političkog dijaloga u zemlji, kao ni procesu pomirenja".\n"Pristrasnost ovog komunikea, pogrešno tumačenje razloga i posledica unutrašnjih političkih neslaganja još viša otežavaju, sam po sebi, komplikovan proces traženja načina osiguranja međuetničkog pomirenja", navodi se u saopštenju ruske ambasade.\nAmbasada Rusije su pozdravili konkretne korake radi što skorijeg završetka procesa formiranja Saveta ministara BiH, ocenivši da je više od godinu dana od opštih izbora "uzalud izgubljeno na ovo isključivo tehničko pitanje".\n"Očigledno je da veštačko uslovljavanje, koje nema nikakvih veza sa suštinom tog procesa previše koštalo državu, njene narode i državljane", stoji u saopštenju.\nRuska ambasada je pozvala da se preduzmu dodatni napori radi formiranja vlasti u Federaciji BiH, "na osnovu izražene volje naroda, kao i u skladu sa njihovim ravnopravnim interesima".\nNavodeći da "žali zbog selektivnog pristupa naših partnera prema poštovanju osnovnih načela Dejtonskog mirovnog sporazuma", Ambasada Rusije u BiH je navela da je "ne može prihvatiti veštačku težnju ka centralizaciji i unitarizaciji države, što je u suprotnosti sa logikom Ustava i voljom naroda BiH".\n"Ubeđeni smo da ne postoji alternativa dejtonskim postulatima jednakopravnosti tri konstitutivna naroda i dva entiteta, uz njihova široka ustavna ovlašćenja kao i dijalogu, kompromisu i konsenzusu između njih", piše u saopštenju.\nUpravo njihovo sprovođenje, dodaje se, Rusija smatra osnovom za čvrsti mir, stabilnost i svestrani razvoj u Bosni i Hercegovini.\nRuska ambasada je još navela da "ne smatra problematičnim" zaključke usvojene 11. novembra na posebnoj sednici Narodne skupštine RS, navodeći da entitetski parlament "ima i pravo i obavezu da razmatra pitanja koja su značajna za RS".\n"Nažalost, naši partneri u Upravnom odboru nisu našli hrabrost da na pravi način kvalifikuju Deklaraciju Kongresa SDA od 14. septembra, smatrajući za bolje da prećute taj antidejtonski čin, koji je zapravo izazvao takvu reakciju od RS", piše u saopštenju.\nAmbasada Rusije smatra da UO PIC "nije nadležan za razmatranje takvih pitanja kao što institucionalni aspekti spoljne ekonomske migracije".\nOcenjeno je da je migranstka kriza u BiH "veštački izazvana" i da je u vezi sa, pre svega, "odsustvom želje EU da objektivno proceni uzroke" i predlaže realna rešenja.\nSmeštaj u BiH ekonomskih migranata, kojim je EU već dozvolila da prođu kroz njenu teritoriju, pre nego su oni stigli na područje BiH, dodaje se, nije rešenje tog pitanja.\n"Mi smo zabrinuti zbog ozbiljnih problema koja kriza stvara za lokalno stanovništvo. Ne delimo tezu o tome da BiH ima obavezu da snosi svoj deo tereta. Konačna destinacija migranata jeste Zapadna Evropa, a ne BiH", navela je ruska ambasada u BiH.\nAmbasada Rusije u Sarajevu izrazila je žaljenje što "međunarodna zajednica u BiH iz godine u godinu prikazuje sve manje jedinstva u vezi sa primenom Dejtonskog sporazuma, koji ostaje temelj za funkcionisanje BiH bez alternative".\n"Njegovo veštačko podmetanje uz druge recepte, neproverene i nametnute izvana, je kontraproduktivno", navedeno je u saopštenju Ambasade Rusije u BiH.


Zbog pronevera EU fondova 500 godina zatvora\nAutor Euractiv.rs. U Evropskoj uniji je tokom 2011. vraćeno oko 700 miliona evra proneverenih iz budžeta EU, što je 10 puta više nego u 2010, pokazuje godišnji izveštaj evropske Kancelarije za borbu protiv korupcije i pronevera (OLAF).\nGotovo 390 miliona evra je vraćeno zahvaljujući razotkrivanju pronevere novca iz strukturnih fondova namenjenog izgradnji i obnovi autoputa u blizini Salerna, na jugu Italije. Takođe, sudovi u članicama EU su izrekli kazne od ukupno 511 godina zatvora zbog pronevere evropskih sredstava, korupcije ili drugih krivičnih dela koje je istraživao OLAF. Pokazalo se i da vlasti članica nisu toliko voljne da prijavljuju pronevere ili slučajeve korupcije, pošto tri četvrtine dojava dolazi iz privatnog sektora i od pojedinaca.\nZahvaljujući istragama koje je sproveo OLAF u evropski budžet je 2011. vraćeno 691,4 miliona evra, objavila je ta kancelarija EU. Kako navodi Frans pres, u 2010. vraćeno je 68 miliona proneverenih sredstava a 2009. 251 milion evra.\n"Zahvaljujući našim istragama vraćene su znatne svote novca poreskim obveznicima EU a veliki broj kriminalaca je izveden pred nacionalne sudove zbog krivičnih dela protiv budžeta EU", rekao je generalni direktor OLAF-a Đovani Kesler (Giovanni Kessler).Ceo tekst možete pročitati ovde.TweetShare\tČita se...\tNova EU direktiva u oblasti javnih nabavki


Na sankcije Srbije Rusiji računaju i Brisel i Vašington, a i Moskva – DnevniZurnal\nNa sankcije Srbije Rusiji računaju i Brisel i Vašington, a i Moskva\nby admin 19/04/2022, 09:03 1.9k Views\nBivši ambasador Srbije u Belorusiji Srećko Đukić kaže da Srbiju već košta to što nije uvela sankcije Rusiji, a da na njih računaju “i Moskva i Brisel i Vašington”. Ne treba sumnjati da Rusi znaju da sankcije vise nad glavom nama i da ne možemo u nekom dugom periodu to odlagati, jer mogu uslediti zapadne sankcije koje mogu biti još žešće nego što su ruske, kaže gost Dana uživo.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da veruje da će se posledice rata u Ukrajini osećati tri ili četiri godine i da se taj rat odražava na Srbiju, a istakao je da i uvođenje i neuvođenje sankcija Rusiji košta Srbiju. On je na televiziji Pink istakao da veruje da će Srbija dobiti povoljnije uslove za ruski gas nego drugi u Evropi, ali da je nafta skuplja i da će to uticati na cenu i količine gasa.\nNa pitanje koliko brzo moramo da odlučimo o sankcijama Rusiji, Đukić kaže da nas već košta to što Srbija nije uvela sankcije Moskvi. Navodi da je izvoz Srbije u Rusiju već stao. Podsećajući da izvozimo poljoprivredne proizvode – jabuke, kruške, breskve, šljive i tako dalje – kaže da to čini 80 odsto našeg izvoza u Rusiju. A sezona je tu, dodaje.\nRat nas već košta, uostalom i celu Evropu, a neuvođenje sankcije nas takođe košta – i politički i ekonomski, dodao je Đukić.\n“Na te sankcije Srbije računa i Moskva i Brisel i Vašington. Kada će do njih doći – procenjujem da se od strane Beograda odugovlači iz dva razloga. Prvi je – pregovori oko cene gasa. Mislim da Beograd očekuje, u što skorije vreme, otvaranje pregovora i zaključivanje ugovora o kupovini gasa u nekom narednom periodu – teško je reći da li će biti jednogodišnji ili višegodišnji ugovor, i naravno da se dobije što povoljnija cena. Naravno da će se jedna cena dobiti ako nema sankcija, druga ako ima sankcija. Ne treba sumnjati da Rusi znaju da sankcije vise nad glavom nama i da ne možemo u nekom dugom periodu to odlagati, jer mogu uslediti zapadne sankcije koje mogu biti još žešće nego što su ruske. Sa strane Rusije možemo računati da nas Rusija može ograničiti u isporukama gasa i nafte, ali isto možemo računati da nas u isporukama gasa i nafte isto ograniči i EU. Nalazimo se u jednom nezavidnom položaju, a ne znam da li ćemo deliti sve eventualne blagodeti koje EU uspe u tom energetskom pitanju da reši”, naveo je.\nGost dana uživo je mišljenja da će ova kriza, što se tiče Rusije, Ukrajine i sankcija trajati “ne godinu, ne dve, ne pet deset, već da će obeležiti ovaj vek”. “Naime, sankcije koje Zapad uvodi Rusiji niko ne treba da misli da će trajati neko određeno vreme – one su uvedene da traju trajno”, naglasio je Đukić, ističući da su neke sankcije koje je SSSR dobio 1972. godine, ukinute tek 2012. godine, dakle posle pola veka.\nOvakvu količinu sankcija i težinu sankcija, Zapad ne uvodi da bi ih ukinuo nakon godinu dana, ocenio je Đukić.


Objavljeno: 20.04.2018. u 13:38\nslovenija-iskren partner bih\nHusein Rošić, premijer Unsko-sanskog kantona primio je danas u nastupni posjet ambasadoricu Republike Slovenije u Bosni i Hercegovini Zoricu Bukinac.\nDr. Rošić sa saradnicima, savjetnikom Jasminom Musićem i resornim ministrom Jasminom Burnićem, ambasadorici Bukinac zaželio je uspješan rad u Bosni i Hercegovini i iskazao spremnost za saradnju, kroz zajedničke projekte, posebno kad je u pitanju razmjena znanja i iskustava te unaprijeđenje poslovne klime na području Unsko-sanskog kantona, a obzirom da je Slovenija jedan od značajnih investitora u Bosni i Hercegovini.\nNjena ekselencija Bukinac je istakla da je s razlogom izabrala da, nakon Sarajeva, njena naredna nastupna posjeta bude upravo Unsko-sanskom kantonu te kazala da je Slovenija iskren partner Bosni i Hercegovini kad su u pitanju evropski procesi i integracije.\n– Slovenija ima samo jedan interes ovdje a to je stabilna i razvijena BiH i spremni smo pružiti pomoć u procesu evropskih intergracija, izjavila je ambasadorica Slovenije u BiH.\nNakon ovog susreta uslijedit će radni sastanci na kojima ćemo razgovarati o kokretnim projektima i unaprijeđenju dosadašnje saradnje, kazao je premijer USK te se zahvalio ambasadorici Bukinac na iskazanoj spremnost za pomoć.\nIzmeđu ostalog na sastanku su se sugovornici dotakli i aktualnog problema sa kojim se USK suočava, a to je migrantski talas za koji je Kanton, kao nivo vlasti, ograničen u ovlastima. Ambasadorica je prenijela neka od najznačajnijih iskustava iz Slovenije, nakon suočavanja sa masovnim migracijama, te istakla da država BiH mora ovaj problem rješavati na terenu, te reagovati prema EU kako bi se oslobodili instrumenti finansijske i druge pomoći za rješavanje migracionih tokova na odgovoran i human način.


Turistička agencija Adria Travel Budva | Železnički saobraćaj - Crna Gora\nŽeleznički saobraćaj - Crna Gora\n› Transport › Železnički saobraćaj\nDužina železničke pruge kroz Crnu Goru je 249 km. Saobraćaj se odvija na koloseku normalne širine. Glavni železnički pravci su Bar-Podgorica-Beograd sa krakom Podgorica-Nikšić i Podgorica-Skadar (Albanija).\nMeđunarodni željeznički putnički saobraćaj se odvija samo između Crne Gore i Srbije. Na relaciji Bar - Beograd - Bar dnevno saobraćaju četiri putnička voza sa polascima iz Bara, i isti broj sa polascima iz Beograda sa Glavne železničke stanice. Takođe, na ovoj relaciji svakodnevno saobraća i voz Bar - Subotica - Bar koji na svom putu do Subotice staje na stanici Novi Beograd umesto na Glavnoj železničkoj stanici u Beogradu što čini peti polazak.\nTokom letnje turističke sezone postoje u sastavu kompozicija direktna kola za Niš, Skoplje, Budimpeštu i Moskvu.\nZahvaljujući razvijenoj železničkoj mreži Evrope kao i brzim prugama, puto-vanja između gradova često oduzimaju manje vremena nego što bi bilo potrebno kad bi se za isto putovanje koristio drugi vid prevoza. Primjera radi preko 280 kilometara koliko dijeli Rim od Firenze vozom prelazite za 1,30 minuta, autobusom za 3 sata a za avion je potrebno da samo prije poletanja budete na aerodromu sat vremena ranije.\nUpravo zbog toga na ovoj strani dajemo linkove nacionalnih železničkih prevoznika onih zemalja za koje kod ljudi sa ovih naših prostora vlada najveće interesovanje. Bez obzira da li neku destinaciju posjećujete turistički ili poslovno a želite posjetiti susjedni grad ili neki lokalitet u sopstvenoj režiji, pogled na redove vožnje će svakako doprineti kvalitetnijoj organizaciji Vašeg izleta.\nPrvi link koji dajemo ispod ovog teksta će Vas odvesti na sajt EU-raila koji je i oficijelni vodič za putovanja vozom po Evropi, gdje ćete naći sve potrebne informacije koje su Vam potrebne za planiranje Vašeg putovanja od turističkih informacija do povlastica koje možete ostvariti na Vašem putovanju.


25by2015 - nova IATA inicijativa za veći udeo žena na rukovodećim pozicijama - Aviatica\nIATA pokreće inicijativu 25by2025 koja ima za cilj povećanje udela žena na rukovodećim pozicijama u avio saobraćaju.\nIATA je objavila da je već 59 aviokompanija iz celog sveta prihvatilo kampanju „25by2025“ ove organizacije koja ima za cilj da smanji rodnu nejednakost u avio industriji.\nOsnovna ideja ove incijative je da se do 2025. dostigne ili 25% više žena na rukovodećim pozicijama ili minimum od 25% žena u ukupnom broju menadžera u aviokompanijama. Incijativa je pokrenuta 26. septembra 2019. i pozvane su aviokompanije da se dobrovoljno priključe.\nDo sada se priključilo 59 aviokompanija iz celog sveta koje drže oko trećine putničkog prometa na svetu.\n„Naši putnici dolaze iz raznih životnih okolnosti, predstavljaju različite kulture i polove, pa ipak naša industrija ne prati sve te različitosti. Znamo da to moramo da menjamo i zato pozdravljamo odluku 59 aviokompanija da uzme učešća u incijativi 25by2025“, izjavio je Aleksandar de Žunijak, generalni direktor IATA.\nU narednoj fazi radiće se na prikupljanju i praćenju podataka o broju žena ne samo na rukovodećim (menadžerskim) pozicijama u aviokompanijama već i na mestima koja su do sada tipično poznata kao „muška“. Uzeće se u obzir i žene piloti i žene avio inženjeri.\nAvokompanija će o ovoj temi razgovarati u maju na sastanku koji će se održati u Parizu, a u junu na narednoj godišnjoj skupštini IATA javnosti će biti prezentovani i prvi rezultati.\nNa Danima medija koje organizuje IATA u Ženevi o ovoj temi je govorila Džejn Hoskinson, drektor edukacije i razvoja ove organizacije.\nTagovi: 25by2025, IATA, inicijativa, žene u avijaciji


Spiskali 18 miliona na FK gde je predsednica Marija Preković! – Политикон\nПочетна\tПолитика\tSpiskali 18 miliona na FK gde je predsednica Marija Preković!\nby pera 17. септембра 2020.\nU krivičnoj prijavi koja je podneta protiv Bojana Radovića, predsednika opštine Aranđelovac i Marije Preković, njegove savetnice i predsednika FK „Šumadija“ kaže se da je ovaj klub prošle godine potrošio rekordnih 18 miliona dinara!\nMarija Preković obznanila je nedavno da je na svom FB profilu da je dobila posao u državnom preduzeću „Koridori Srbije“. Reč je o osobi koju, kao što smo pisali od 2015.godine, prate skandali- a u poslednje vreme u srpskoj javnosti pojavljivale su se njene obnažene fotografije i video klipovi u stilu srspkih starleta.\nTamošnja udruženja građana „Pavle Bakić“ i „Novi put“ tvrde u prijavi Višem javnom tužilaštvu u Kraljevu- Odeljenje za suzbijanje korpucije da je iz budžeta opštine Aranđelovac nezakonito na račun kluba uplaćeno 3 654 658, 00 dinara.\nPredsednik opštine Radović i istaknuti kadar Marija Preković u krivičnoj prijavi sumnjiče se za zloupotrebu službenog položaja, nesavestan rad u službi, nenamensko trošenje sredstava, trgovina uticajem i protivzakonita naplata i isplata.\nSredstva su potrošena za rad FK „Šumadija“ koji se u tom trenutku nalazio na poslednjem mestu Treće srpske lige-grupe Zapad!


0\tJanuary 19, 2021 1:26 am\nNovoizabrani predsednik Džo Bajden planira da predstavi novi sveobuhvatni zakon o imigraciji prvog dana svoje administracije. On će na taj način pružiti osmogodišnji put do državljanstva za približno 11 miliona ljudi koji žive u SAD-u bez pravnog statusa, što je masovni preokret u odnosu ne prethodnu oštru imigracionu politiku Trampove administracije.\nNovi zakon omogućio bi Bajdenu da ispuni veliko i važno predizborno obećanje za latino glasače i druge imigrantske zajednice nakon četiri godine restriktivne politike i masovnih deportacija predsednika Donalda Trampa. Novi zakon pružio bi jedan od najbržih puteva do državljanstva za sve one koji žive bez legalnog statusa u poslednjih nekoliko godina, ali ne uključuje tradicionalni kompromis za pojačane mere bezbednosti u graničnim delovima koju favorizuju mnogi republikanci.\nOčekuje se da će novi zakon imati stotine stranica, i trebalo bi da bude predstavljen nakon što Bajden položi zakletvu u sredu, prema rečima osobe upoznate sa zakonodavstvom.\nKao kandidat, Bajden je Trampove akcije u vezi sa imigracijom nazvao „neumoljivim napadom“ na američke vrednosti i rekao da će „poništiti štetu“, a da će i dalje održavati sprovođenje granica.\nPrema zakonu, oni koji žive u Sjedinjenim Državama od 1. januara 2021. godine, bez pravnog statusa, imali bi petogodišnji put do privremenog pravnog statusa ili zelene kartu, ako bi prošli proveru, platili porez i ispunili druge osnovne zahteve. Odatle ih čeka trogodišnji put do naturalizacije ako se odluče da aplicraju za američko državljanstvo.\nZa neke imigrante proces bi bio brži. Popularno nazvani “Dreamers”, mladi ljudi koji su ilegalno stigli u SAD kao deca, kao i poljoprivredni radnici i ljudi pod privremenim zaštitnim statusom mogli bi se lakše kvalifikovati za zelene karte ako rade, školuju se ili ispunjavaju druge uslove.\nPredlog zakona nije tako sveobuhvatan kao poslednja velika reforma imigracije predložena kada je Bajden bio potpredsednik za vreme Obamine administracije.\nRešava neke od osnovnih uzroka migracije iz Centralne Amerike u Sjedinjene Države i pruža bespovratna sredstva za razvoj radne snage i učenje engleskog jezika.\nOčekuje se da će Bajden preduzeti brze izvršne radnje kako bi preokrenuo druge Trampove imigracione akcije, uključujući i kraj zabrane dolaska iz nekoliko pretežno muslimanskih zemalja.\nTokom demokratske vladavine, Bajden je naglasio imigracione reforme kao jedan od svojih prioriteta od „prvog dana“, ukazujući na izvršna ovlašćenja na koje se mogao pozvati da preokrene Trampovu politiku.\nSaveznici Bajdena, pa čak i neki republikanci, identifikovali su imigraciju kao glavno pitanje gde bi nova administracija mogla da nađe zajednički jezik sa liderom republikanskog senata Mitchom McConnell-om i dovoljnim brojem drugih senatora GOP-a kako bi izbegla zastoj koji decenijama uznemirava obe stranke.\nTa vrsta velike pobede – čak i ako uključuje kompromis – mogla bi biti presudna jer Bajden traži zakonodavne pobede u tesno podeljenom Kongresu, gde će se republikanci sigurno suprotstaviti ostalim Bajdenovim prioritetima koji uključuju ukidanje nekih smanjenja poreza GOP-a za 2017. godinu i sve veće savezne troškove.\nKao predsednički kandidat, Bajden je išao toliko daleko da je rekao da je Obamina administracija preterala u svojim agresivnim deportacijama.\nOdloženo podnošenje prijava za povraćaj poreza. Evo kada možete aplicirati ove godine\nKrstarenja kruzerima u Americi otkazana do sredine sledeće godine 0


Orban: Imamo sreću da u ova teška vremena Slovenija predsjedava EU, a njenu vladu vodi Janša | Restart Magazin\nMađarski premijer Viktor Orban poručio je danas u Ljubljani, gde se održava sastanak predsednika vlada Višegradske grupe (V4), da “imamo sreću što u teškim vremenima Slovenija predsedava EU, a njenu vladu vodi Janez Janša”.\n“Imamo sreću da u ova teška vremena Slovenija predsedava Evropskom unijom i da njenu vladu vodi Janez Janša”, rekao je Viktor Orban čija je zemlja od Poljske preuzela rotirajuće predsedavanje Višegradskom grupom srednjeevropskih država, prenela je agencija Hina.\nPremijeri V4 razgovarali su danas o aktuelnim evropskim pitanjima, a sastali su se i sa slovenačkim premijerom Janšom, čija je zemlja 1. jula preuzela predsjedavanje Savjetom Evropske unije.\nOrban je naveo da u EU više nema podjele na stare i nove članice, ali da je danas podijeljena na one zemlje čiji je nacionalni dug visok, koje imaju nizak rast i probleme sa nekontrolisanom migracijom, dok su s druge strane stabilne zemlje u srednjoj Evropi koja kontroliše ove procese i ima prognoze stabilnosti, niskog duga i visokog rasta.\n“Janša ima težak i odgovoran zadatak da poveže dvije kategorije država”, rekao je Orban.\nDodao je da slovenački premijer, zbog iskustva u borbi protiv komunizma, ima, za razliku od nekih zapadnih lidera, pogled na “istorijski horizont”, tako da je blizak u pogledima sa liderima iz zemalja Centralne i Istočne Evrope.\nZbog toga se Janša prilikom procjene šta su važna, a šta marginalna pitanja u EU razlikuje od Evropskog parlamenta koji se, prema Orbanu, ne koncentriše na prave i “realne” teme i tako gubi energiju na političke sporove koji su “u suprotnosti sa evropskom budućnošću”.\n“Evropski parlament (EP) se bavi irelevantnim temama i vodi “džihad protiv vladavine zakona”, rekao je Orban.\nStavovi zemalja Višegradske grupe o oporavku Evrope posle kovida-19, o migracijama, klimatskim ciljevima i proširenju na Zapadni Balkan u velikoj mjeri se “poklapaju” sa prioritetima Slovenije tokom predsjedavanja EU, rekao je Janša poslije sastanka sa premijerima V4.\nLideri Višegradske grupe su poslije sastanka saopštili da bi Evropska unija trebalo da bude zabrinuta situacijom sa migracijama prema Evropi, što se, prema njihovim riječima, može očekivati od Avganistana, nakon što je potuno napuste američke trupe, ali i iz podsaharske Afrike, gdje je bezbjednosna situacija takođe teška.\nJanša je rekao da se Slovenija zalaže za konkretne korake u procesu proširenja Evropske unije na zemlje Zapadnog Balkana, jer bi takvim strateškim potezom odgovorila na “brojne izazove” u neposrednom evropskom susjedstvu.\nPoljski i češki premijer rekli su da ne razumiju zašto Hrvatska, Bugarska i Rumunija, koje “ispunjavaju sve uslove”, nisu primljene u Šengen.\n← UEFA kaznila Engleze\nPalmer: SAD uverene u umešanost spoljnih aktera u Crnoj Gori →


Konačno: Najbliži ponovo mogu da posete korisnike Gerontološkog centra, evo i kako · gradski.online\nKonačno: Najbliži ponovo mogu da posete korisnike Gerontološkog centra, evo i kako\nKIKINDA- Korisnike oba objekta objekta kikindskog Gerontološkog centra, od pre nekoliko dana, srodnici ponovo mogu da posećuju. To je portalu GRADSKI potvrdio Svetislav Vukmirica, direktor Gerontološkog centra. Zabrana poseta na snagu je stupila još 31. januara.\nTada su, zbog sezonskog gripa, uvedene zabrane posete korisnicima, dok je pandemija virusa COVID- 19 samo radikalizovala već stroge mere predostrožnosti. Vukmirica je pojasnio i celokupnu proceduru, koja proističe iz odluke resornog ministarstva da se ponovo dozvole posete:\n-Zainteresovani najpre treba da nam se najave telefonom, jer pravimo plan poseta, kako bi izbegli masovnija okupljanja. Srodnici mogu da se vide isključivo u dvorištu na određenom mestu, naravno uz poštovanje higijensko- zdravstvenih mera, kao i prisustvo nekom od naših stručnih radnika.\nDakle, nošenje maski i rukavica je obavezno, a mi obezbeđujemo i vizire. Posete su vremenki limitirane i mogu da traju do 15 minuta- saopštio je Vukmirica i ukazao da je prva poseta, u ovako definisanim okolnostima, obavljena u četvrtak. Vukmirica je naglasio da su se trudili i uspeli, da tokom vanrednog stanja i korona krize, uspeju da sačuvaju zdravlje korisnika Starog i Novog doma.\nU tom periodu, bio je obustavljen je prijem novih korisnika. Nije bila ni dostava paketa, a dvorišta oba objekta bila su zaključana:\n-Naše medicinsko osoblje, negovateljice, servirke i stručni radnici zaista su učinili sve da neizvestan period što lakše prebrodimo- zaključio je on.\nPrethodnoUmesto hleba i igara: Leba, masti i paprike, vašar u Bašaidu privukao i političare\nSledećeLični stav: Vladimir Ilić o tihom odlasku Mirka Tatića, tvorca moderne Kikinde


Garmin D2 Delta PX - satovi koji kombinuju najbolje iz dva sveta - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nGarmin D2 Delta PX - satovi koji kombinuju najbolje iz dva sveta\nGarmin avijatičarski satovi donose nam neke od najnaprednijih navigacionih mogućnosti, koje je danas moguće pronaći u ovoj kategoriji časovnika...\nJednostavno rečeno, bilo da ste profesionalni pilot, amater entuzijasta ili jednostavno volite kvalitetne satove i ne želite da se izgubite u šumi, ovaj GPS model biće jedan od najboljih alata koje možete imati na svojoj ruci. Garmin D2 Delta PX pilotski satovi donose novi komplet karakteristika koje mogu biti veoma korisne na velikim visinama.\nKreiran kako bi predstavljao najmoderniju i najsofisticiraniju avijatičarksu opremu kompanije do danas, GPS sat poseduje svaku moguću funkciju koju pilot može poželeti, od dinamičnog kolor mapiranja i NEXRAD sistema za podatke o vremenu, do automatskih prikaza letačkih podataka kreiranih u bazama aerodroma. Kada želite da dobijete meteorološke informacije u svojoj lokaciji, jednostavno možete proveriti različite pilotske informacije ili pronaći najbliže mesto kako biste prizemljili svoj avion, a sve što je potrebno jeste da posegnete za svim što vas interesuje na vašem zglobu.\nGarmin D2 Delta PX poseduje Pulse Ox senzor baziran na zglobu, koji koristi svetlosne znake kako bi odredio nivo hemoglobina u vašem krvotoku, što može biti korišćeno kako bi prikazalo zasićenost tela kiseonikom, što je savršeno za sve ljude koji svoj organizam prilagođavaju ređem vazduhu na visinama. Naravno, ovaj model dolazi sa GPS sistemom koji omogućuje situacione reference tokom letova, baš kao i pomoćnu navigaciju ukoliko vam je ona ikada potrebna dok krstarite nebom. Sve informacije se obrađuju u realnom vremenu i automatski, a pored svega, više ne morate da startujete snimanje, jer će sa svakom detekcijom promene visine inicirati sve letačke podatke održavajući njihove funkcije.\nSve baze svetskih aerodroma omogućuju pilotima da odmah pronađu potencijalne opcije za sletanje, kompletirane potpunim kolor aktivnim mapama koje omogućuju praćenje leta u realnom vremenu. Jednim pritiskom na dugme NEXEAD radar grafički aktivira sistem na pokretnoj mapi, omogućujući korisnicima uvid u lokacuju, u svako doba, pružajući uvid u vetrove, vidljivost, oblačnost, padavine, vlažnost i sve ostale informacije vezane za vreme. Ovaj sat je dizajniran kako bi radio u saradnji sa bežičnim aerodromskim sistemima, koji se konektuju na kompjuter aviona, pružajući različite informacije na satu – visinu, brzinu ili sve ostalo što želite da vidite, ali omogućuje i automatsko primanje informacija vezanih za sve promene leta.\nPored svojih navigacionih mogućnosti, Garmin D2 Delta PX takođe dolazi sa više multi-sport karakteristika, tako da može primeniti svoje vrednosti čak i tokom dana kada su piloti na zemlju. Ovaj sat dolazi sa mogućnostima praćenja aktivnosti, fizioloških merenja, trkačke dinamike i ostalih alata, kao i već ugrađenim profilima za trčanje, plivanje, biciklizam, golf, pešačenje, veslanje, skijanje i mnogo toga drugog, zajedno sa aktivnim praćenjem otkucaja srca. U suštini, sve funkcije koje možete pronaći na ovim GPS sportskim satovima, možete držati na zglobu dok trčite, istražujete planine ili plivate u lokalnom bazenu. Ostale karakteristike uključuju muzikčki plejer, sa kapacitetom od 500 pesama, Garmin Pay plaćanje putem interneta i dodatne aplikacije.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Nike oživljava veliki broj retro Air Jordan patika