Napreduju novi programi profitabilnosti za partnere, tehnologija za mala preduzeća i programa podrške malim preduzećima i partnerima\nBEOGRAD, 15. septembar 2009. godine - Kompanija Cisco danas je pokrenula novu inicijativu za povećanje profitabilnosti svojih partnera u sektoru malih preduzeća, koja je osmišljena za različite partnere koji opslužuju tržište malih preduzeća. Kompanija Cisco takođe je najavila da širi svoj portfolio proizvoda za mala preduzeća pomoću novih tehnologija za mrežnu bezbednost (network security) i saradnju (collaboration), nastavljajući tako svoju jedinstvenu podršku malim preduzećima i proširujući ponudu kratkoročnog finansiranja bez kamate za mala preduzeća u SAD, Kanadi i Evropi. Kompanija Cisco ulaže u vodeće kapacitete partnera, tehnologije i podrške kako bi stvorila prednosti za mala preduzeća. Ova tri stuba Cisco strategije za mala preduzeća će pomoći kompanijama sa manje od 100 zaposlenih da steknu prednost u odnosu na konkurenciju i omoguće channel partnerima da im pomognu u izgradnji profitabilnog i održivog rada malih preduzeća.\nKompanija Cisco je predstavila novi globalni okvir profitabilnosti partnera koji je posebno osmišljen kao pomoć channel partnerima da malim preduzećima posluže u izgradnji profitabilne prakse oko Cisco rešenja za mala preduzeća (Cisco Small Business).\nKompanija Cisco pokrenula je pet novih oznaka Fonda za razvoj partnera za mala preduzeća (Small Business Partner Development Fund) koje vode ka različitim partnerima, prodavcima na tržištu malih preduzeća. Među njima su Cisco registrovani partneri, Cisco specijalizovani partneri, partneri za online prodaju i servis provajderi. Fond za razvoj malih preduzeća obezbeđuje tromesečna plaćanja kvalifikovanim partnerima na osnovu njihovih nabavki Cisco proizvoda za mala preduzeća.\nNovi alati za registraciju partnera i programski podaci pojednostavljuju prijavljivanje i praćenje prodaje. Ovi alati omogućavaju partnerima da svakodnevno prate kretanje prodaje i izračunaju plaćanje pomoću nekoliko Cisco programa sa jedne jedine lokacije.\nŠirok tehnološki portfolio\nKompanija Cisco najavila je dodatke za svoj portfolio Cisco Profesionalne serije za mala preduzeća i unapređenja za Cisco sistem pametne poslovne komunikacije, uključujući i:\nCisco SA 500 Seriju , deo Cisco Profesionalne serije za mala preduzeća (Cisco Small Business Pro Series): bezbednosno rešenje koje se jednostavno koristi, a staje u jedan proizvod, osmišljeno tako da štiti mrežu i važne podatke malog preduzeća, istovremeno omogućavajući zaposlenima da se bezbedno povežu na poslovnu mrežu sa svakog mesta i u svako vreme. Uređaj je praćen ugrađenim zaštitinim zidom (firewall), mogućnostima za virtuelnu privatnu mrežu i konekcijom za Internet velikih brzina za optimalan rad mreže. Među opcionalnim dodacima nalaze se:\nBezbednost email-a i Interneta može da se aktivira opcionalnim Trend Micro ProtectLink Gateway servisom koji pomaže da se osigura produktivnost radnika, ne dopuštajući prijem spam-a i izlaz na nebezbedne vebsajtove;\nDrugi sloj bezbednosti pomoću opcionalnog VeriSign Identity Protection servisa koji jednokratno prihvata lozinku sa mobilnog uređaja, pružajući malim preduzećima dodatnu fleksibilnost. Cisco SPA 500 Serija IP telefona, deo Cisco Profesionalne serije za mala preduzeća: isplativa porodica telefona koji podržavaju bogate sadržaje, imaju SIP i HD kvalitet zvuka - duplo bolji kvalitet zvuka nego obični telefoni.\nPet novih telefona rade pomoću Cisco Small Business kontrole poziva koja se nalazi u prostorijama kao UC500 ili pomoću rešenja za IP telefoniju preko servis provajdera. Cisco Smart Business Communications System (SBCS) verzija 1.6 je poboljšanje celokupnog sistema saradnje i komunikacije za povezivanje kancelarija, zaposlenih i klijenata bilo gde i bilo kada.\nVerzija 1.6 podržava nove IP telefone Cisco SPA 500 Serije i nove bezbedne rutere Cisco SR 520-T1 koji malim preduzećima donose jednostavnu, bezbednu T1 povezanost; Verzija 1.6. se služi novom verzijom Cisco Configuration Assistant (CCA) alata v2.1 koji je unapređen za konfiguraciju više sajtova. CCA v2.1 vodi partnere kroz instalaciju pomoću set-up wizard-a i mogućnost konfiguracije kroz ceo sistem, i dozvoljava partnerima da lako održavaju sistem za svoje klijente iz malih preduzeća pomoću pojednostavljene dijagnostike, troubleshooting-a i alata za ažuriranje softvera; Verzija 1.6 takođe podržava aplikacije za industriju automobila i osiguranje, kao i novu aplikaciju za registrovanje poziva i praćenje mreže i aplikacije za upravljanje. Integracija SBCS i ovih aplikacija pomaže malim preduzećima da povećaju produktivnost i steknu prednost u odnosu na konkurenciju, omogućavajući partnerima da bolje odgovore na jedinstvene potrebe svojih klijenata.\nKompanija Cisco pruža alate, trening, usluge i podršku kako bi pomogla partnerima da uspešno prodaju, primenjuju i podržavaju Cisco tehnologiju za klijente iz sektora malih preduzeća, uključujući i:\nCisco Small Business Pro Service, dostupan za sve proizvode serije Cisco Small Business Pro, pomaže partnerima da povećaju odanost svojih klijenata nudeći im usluge po pravim cenama uz podršku Cisco stručnosti i resursa:\nPro Service usluge pružaju tri godine isplative tehničke podrške, poboljšanja softvera, proširenog pristupa Cisco Centru za podršku malim preduzećima (Cisco Small Business Support Center) i zameni hardvera za po potrebi.\nFinansiranje malih preduzeća i channel partnera\nCisco CapitalSM pruža beskamatno finansiranje tako da mala preduzeća mogu da steknu prednost u odnosu na konkurenciju pomoću Cisco rešenja Objedinjenih komunikacija (Unified Communications). Kompanija Cisco takođe nudi besplatan trening kako bi channel partnere naučila kako da se služe fleksibilnim finansiranjem iz Cisco kapitala da bi sklopili nove tehnološke poslove. U SAD i Kanadi, kompanija Cisco je proširila kratkoročno beskamatno finansiranje rešenja za glas kako bi uključila Sistem Pametnog poslovnog komuniciranja, Express Manager Objedinjenih komunikacija i Unified Communications Manager Business Edition. Ponuda je dostupna kvalifikovanim preduzećima do 31. decembra 2009. godine. U Evropi je EasyLease beskamatno kratkoročno finansiranje sada prošireno tako da uključuje sve objedinjene komunikacije i mrežne tehnologije.\nSvi proizvodi dostupni su malim preduzećima posredstvom Cisco partneri i preprodavci (Cisco Partners and Resellers), a o cenama proizvoda možete se obavestiti na www.cisco.com. Ian Penel, viši potpredsednik tehnološke grupe za mala preduzeća u kompaniji Cisco, rekao je povodom nove inicijative da je kompanija Cisco posvećena pružanju pouzdane tehnologije koja se lako koristi u malim preduzećima kako bi im pomogla da reše prave poslovne probleme, rade pametnije i brže, i na kraju, da im pomogne da steknu prednost u odnosu na konkurenciju".


Na kakva pitanja na testu moraju odgovarati budući policajci i inspektori u Sarajevu – Dijalog\nOsobe koje se prijave na javni konkurs za buduće policajce u Ministarstvu unutrašnjih poslova Bosne i Hercegovine pred sobom će imati 637 pitanja iz 21 oblasti. Budući mlađi inspektori imat će još i veću listu za učenje – čak 979 pitanja.\nOve liste koje će budućim kandidatima omogućiti da se adekvatno pripreme za konkursnu proceduru jučer su javno objavljene na web stranici MUP-a, a podrazumijevaju pitanja iz Ustava države, entiteta i Kantona Sarajevo, niza državnih, federalnih i kantonalnih zakona, uključujući Zakon o krivičnom postupku, ličnoj karti, ličnom imenu, organizaciji uprave, prekršajima, radu, unutrašnjim poslovima i drugo.\nBudući mlađi inspektori imaju najveći broj pitanja iz Zakona o krivičnom postupku FBiH – 113, a policajci iz Zakona o nabavljanju, držanju i nošenju oružja i municije te Zakona o osnovama sigurnosti saobraćaja na putevima u BiH – po 70.\nDetaljno će morati učiti i Krivični zakon FBiH, Zakon o krivičnom postupku FBiH, kao i Zakon o policijskim službenicima Kantona Sarajevo i Zakon o prekršajima FBiH.\nListe pitanja za test općeg znanja objavljene su prvi put od postojanja MUP-a KS, a ministar Admir Katica rekao je da je taj potez rezultat izmjena i dopuna Zakona o unutrašnjim poslovima i Zakona o policijskim službenicima Kantona Sarajevo.\nTe izmjene imaju za cilj povećanje transparentnosti prilikom zapošljavanja policijskih službenika i prevencije korupcije, a dosad se često dešavalo da kandidati ne znaju kako da se pripreme za ovaj ispit.\nMinistar Katica je u više navrata isticao da dvije trećine policijskih službenika nemaju adekvatnu stručnu spremu shodno radnom mjestu te da je neophodno ojačati kadar ljudima obrazovanim za stručne policijske poslove.\nPosljednjim izmjenama Zakona o policijskim službenicima izmijenjen je i sastav komisije za zapošljavanje, koja provodi javni konkurs. Nju čine dva policijska službenika koje postavlja policijski komesar, jedan državni službenik zaposlen u MUP-u KS, član Sindikata policije KS i ekspert kojeg predlaže Komisija za sigurnost.\nNajavljeno je i da će javni konkurs za prijem policijskih službenika biti raspisan naknadno.


RTS :: NATO: Ruske agresivne akcije pretnja evroatlantskoj bezbednosti\nSvet NATO: Ruske agresivne akcije pretnja evroatlantskoj bezbednosti\nsreda, 04. dec 2019, 15:31 -> 16:59\nČelnici NATO-a ocenili su na samitu u Votfordu kod Londona da ruske "agresivne akcije" predstavljaju pretnju evroatlantskoj bezbednosti, kao što i sve veći uticaj Kine predstavlja priliku i izazov za savez.\nU saopštenju nakon kratkog samita, 29 lidera NATO-a je ponovo potvrdilo trajnu transatlantsku vezu između Evrope i Severne Amerike i sporazum o uzajamnoj odbrani u kojem se napad na jednu članicu smatra napadom na sve, preneo je Rojters.\nMerkelova najavila razgovar s Putinom o proterivanju diplomata\nNemačka kancelarka Angela Merkel je, na zajedničkoj konferenciji za novinare sa američkim predsednikom Donaldom Trampom, najavila da će razgovarati sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom o proterivanju dvoje ruskih diplomata iz Berlina.\nMerkelova je rekla da Rusija nije podržala istragu koju je Nemačka vodila u tom slučaju.\nMeđutim, nemačka kancelarka je napomenula da veruje da proterivanje neće uticati na pregovore sa Rusijom oko Ukrajine.\nŠto se tiče odnosa EU i SAD, ocenila je da su šanse da se prevaziđu razlike u trgovini poboljšale nakon što je na dužnost predsednika Evropske komisije stupila konzervativka Ursula fon der Lajen.\n(četvrtak, 05. dec 2019, 22:20) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 05. dec 2019, 09:03) - anonymousPero iz Svedske [neregistrovani]\n(sreda, 04. dec 2019, 20:16) - anonymous Lala [neregistrovani]\n(sreda, 04. dec 2019, 18:57) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 04. dec 2019, 17:34) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 04. dec 2019, 17:31) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 04. dec 2019, 17:08) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 04. dec 2019, 16:58) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 04. dec 2019, 16:50) - Дејан [neregistrovani]\n(sreda, 04. dec 2019, 16:12) - anonymous [neregistrovani]


Blog - NetCast\nU današnjoj poslovnoj javnosti IT u poslovanju je jedna od glavnih tema, često potpuno nerazumljiva običnim poslovnim korisnicima pa ću se potruditi da običnim rečnikom, bez previše IT izraza i pojmova objasnim suštinu pouzdanog i efikasnog IT sistema u svakodnevnom poslovanju. U ovom tekstu ću istaći najbitnije stvari za IT u preduzeću koje vlasnici i ključne osobe u preduzećima obavezno treba da znaju kako bi se poslovanje i rad zaposlenih obavljao bez nepotrebnih prekida i dodatnih troškova. Vlasnici i menadžeri\nSvakog dana IT je u preduzećima, nevezano za delatnost, sve bitniji i bitniji za obavljanje njihovog svakodnevnog poslovanja. Mogu da kažem da je neophodan i suštinski bitan jer omogućava stalni tok obavljanja raznovrsnih poslovnih procesa i aktivnosti. U skladu s današnjim poslovnim potrebama neke IT kompanije su razvile poslovni model pružanja IT usluga na daljinu. Dobar primer za profesionalno pružanje IT uslugama mikro, malih i srednjih preduzeća je IT kompanija „NetCast“ koja je zahvaljujući holističkom pristupu IT zdravlju razvila i\n< Starije vesti


Turković: BiH se mora pridržavati međunarodnih ugovora\nTanjug 2. marta 2022. 14:46\nSARAJEVO – Ministarka spoljnih poslova BiH Bisera Turković rekla je danas da je dala nalog da se ispitaju i provere sve obaveze Bosne i Hercegovine iz međunarodnih ugovora i clanstava u međunarodnim institucijama.\n„BiH se mora pridržavati međunarodnog prava i ugovora koje smo potpisali. I tu, jasno je, neke institucije moraju delovati po automatizmu. Vidimo da su sankcije koje se protiv Ruske Federacije donose sveobuhvatne te se doticu mnogih oblasti. Tamo gde budemo imali osnov ići ćemo da odmah sprovodimo svoje obaveze u pogledu restriktivnih mera, uključujući i pitanje zabrane letova”, kazala je Turković, prenosi N1 Sarajevo.\nU tom pogledu, dodala je, informisana je da BiH ima vrlo precizne zakonske odredbe zbog čega je pozvala nadležnu instituciju da deluje u skladu sa zakonom, navodi Fena.\nTurković kaže i da je BiH prema Sporazumu o stabilizaciji i pridruzivanju sa EU kao i prema važećoj Strategiji za spoljnu politiku koju je usvojilo Predsedništvo Bosne i Hercegovine obavezna da se pridružuje stavovima EU pa i restriktivnim merama.


Boston i dalje jedini bez poraza, Darko Miličić odličan protiv Jao Minga\nPosle 15 dana takmičenja u novoj NBA sezoni, samo jedan tim je bez poraza. Boston Seltiksi, koji su angažovanjem Reja Alena i Kevina Garneta ovog leta preko noći postali jedan od kandidata za titulu, za sada opravdavaju očekivanja, a šestu uzastopnu pobedu na startu šampionata ostvarili su u Indijanapolisu - 101:86.\nDomaći Pejsersi uspeli su da održe korak sa favorizovanimgopstima samo u prvoj četvrtini, a potom je velika trojka Bostona bila nezaustavljiva. Pol Pirs je 17 od ukupno 31 poena postigao u drugoj četvrtini, Rej Alen svih 17 poena u drugom poluvremenu, dok je Kevin Garnet završio sa 18 koševa i 11 skokova, čime je nastavio niz "dabl-dablova" u zelenom dresu. Pirs je takođe imao 11 uhvaćenih lopti i 6 asistencija. S druge strane, Deni Grejndžer je završio sa 24 poena, ali je Indijana ipak doživeli četvrti poraz zaredom, posle tri trijumfa na startu šampionata.\nOd košarkaša iz Srbije i Crne Gore sinoć su nastupili samo Darko Miličić i Vladimir Radmanović, a pobedi se radovao samo centar Memfisa, koji je sa rekordom sezone 20 poena (9-14, -, 2-4), 6 skokova, po 2 ukradene lopte i blokade za 35 minuta, bio jedan od najzaslužnijih za trijumf Grizlija nad Hjustonom 105:99. Trejsi Mekgrejdi je bio nezadrživ sa 41 poenom, ali je Miličić neutralisao Jao Minga, koji je ipak postigao 22 poena i 7 skokova. Rokitsi su imali kontrolu tokom prve tri četvrtine, Memfis je preuzeo vođstvo u poslednjoj, ali nijedan tim nije uspevao da prelomi meč. Na kraju, presudila su slobodna bacanja Pau Gasola i Kajla Lourija, koji su minut pre kraja doneli svom timu nedostižnu prednost. Gasol je bio najefikasniji u pobedničkom timu sa 26 poena, a istakli su se i Majk Miler sa 17, odnosno Rudi Gej sa 16 poena.\nVladimir Radmanović nije se naigrao protiv zvaničnih šampiona u San Antoniju, za 19 minuta postigao je 4 poena (2-5, 0-2), uy po 2 skoka i asistencije, ali ni njegovi saigrači nisu bili mnogo bolji, uključujući i Kobija Brajanta, koji je doduše imao tri atraktivne blokade. Međutim, Brus Bouen je bio sjajan u odbrani nad Brajantom, zadržao ga na 18 poena, daleko ispod Kobijevog ovosezonskog proseka, a sa druge strane postigao i 23 poena, pogodivši svih šest pokušaja za trojku. Sparsi su sve u svemu pogodili 13 trojki i dvocifrenu prednost stečenu u završnici druge četvrtine lako sačuvali do kraja - 107:92.


Bukti "vakcinski rat", ko su pobednici, a ko poraženi\nBukti „vakcinski rat“, ko su pobednici, a ko poraženi\nTanjug 27. marta 2021. 13:01\nBEOGRAD – U pozadini „vakcinskog rata“ je trgovina EU s Kinom i Rusijom, a obe velike zemlje ojačale su svoje pozicije u odnosu na briselski blok zemalja, kaže konsultantkinja za ekonomsku oblast Gordana Zrnić.\nZrnićeva, bivša direktorka Predstavništva Privredne komore Srbije u Briselu, kaže da je pandemija izazvala i svojevrsni „vakcinski rat“, koji u nekim elementima podseća na podele u hladnom ratu 20. veka.\nObjašnjava ko su „pobednici“ a ko „poraženi“ u „vakcinskom ratu“ koji se, kako kaže, upravo vodi na svetskoj sceni, koliko je Kina postala nezaobilazan ekonomski činilac za Evropu i svet, ali i upozorava na postulate Zelenog plana, za čiju realizaciju je postavljen rok do 2030. godine, što će i Srbija morati da poštuje.\nGovoreći o aktuelnom „vakcinskom ratu“, Zrnićeva ističe da je, na globalnoj sceni Amerika, u brzoj akciji započetoj za vreme Donalda Trampa, ubrizgala veliku finansijsku injekciju u multinacionalne kompanije koje su proizvodile vakcinu, da bi posle početnih posrtanja počelo masovno vakcinisanje stanovništva.\n„Najgore je prošla Evropska komisija, koja je potcenila mogućnost izbijanja vakcinskog rata i nije uložila dovoljno sredstava u njenu nabavku. Poređenja radi, američki ‘warp speed’ težak je 10 milijardi dolara, a EU je za vakcinu dala tek blizu tri milijarde evra. Evropa je ugovore potpisivala sa zakašnjenjima, i to cenkanje obilo joj se o glavu. Ne samo da je multinacionalna kompanija AstraZeneka iskoristila rupe u ugovorima i, umesto u EU, isporučila vakcinu najpre u UK, a nedavno i u Južnu Koreju, nego se sada slično ponavlja sa vakcinom kompanije Johnson & Johnson“, rekla je Gordana Zrnić.\n„Pokazalo se da je EK loše vodila politiku nabavke i da njena šefica, Ursula fon der Lajen, nije bila dorasla ovom velikom problemu, zbog čega je posebno kritikovana u Nemačkoj. Ta se kritika proteže čak do njenog mentora, kancelarke Angele Merkel, koja se, u krajnjoj liniji, takođe smatra odgovornom. EK se brani time da se nije mogao dozvoliti haos pojedinačnom nabavkom, u kojem bi svaka zemlja kupovala sama za sebe, ali je činjenica da je rezultat ovog pristupa i nedovoljne efikasnosti, pad poverenja građana u briselske institucije, ali i u svoje vlastite vlade“.\nDrugim rečima, dodaje Zrnićeva, pandemija čini EU u ovom momentu i politički ranjivom. EU je izgubila svoj „soft power“ i teže joj je da nametne svoj autoritet u drugim situacijama koje smatra bitnim, kao na primer, da oporezuje velike digitalne divove ili da sprovede zelene transformacije, tzv Zelenog plana.\nKada je reč o tome koliko se u ovom periodu pandemije pokazala zavisnost Evrope od Kine, kaže da se u „vakcinskom ratu“, koji je velikim delom i trgovinski, nalaze i pobednici i poraženi.\nPrema njenim rečima, čini se da je najveći pobednik globalno Kina, koja je nizom akcija na krilu pandemije, i u senci pandemije, pojačala svoj „soft power“ na međunarodnoj sceni.\n„U jednom momentu, Evropa je zavisila od kineske zaštitne opreme. Relativno brzo razvila je i vakcinu, koja se, jer je proizvedena na više od 150 godina staroj metodi umrtvljenog virusa, smatra sigurnom. U tome su bili uspešniji od Rusije, koja je takođe razvila vakcinu, ali za razliku od Kine, nije uspela da u dovoljnoj meri vakciniše vlastito stanovništvo. Ipak, pokazali su da imaju traženu robu“.\n„Srbija i UK iskočile su kao pozitivni primeri. UK zato jer je uspela da osigura rane i dovoljne zalihe, a Srbija jer je uspela da pronađe svoju poziciju. Obe zemlje su na spoljnom obodu EU“, navodi Zrnić.


Prvi lekari u Srbiji – Korzo\nObjavljeno 2017-04-19 2017-04-19 autor Korzo redakcija\nKo su bili prvi lekari u Srbiji koji su došli u Kneževinu Srbiju, zašto je deo javnosti bio protiv otvaranja domaće škole i kako je uprkos tome medicina u Srbiji napredovala? Izložba “Velikani srpske medicine“.\n”Zaklinjem se da ću siromahu i bogatom ravnom revnostju u pomoć priteći, da od revnostnog opravljanja dužnosti okružnog fizikusa, ni pristrastijem, ni prijateljstvom, ni mitom, neću odstupati…” piše u prvoj zakletvi iz 1839. godine koju su polagali okružni fizikusi i lekari. Izložba pod nazivom ”Velikani srpske medicine” bila je nedavno postavljena u Galeriji nauke i tehnike SANU. Pružila je odgovore na mnoga pitanja i dala uvid u biografije najznačajnijih osoba za razvoj medicine u Srbiji, njihove lične predmete, instrumente, knjige i radove. Ovom postavkom je obeleženo 175 godina Srpske akademije nauke i umetnosti i 145 godina Srpskog lekarskog društva, autorka je dr Jelena Jovanović Simić.\nAutorka izložbe Jelena Jovanović Simić\nParalelno sa razvojem medicine kao i njenim grananjem na različite oblasti može se pratiti i nastanak različitih udruženja koja su pružala veliku pomoć u sticanju i širenju znanja. Pored društava koja su bila preteča današnje Srpske akadamije nauka i umetnosti, najznačajnije je bilo Srpsko lekarsko društvo, koje je pola veka bilo jedino mesto na kome su lekari mogli da prate svetska dostignuća i čitaju radove svojih kolega.\nMada je odeljenje medicinskih nauka u Srpskoj kraljevskoj akademiji osnovano tek 1947. godine, među akademicima je uvek bio veliki broj lekara. Neki od njih su, kako naglašava autorka izložbe, postali članovi zbog dostignuća u drugim naučnim oblastima ili kulturnom životu dok su se medicinom manje bavili, a sa druge strane neki od lekara koji su došli do važnih otkrića nikada nisu bili članovi Akademije.\nLekari po profesiji, za razvoj medicine ne veoma značajni, bili su i Jovan Jovanović Zmaj i Josif Pančić. Jedan od kriterijuma za članstvo bilo je lepo pisanje koje je odlikovalo veliki broj pionira medicine. Prvi lekar koji nije bio stranac, bio je Jovan Stejić koji se nakon školovanja u Pešti i Beču zaposlio u Srbiji 1829. godine, tačno deset godina nakon što je u Kneževinu došao prvi lekar, Grk Konstantin Aleksandridi. Stejić se pored medicine bavio i lingvistikom i autor je privremenog pravopisa koji je u Društvu srpske slovesnosti korišćen pre Vukove reforme.\nU Beču je doktorirao i Jovan Andrejević Joles, autor veoma cenjenog i u to vreme često citiranog rada o građi jetre. Međutim, nije primljen u Društvo srpske slovesnosti jer je njegov rad objavljen na nemačkom jeziku. Ovaj svoj rad je posvetio Zmaju, sa kojim se zalagao za osnivanje Srpskog narodnog pozorišta.\nJoles je bio i jedan od prvih pozorišnih kritičara i prevodio je Šekspirova dela. Književnim radom se bavio i Milan Jovanović Morski, prvi lekar koji je na Velikoj školi predavao medicinske predmete ali studentima prava. Osim što je objavio Manual sudskog lekarstva, jedan od prvih medicinskih udžbenika, Jovanović je pisao i putopise, pripovetke, drame i kritike.\nDok je Zmajev književni rad veoma značajan, a kao lekar se bavio isključivo praksom ne ostavivši iza sebe značajna dostignuća, i dok su oni koji su pravili značajne korake u razvoju medicine u Srbiji pisali danas prilično zaboravljena književna dela, Laza Lazarević je bio veoma uspešan i na jednom i na drugom polju. Kao lekar se prvenstveno bavio neurologijom a njegovim najvećim uspehom se smatra test za išijadični nerv koji je osmislio i o kome je objavio rad 1880. godine, ali na srpskom jeziku pa je rad za veliki broj lekara bio nedostupan.\nFrancuski lekar Forst je nekoliko godina nakon toga nezavisno došao do istog otkrića i nazvao ga Lasekov test. Prema rečima autorke izložbe dr Jelene Jovanović Simić, još uvek se vodi polemika kome ovo otkriće pripada, ali lekari na našim prostorima više vole da test nazivaju Lazarevićev znak.\nOsnivanje fakulteta u Beogradu\nMedicinski fakultet u Beogradu prva je ustanova u Srbiji u kojoj su školovani lekari. Fakultet je osnovan 1920. godine, a do tada je Srbija imala lekare isključivo zahvaljujući stranim školama. Najpre su u 19. veku dolazili stranci koji ne samo da su u Srbiji zbog nedostatka konkurencije lako nalazili posao, već su vrlo brzo dobijali i visoke funkcije, ali na samom početku nisu bili dobro prihvaćeni u narodu koji je više verovao nadrilekarima.\nKako se razvijala medicina, tako je i poverenje u lekare raslo, a do osnivanja Medicinskog fakulteta u Beogradu veliki broj ljudi iz Srbije školovao se na evropskim medicinskim fakultetima. Kada se javila ideja da se razvije domaća škola, bilo je i mnogo protivnika koji su govorili da nema dovoljno stručnog kadra koji bi predavao ni učila i da ne treba ulagati novac kada se obrazovanje može steći i na drugom mestu.\nMeđutim, fakultet je osnovan zahvaljujući velikom zalaganju pre svega Milana Jovanovića Batuta i Vojislava Subotića, a godinu dana kasnije otvorena je i prva škola za medicinske tehničare. Rad Medicinskog fakulteta počeo je predavanjem iz anatomije profesora Nika Miljanića, a prvi student koji je završio ovaj fakultet bio je Ilija Đuričić, profesor fiziologije, jedan od osnivača Veterinarskog fakulteta u Beogradu i predsednik SANU.\nIzložba posetioce vodi kroz detalje iz biografija prvih nastavnika na Medicinskom fakultetu, fotografije, ali i prva učila koja su korišćena. Na samom početku nedostajali su domaći udžbenici pa je udruženje studenata izdavalo udžbenike sastavljene od beleški sa predavanja, a prema rečima dr Jelene Jovanović Simić, za mnoge oblasti su sačuvani. Do osnivanja fakulteta jedini medicinski predmeti u Velikoj školi bili su sudska medicina, koju su slušali pravnici, i higjena koju su slušali studenti prirodnih i tehničkih nauka.\nPrvim medicinskim udžbenikom u Srbiji se smatra udžbenik sudske medicine iz 1865. godine, dr Aćima Medovića, namenjen ne studentima već pravnicima koji u toku studija nisu imali ovaj predmet. Prva medicinska knjiga u Srbiji pojavila se nešto ranije, 1826. godine, kada je Jovan Stejić preveo knjigu berlinskog profesora Kristofa Hufelanda o produženju života pod nazivom ”Makroviotika”.\nOsim prvih knjiga i udžbenika, mogu se videti i prvi medicinski radovi, a autorka izložbe naglašava da se kao što je slučaj sa knjigama i nekoliko radova može nazvati prvim, u zavisnosti od toga šta se podrazumeva pod prvim radom, da li pisani na stranom jeziku ili objavljeni u Srbiji. Prvi originalni naučni rad bila je doktorska disertacija Konstantina Peičića, koju je pisao na latinskom i odbranio u Pešti, a na srpski je preveo iste 1830. godine. Prvi naučni medicinski rad napisan na srpskom jeziku i objavljen u Glasniku Srpskog učenog društva, jedinom naučnom časopisu u Kneževini Srbiji, bio je rad Vladana Đorđevića iz 1872. godine.\nVladanu Đorđeviću, kao autoru zakona iz 1881. godine veoma značajnog za medicinu, jednom od osnivača Srpskog lekarskog društva, autoru prvog eksperimentalnog rada u medicini i osnivaču prvog medicinskog časopisa u Srbiji, posvećen je poseban deo izložbe. Zahvaljujući zakonu čiji je on autor, osnovana je Opšta državna bolnica, prva bolnica u Srbiji koja se može porediti sa današnjim. Do tada su, kao i u drugim evropskim državama, bolnice bile namenjene isključivo siromašnima koji nemaju novca za privatne lekare. Osnivanje bolnice označavalo je i početak granjanja medicine na različite oblasti, a izložba prati njihov nastanak uz biografije osnivača, podatke o prvim institutima, ali i instrumente koji su se koristili u različitim medicinskim granama od stomatologije do patologije.\nSvojim originalnim idejama ističu se Atanasije Puljo i Petar Radović. ”Balkanska metoda”, koju je Puljo razvio u oblasti maksilofacijalne hirurgije za vreme balkanskih ratova, priznata je u svetu, a novina koju je uveo bila je da se najpre fiksira prelom viličnih kostiju, a tek onda se pristupi sanaciji mekih tkiva lica. Pionirski poduhvat u oblasti ginekologije Petra Radovića bila je jedna od prvih ideja o surogat materinstvu. Na kongresu u Sidneju 1967. godine Radović je prvi izneo ideju o embriotransferu, a tri godine kasnije je konstruisao i patentirao prvi instrument za ove shvrhe.\nTeške društvene uslove u kojima se razvijala medicina prve polovine 20. veka oslikavaju biografije značajnih lekara koje otkrivaju da su najčešće do praktičnih primena znanja dolazili u ratovima, ali i slučaj Drage Ljočić, prve žene u Srbiji koja je bila doktor medicine. Studije, koje je za vreme Prvog srpsko turskog rata prekininula kako bi učestvovala kao lekarski pomoćnik, završila je u Cirihu, a nakon toga je radila u Opštoj državnoj bolnici u Beogradu. Bila je prva žena u Srpskom lekarskom društvu, iz kog je istupila 1919. godine nezadovoljna zbog nezalaganja Društva da radna prava budu jednaka za žene i muškarce lekare.\nPreuzeto sa elementarium.cpn.rs\nOprema teksta korzoportal.com\nPROČITAJTE I: intervju-radmila-sehic-volitevolitevolite, tibor-jona-vakcina


Zdravstveno stanje predsednika Srbije Aleksandra Vučića je stabilno i pušten je kući posle lečenja na Vojno medicinskoj akadimiji, prenosi Tanjug.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar rekao je da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić imao hronične, manje probleme sa srcem, ali da je u petak došlo do ozbiljnog pogoršanja njegovog zdravstvenog stanja, kada je odlučio da se obrati lekarima na VMA.\nOdmah po prijemu procenjeno je da je predsednik Srbije životno ugrožen, rekao je Lončar za Tanjug.\n“Medicinski timovi na VMA momentalno su sproveli sve neophodne mere za saniranje ovako ozbiljnog stanja, a predsednik Vučić je, prema recima ministra Lončara, dobro odreagovao na terapiju koja mu je prepisana” rekao je on.\nDodao je da su stručni timovi VMA predsedniku Srbije preporučili da u narednom periodu smanji svoje redovne aktivnosti kako bi se u potpunosti oporavio od pogoršanja zdravstvenog stanja do kog je došlo u petak.


Amerika spremna da ukine deo sankcija Moskvi - Sputnjik Srbija\n12:31 21 Septembar 2020\nAmerika spremna da ukine deo sankcija Moskvi\n22:26 28.09.2017 (osveženo 09:53 29.09.2017) Preuzmite kraći link\nSAD će biti spremne da ukinu deo sankcija Rusiji ako bude napretka u Donbasu, ali se za sada tom cilju nismo približili, izjavio je odlazeći američki ambasador u Rusiji Džon Teft u intervjuu „Komersantu“.\nAmbasada Rusije u SAD pokrenula nedeljnik\n„Mislim da se sadašnja administracija SAD pridržava istog mišljenja kao i prethodna — ako može da se postigne progres u Donbasu, spremićemo ukidanje sankcija. Međutim, za sada se nismo približili tom cilju, tako da nije bilo ozbiljnih razgovora na tu temu“, saopštio je Teft.\nOn je dodao da američke sankcije protiv Rusije nisu dovele do kardinalnih promena u Ukrajini.\n„Međutim, ja smatram da je Rusija platila ozbiljnu cenu za svoje vojne akcije protiv Ukrajine. Pre svega se to odrazilo na njen pristup finansijskom tržištu. Međutim, bolje je da za to pitate ruske biznismene koje se neposredno suočavaju sa tim problemima“, rekao je diplomata.\nTeft je saopštio da su SAD spremne da okrenu novu stranicu u ratu ambasada između Vašingtona i Moskve i da krenu dalje.\nAmerički diplomata smatra da treba razmotriti rusku inicijativu o raspoređivanju snaga UN na liniji razgraničenja u Donbasu, koje bi vodile računa o bezbednosti pripadnika misije OEBS-a.


BTC $50.678 -0,10%\nETH $4.328 -0,59%\nBNB $578 -1,91%\nSOL $191 -2,56%\nXRP $0,82 -1,89%\nING, holandska finasijska grupa, je objavila stvaranje novog anonimnog koncepta za investitore zvanog "Zero-knowledge range proof" ili skraćeno ZKRP (koncept kojim jedna strana (proverava) može dokazati drugoj stranci (verifikatoru) da je dati podatak istinit, bez prenosa bilo kakvih informacija osim činjenice da je izjava zaista istinita). Rizici sigurnosti i privatnosti za finansijske institucije držale su monge od njih izvan tržišta koje koristi blokčein tehnologiju.\nNovi koncept je dizajniran da zadrži anonimnost dok i dalje potvrđuje tačnost transakcije. ING-ov šef odseka za blokčein Marijana Gomez navodi:\n"ING-ovo ZKRP rešenje je dokazalo da je deset puta efikasnije od ostalih u itirijumovoj test mreži dok se drži ista tri principa: kompletnost, ispravnost izero-knowledge."\nProces verifikacije transakcija u tradicionalnim finansijskim sistemima zahteva obimne informacije u vezi sa ugovornim stranama. Međutim, sa zero-knowledge sistemima ne zahtevaju se dodatne informacije osim proste verifikacije. Ovo čini transakciju potpuno anonimnom i potvrđenom, nešto kritično za bilo koje usvajanje mejnstrim plaćanja.\nRealnost da velike finansijske institucije počinju da razmatraju blokčein tehnologiju za interne transfere poznato je već neko vreme. Sa kompanijama poput Mastercard, American Express, Bank of America i Nasdaq exchange koje počinju da traže rešenja putem blokčeina, budućnost ove tehnologije je veoma značajna.


Edukacija poljoprivrednika i tokom zime - Grad Prokuplje\nGostujuća predstava u Domu kulture\n„Sretenjski susreti“ ponovo u Domu kulture\nEdukacija poljoprivrednika i tokom zime\nSavetodavci Poljoprivredno stručne službe Prokuplja (PSS) od decembra prošle do kraja januara ove godine održali su niz vezanih predavanja u gradskim i prigradskim mesnim zajednicama. Tako su predavanja u Berilju, Velikoj Plani, Đurovcu, Babotincu,Novoj Božurnoj, Džigolju, Vidovači, Babinom Potoku, Ćukovcu, Potočiću i drugim prokupačkim selima izazvala veliko interesovanje poljoprivrednika.\nOsnovni ciljje bio da se poljoprivrednici upoznaju sa najnovijim dostignućima i tehnologijama u oblasti voćarstva, vinogradarstva, stočarstva i zaštiti bilja.\n-Poljoprivrednim proizvođačima smo govorili i o načinu dobijanja podsticajnih sredstava koje dodeljuje Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Republike Srbije, kao i o IPARD fondovima Evropske unije i merama koje preduzima lokalna samouprava u culju unapređenja i razvoja poljoprivrede, izjavio je savetodavac Dejan Tonić dodavši da oni zimski period koriste za neposredne kontakte sa poljoprivrednicima.\nSavetodavci Duška Petrović i Snežana Jović na stručnim savetovanjima govorili su o zadrugarstvu i udruživanju, organskoj proizvodnji, upisima vinogradara u vinogradarski registar, čuvanju i ishrani krupne stoke, proizvodnji mleka i drugim aktuelnim temama iz oblasti poljoprivrede.\nDo kraja ove nedelje planirana su predavanja za poljoprivrednike u Beloljinu i Bresničiću.


Naslovna Fudbal Kalinjingrad – Baltika, ,,problem mosta” i Imanuel Kant\nSada Kalinjingrad, nekada Kenigsberg, ovaj grad je centar istoimenog regiona, a iako teritorijalno pripada Rusiji, fizički je potpuno od nje odvojen, odnosno okružen drugim zemljama i ima status takozvane eksklave.\nOblast je opkoljena teritorijom Poljske i Litvanije i naslonjena na Baltičko more, gde je Kalinjingrad jedna od važnijih luka. Jedan od gradova koji nema milionsko stanovništvo (nešto preko 400 hiljada ljudi), ali se odlikuje veoma zanimljivom istorijom kroz celo svoje postojanje.\nOd Rusije udaljena oko 360 kilometara, ova oblast je Potsdamskim mirom dodeljena Sovjetskom Savezu, ali je posle osamostaljenja baltičkih zemalja ostala odvojena od ostatka matične zemlje.\nGrad nastao na lokaciji srednjovekovnog pruskog naselja, a podigli su ga vitezovi Tevtonci polovinom 13. veka. Nalazi se u blizini ušća reke Pregolija u lagunu Vistula koja se spaja sa Baltičkim morem, a ime Kalinjingrad je dobio 1945. godine kada je i postao deo nekadašnje Sovjetske države. Da bi se iz Kalinjingrada došlo u Rusiju, osim Litvanije i Poljske, takođe se mora proći preko Latvije i Belorusije.\nKlima takođe spada u vlažnu kontinentalnu, ali dosta umereniju od ostatka zemlje. Godišnja doba su jasno izražena, a blaga leta koja počinju u junu obiluju čestim pljuskovima i grmljavinom, mada se ponekad temperature popnu i do preko 30 stepeni, ali su takvi slučaji izuzeci i obično su praćeni jakom kišom.\nU gradu postoji dva aerodroma – veći Hrabrovo i manji Kalinjingrad Devo, a do velikih gradova u susednim zemljama kao što su Stokholm, Kopenhagen, Riga, Kil, pa i Sankt Peterburg, se može putovati feribotom.\nNajveći fudbalski klub u Kalinjingradu je Baltika koja je formirana 1954. godine i u vlasništvu je same oblasti. Do 1958. godine klub se zvao Piščevik, kada je promenio naziv u sadašnji pod kojim nastupa u drugoj fudbalskoj diviziji Rusije, odnosno Fudbalskoj nacionalnoj ligi Rusije. Samo tri sezone u klupskoj istoriji Baltika je bila član najboljeg takmičenja u Rusiji, kada se od 1996-1998 nadmetala u najvišem rangu.\n1998. godine je igrala u UEFA Intertoto kupu gde je stigla do trećeg kola. Ekipa svoje protivnike dočekuje na višenamenskom Baltika stadionu koji prima nešto manje od 15 hiljada posetilaca, ali će se situacija posle Svetskog kupa, kao i još nekim gradovima, promeniti.\nTa promena se odnosi na preseljenje kluba na stadion koji se zove Baltika Arena, a koji je izgrađen za potrebe mundijala i na koji može da stane i preko 35 hiljada ljudi. Arena je izgrađena na Oktobarskom ostrvu u srcu Kalinjingrada, a po uzoru na Alijanc arenu koja se nalazi u Minhenu. Posle završetka Svetskog fudbalskog prvenstva, planirano je da se na ostrvu izgrade moderna naselja sa parkovima, putevima i svom potrebnom infrastrukturom. I ovaj stadion je višenamenski, a na njemu će tokom mundijala biti odigrano četiri utakmice grupne faze, uključujući i susret Srbija – Švajcarska koji je zakazan za 22. jun.\nBaltika Arena će posle Svetskog kupa ostati bez jednog dela krova kako bi se prema ranijim planovima smanjio kapacitet na 25 hiljada mesta.\nPavel Pogrebnjak je jedan od poznatijih ruskih fudbalera koji je igrao u Kalinjingradu, a dres Baltike je nosio tokom 2003. godine, da bi kasnije igrao za Zenit, Fulam, Štutgart, Reding i Dinamo iz Moskve.\nOd poznatih istorijskih ličnosti sigurno najčuveniji stanovnik ovog grada je Imanuel Kant, pisac ,,Kritike čistog uma” i jedan od najuticajnih ličnosti moderne filozofije, koji je bukvalno ceo svoj život proveo u tadašnjem Kenigsbergu. Jedno vreme u ovom gradu je proveo i poznati kompozitor Rihard Vagner, autor Prstena Nibelunga i Tristana i Izolde.\nŠpanija je favorit u grupi B, ali je tu i šampion Evrope!\nIz Kenigsberga potiče i tvorac bodibildinga, Eugen Sandov, za koga kažu da je ovu disciplinu pretvorio u sport. Osim ličnosti, poznata je i matematička zagonetka koja je osmišljena početkom 18. veka pod nazivom Kenigsberški problem mosta, a koju bi trebalo rešiti pronalaženjem načina da se svaki od sedam mostova koji je na razim mestima povezivao obale Pregolije pređe samo jednom.\nGrad je pretrpeo dosta razaranja u evropskim ratovima, ali se uvek i ponovo izgrađivao. Ponos grada je rastaurirana Kenigsberška katedrala, veliki broj parkova kojih ima od malih veličine jednog trga, pa do velikih kao što je Omladinski park. Kalinjingrad obiluje gradskim kapijama koje turisti ne propuštaju da obiđu, kao ni spomenike Imanuelu Kantu koji se nalazi ispred istoimenog univerziteta i sovjetskim astronautima Leonovu, Romanenku i Viktorenku.\nJedna od građevina koju takođe vredi videti je zgrada nekadašnje berze, jedan od retkih u centru grada koja je izbegla ratno razaranje.\nPrethodni tekstDanilo Pantić kod nas: Prvotimac Partizana naredni gost Meridiana!\nSledeći tekstVolgograd: Dve reke, snajperista Zajcev i Zvezdin protivnik Rotor\nVoli Partizan, ali ga je odbio: Nisam mogao da ostavim Arsenal na cedilu!


Klimatske promene i Afrika: „Bogovi su ljuti“ - šta se dešava sa prirodom u Ugandi - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Klimatske promene i Afrika: „Bogovi su ljuti“ – šta se dešava sa prirodom u Ugandi\nBBC News na srpskom10.05.2021. 19:43\nPogled je bio veličanstven svaki put kad bi putovala iz rodnog mesta Kasese do glavnog grada Ugande, Kampale – a to čak nije bilo ni tako davno.\n„Kad krećete u lov na ajkule, strah morate ostaviti kod kuće“\n„Ali to se više ne dešava. Imate ga jednog meseca, narednog već nestane“, kaže Masika, koja uzgaja kukuruz, pasulj, kikiriki, soju, kasavu i banane.\n„Sada je meni i drugim ljudima teško da se prehranimo onim što uzgajamo kod kuće, zato što sve unište poplave ili suša. Ili je suviše sušno ili je suviše kišno.“\n„Osećaj je prilično uznemirujući, kad počnete da razmišljate o tome kako će sledeća generacije preživeti ovu strašnu situaciju.“\nI dok nauka možda može da objasni ove događaje, lokalna kultura Bakonzo ima drugi način da ih formuliše – prema njihovom verovanju, sve ovo se dešava zato što su bogovi ljuti.\n„Narod Bakonzo je veoma tesno povezan sa snegom i vodom“, kaže Simon Musasizi, programski menadžer Međukulturne fondacije Ugande (CCFU).\n„Oni veruju da njihov bog Kithasamba živi u snegu i da je sneg zapravo zamrznuta sperma boga.“\nIme Rvenzori potiče od „rve nzururu“, što znači „mesto snega“ na jeziku Bakonza.\n„Najverovatnije će se mnogi ovi rituali postepeno proređivati ili se više neće održavati, zato što se sve menja“, kaže Musasizi.\n„Posledice klimatskih promena posebno su akutne u tropima“, kaže Ričard Tejlor, geograf sa Univerzitetskog koledža u Londonu (UCL) i dopisni autor afričkog ogranka Međuvladinog panela za klimatske promene Ujedinjenih nacija (IPCC).\n„Jedan ili dva stepena otopljavanja na ekvatoru ima mnogi veći uticaj na klimu i vodu nego jedan ili dva stepena otopljavanja u Londonu, Parizu ili Njujorku.“\nKao rezultat toga, promene na glečerima u tropima nude jasnije, definitivnije signale klimatskih promena.“\n„Na primer, oni znaju koji tip vegetacije treba da se posadi na kojoj visini planine. Oni znaju koje je dovoljno čvrsto da bude posađeno uz reku i da zaustavi poplave.“\nNažalost, ta vegetacija se više ne sadi uz reke, tako da je njihovo objašnjenje da je sada vodeni bog ljut.“\n„Ne postoji novi koncept ovde: klimatske promene se razumeju u ovoj kulturi i oni imaju neke predloge koji bi mogli da pomognu da se ublaži situacija.“\n„Kad smo započeli ovaj projekat, čitava koža me je svrbela. Ali svaki put kad bih posetila izvor, našla bih vremena da se okupam u vodi“, kaže ona.\n„Toliko je vrelo kad sednete tamo da imate osećaj da gorite. Potom pređete do reke, koja je odmah do toplog izvora, i voda je toliko hladna da osećate kao da se ledite.“\n„U vreme kad odlazite, vaše telo je već toliko lagano da imate osećaj da lebdi, i od tada više nisam osećala svrab.“


"Crveni" u Surdulici traže beg sa superligaškog dna - KRAGUJEVAČKI SPORT\nU oslabljenom sastavu, ali sa čvrstom namerom da konačno pokažu svoje pravo lice i konačno stave tačku na crnu rezultatsku seriju, fudbaleri Radničkog 1923 putuju za Surdulicu, gde će u ponedeljak od 14 časova odmeriti snage ekipom Radnika, koja ih je savladala u prethodna dva međusobna duela ove sezone.\n“Crveni” su nakon sedmog poraza u poslednjih osam prvenstvenih utakmica dotakli samo dno superligaške tabele, što je i te kako poljuljalo ionako krhko samopouzdanje igračima kragujevačkog kluba. Da nesreća bude veća, Radnički 1923 je na prethodnoj utakmici protiv Napretka na “Čika Dači” ostao i bez dvojice izuzetno važnih igrača Marka Mirića i Dragoljuba Srnića, koji su obnovili svoje povrede, tako da strateg Kragujevčana Zoran Milinković neće moći da računa na njih u poslednja tri jesenja kola.\nUprkos svim nedaćama koje su ih zadesile, u klubu sa “Čika Dače” ne očajavaju. Predstojeću utakmicu u Surdulici vide kao novu priliku da sa sebe skinu teret loših rezultata i konačno izađu iz začaranog kruga neuspeha.\n– Za nas utakmica u Surdulici dolazi u vrlo specifičnom momentu usled trenutnog bodovnog salda i problema sa povredama nekolicine igrača. Nemamo puno izbora osim da sa postojećim igračkim kadrom pokušamo da prevaziđemo trenutnu situaciju. S obzirom da je i ekipa Radnika u sličnoj poziciji kao i mi, treba očekivati jednu izuzetno tešku, zahtevnu i neizvesnu utakmicu, ali verujem da će moji momci u ovom delikatnom trenutku pružiti svoj maksimum i da će uspeti da naprave dobar rezultat u Surdulici – ne gubi nadu Zoran Milinković, šef struke kragujevačkog superligaša.\nVERUJE U DOBAR REZULTAT: Zoran Milinković, šef struke Radničkog 1923\nAko je za utehu, ni ekipi Radnika ne cvetaju ruže u poslednje vreme. Surduličani su takođe bez pobede na poslednjih osam prvenstvenih mečeva, tako da se nalaze u maltene identičnoj poziciji kao i Kragujevčani.\nOno što, pak, ide u prilog ekipi sa juga Srbije jeste međusobni skor u duelima sa Šumadincima u ovoj sezoni. Pored minimalnog trijumfa u prvom prvenstvenom okršaju na “Čika Dači” (1:0), fudbaleri Radnika uspeli su da savladaju “crvene” i u utakmici šesnaestine finala Kupa Srbije (2:0), što im svakako pruža razlog za optimizam uoči novog susreta sa Kragujevčanima.\nSa druge strane, fudbaleri Radničkog 1923 nemaju nameru da se osvrću na ono što je ranije bilo, već su u potpunosti fokusirani na ono što ih očekuje u ponedeljak popodne na Gradskom stadionu u Surdulici, gde će pokušati da poprave utisak nakon prilično razočaravajućeg rezultatskog perioda.\n– Ovu utakmicu vidimo kao novu šansu da dođemo do preko potrebnih bodova. Učinićemo sve što je u našoj moći da se iz Surdulice vratimo sa pozitivnim rezultatom i obradujemo naše verne navijače. Mislim da su iz utakmice u utakmicu vidljivi određeni pomaci u našoj igri i verujem da smo na dobrom putu da izađemo iz trenutne rezultatske krize – ocenjuje Miloš Vidović, jedan od iskusnijih u redovima ekipe sa “Čika Dače”.\nNOVA ŠANSA ZA PREKO POTREBNE BODOVE: Miloš Vidović\nTelevizija Arena sport direktno će prenositi duel sa Gradskog stadiona u Surdulici, dok će Televizija Kragujevac emitovati odložen snimak susreta.\nPrevious Kruševljani preokretom do trijumfa na „Čika Dači“\nNext Prazne mreže u Surdulici


Tim 42 uputio Skupštini predlog za osnivanje Saveta za mlade grada Leskovca - Tim 42\nUputili smo Skupštini grada Leskovca predlog da na narednoj sednici zakazanoj za 27.06.2022. pokrene proces izrade akta o obrazovanju Saveta za mlade grada Leskovca, zbog značaja koje ovo telo ima za razvoj, ostvarivanje, sprovođenje i unapređenje omladinske politike.\nZakon o mladima u čl. 17 predviđa osnivanje lokalnog saveta za mlade od strane nadležnog organa jedinice lokalne samouprave. Nacionalna strategija za mlade Republike Srbije 2015 – 2025 navodi da je Savet za mlade savetodavno telo koje nadležni organ jedinice lokalne samouprave osniva radi usklađivanja aktivnosti u vezi sa ostvarivanjem omladinske politike na teritoriji te lokalne samouprave. Statutom grada Leskovca (čl. 45 i 46) i Poslovnikom o radu Skupštine grada Leskovca (čl. 79) predviđeno je da se Savet za mlade osniva kao posebno stalno radno telo Skupštine i da se aktom o obrazovanju Saveta uređuje se sastav, nadležnost, način rada, prava i dužnosti predsednika i članova Saveta i druga pitanja od značaja za rad Saveta, u skladu sa zakonom.\nMandat prethodnog Saveta za mlade istekao je 2018. godine kada je i Statutom grada predviđeno osnivanje ovog tela kao stalnog radnog tela Skupštine. Međutim, ni nakon 4 godine ovo stalno radno telo Skupštine grada Leskovca nije osnovano.\nIdeja Tima 42 je da inicira, ali i znanjem i doprinosom svojih članova i podrži osnivanje i funkcionisanje ovog važnog tela u Leskovcu, a u cilju doprinosa razvoju lokalne omladinske politike i unapređenja položaja mladih u društvu.\nPoziv za učesnike: TC Green, 12-18. jul, Italija\nIndikativna merenja PM čestica u Leskovcu pokazuju da je vazduh opasan po zdravlje\nPrvi rezultati zvaničnih merenja PM čestica u Leskovcu


povodom 60-godišnjice osnivanja Pokreta nesvrstanih\nSastanak na visokom nivou, posvećen obeležavanju 60. godišnjice Pokreta nesvrstanih zemalja, biće održan 11. i 12. oktobra u Hali 11 Beogradskog sajma.\nNa otvaranju komemorativnog samita, u ponedeljak, 11. oktobra u 9.30 časova, obratiće se, ispred zemalja domaćina, predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i predsednik Azerbejdžanske Republike i predsedavajući Pokreta nesvrstanih zemalja Ilham Alijev (putem video linka).\nBilateralni sastanci Selakovića sa učesnicima skupa „Nesvrstani 2021“\nMinistar spoljnih poslova u Vladi Republike Srbije Nikola Selaković započeo je bilateralne sastanke sa šefovima delegacija, koji prisustvuju skupu povodom obeležavanja 60. godišnjice Prve konferencije nesvrstanih u Beogradu, susretom sa ministrom pri Kabinetu premijera i specijalnim izaslanikom predsednika Vlade Kambodže Oučom Boritom.\nSelaković je podsetio na tradiciju prijateljskih diplomatskih odnosa dugu 65 godina, ocenivši da je potrebno zajednički raditi na unapređenju sadašnjeg političkog dijaloga i komunikacije na visokom nivou.\nTome bi, prema njegovim rečima, doprinele posete na visokom i najvišem nivou, te je izrazio očekivanje da će u zvaničnu posetu Srbiji u narednom periodu doći predsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Kambodže.\nMinistar Borit je, takođe, pozvao šefa srpske diplomatije da poseti Kambodžu i naglasio spremnost predsednika Vlade Kambodže da poseti Srbiju.\nSelaković je iskazao zahvalnost zbog čvrstog stava Kambodže po pitanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije, kao i zbog podrške koju našoj zemlji pruža u međunarodnim organizacijama.\nOn je preneo da je neophodno da Srbija i Kambodža intenziviraju ekonomske i privredne odnose, a sagovornici su razmotrili i konkretne oblasti moguće saradnje.\nSelaković se sastao i sa ministrom inostranih poslova Iraka Fuadom Huseinom, istakavši da su nekadašnja Jugoslavija i Irak i bilateralno i u okviru Pokreta kao osnivači, imali izvanredne odnose, i da Srbija danas sa ponosom baštini tradiciju bliske saradnje sa Irakom.\nMinistar je preneo zainteresovanost Srbije za produbljivanje političkog dijaloga dveju zemalja i intenziviranje susreta na visokom i najvišem nivou.\nSelaković je sagovorniku zahvalio zbog principijelne podrške Iraka teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije, izrazivši očekivanje da će uzajamna podrška u multilateralnim organizacijama biti nastavljena.\nPrilikom sastanka sa ministrom spoljnih poslova Nepala Narajanom Kadkom, Selaković je konstatovao da su bilateralni odnosi tradicionalno prijateljski, ocenivši da postoji značajan prostor za dalje razvijanje političkog dijaloga.\nOn je preneo da Srbija pridaje veliki značaj razvoju odnosa sa Nepalom, s obzirom na to da je tesna saradnja ustanovljena još tokom zajedničkog delovanja u okviru Pokreta nesvrstanih zemalja, od njegovog osnivanja.\nTakođe, on je izrazio nadu da će se nepalski studenti i dalje prijavljivati za stipendije u okviru programa „Svet u Srbiji“ za školovanje u našoj zemlji, i da ćemo i na taj način približiti naše dve države, dodavši da je Srbija od ove godine učetvorostručila broj stipendija za nepalske studente, na čemu mu je nepalski šef diplomatije zahvalio.\nMinistar Selaković sastao se sa ministarkom inostranih poslova Sudana Meriam Al Sadik Al Mahdi, iskazavši zahvalnost sagovornici na nepriznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti tzv. Kosova.\nOn je izrazio očekivanje da će Sudan po ovom pitanju i nadalje pružati podršku Srbiji i u međunarodnim organizacijama.\nSelaković je konstatovao i da postoji veliki prostor za jačanje naučne, kulturne, sportske i prosvetne saradnje, poručivši da je naša zemlja spremna da, u okviru projekta „Svet u Srbiji“, stipendira četiri puta veći broj studenata, postdiplomaca i doktoranata iz Sudana.\nTo znači, kako je objasnio, da će od naredne godine sto mladih iz Sudana godišnje moći da studira u našoj zemlji uz podršku Srbije, na čemu je šefica sudanske diplomatije veoma zahvalila.


RTS :: Bi-Bi-Si: Pet razloga Makronove pobede\nMerila vremena Bi-Bi-Si: Pet razloga Makronove pobede\nponedeljak, 08. maj 2017, 12:36 -> 18:34\nEmanuel Makron je pokrenuo zemljotres u Francuskoj – pre samo godinu dana on je bio član vlade jednog od najnepopularnijih režima u istoriji te države, a sada, u 39. godini je pobedio na predsedničkim izborima, porazivši prvo kandidata popularnog levog centra, zatim desnog centra i konačno ekstremnu desnicu, piše "Bi-Bi-Si".\nPosrećilo mu se, u to nema sumnje, Emanuela Makrona su do pobede nosili vetrovi sreće, ocenjuje britanski javni servis.\n"Baš mu se posrećilo, zato što se suočavao sa situacijom koja je bila potpuno neočekivana", rekao je Mark Olivije Padi ispred pariske organizacije eksperata "Tera nova".\n"Bio je u mogućnosti da predvidi priliku tamo gde niko nije", naveo je Padi.\nProučio je političke pokrete u drugim državama Evrope – "Možemo" u Španiji, italijanski pokret "Pet zvezdica" i uvideo da ekvivalent tome koji predstavlja silu političke promene ne postoji u Francuskoj.\nEmanuel Makron je u aprilu 2016. uspostavio svoj nezavisni pokret "U marš!" i četiri meseca nakon toga, istupio sa pozicije člana vlade predsednika Fransoa Olanda.\nPokušao je nešto novo u Francuskoj, navodi Bi-Bi-Si, dodajući da je osnivanjem pokreta preuzeo svoju osnovu za kampanju od Baraka Obame iz 2008, navodi pariska novinarka Emili Šultes.\nNjegov prvi poduhvat bio je "Veliki Marš", kada je mobilisao aktiviste svog pokreta koji su bili puni energije, ali bez iskustva i u sve većem broju.\n"Poslali su ljude da pokucaju na 300.000 vrata".\nVolonteri ne samo da su delili flajere, nego su napravili 25.000 detaljnih intervjua od po 15 minuta sa glasačima širom države.\nSlao je pozitivnu poruku, navodi Bi-Bi-Si.\nMeđutim, izbegao je pokušaje da bude označen kao novi Fransoa Oland, stvarajući imdidž koji je imao efekta među ljudima očajnim za nečim novim.\n"U Francuskoj preovladava pesimističko raspoloženje, na neki način previše pesimistično, a Makron dolazi sa veoma optimističnom, pozitivnom porukom. On je mlad, pun energije i ne objašnjava šta će raditi za Francusku, nego da će ljudima pružiti prilike. On je jedini koji šalje takvu poruku", rekao je Padi.\nMarin le Pen je predvodila prošle godine sa 30 odsto podrške a ipak u samo dve nedelje, Makron je pobedio dva puta, piše Bi-Bi-Si.\n(ponedeljak, 08. maj 2017, 15:01) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 08. maj 2017, 14:11) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 08. maj 2017, 13:28) - FORum LIvii [neregistrovani]


source.ba | Merkel: Zaštita klime pitanje je opstanka planete\nNjemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je u četvrtak da bi zaštita klime mogla postati pitanje opstanka Evrope i kompletne planete.\nOglasila se Merkel: Žalim zbog odluke nasljednice, ali je poštujem\nMerkel i Kurz vide probleme u finansiranju budžeta EU\n- Pitanje da li ćemo biti u stanju da ostvarimo ciljeve Pariškog sporazuma moglo bi postati pitanje opstanka. To je razlog što smo prisiljeni da djelujemo - izjavila je Merkel na Svjetskom ekonomskom forumu u Davosu.\nKancelarka je kazala da bi svijet trebao djelovati zajednički, ali da istovremeno svaka zemlja mora dati svoj doprinos kako bi pomogla da Evropa postane "klimatski neutralna" do 2050.\n- To su očigledno transformacije džinovskog istorijskog obima. Te transformacije u osnovi znače da ćemo u narednih 30 godina morati da napustimo kompletan način poslovanja i života na koji smo se navikli u industrijskom dobu - kazala je Merkel.\nKomentirajući pokrete mladih protiv klimatskih promjena, Merkel je izjavila da se nestrpljenje mladih mora prihvatiti na "pozitivan i konstruktivan način", prenosi Associated Press.


Uskoro dve nove spomen ploče u gradu | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Uskoro dve nove spomen ploče u gradu\nUskoro dve nove spomen ploče u gradu\nVIDEO K9: U Novom Sadu će uskoro biti postavljene dve nove spomen-ploče, književnici Jelici Belović Bernadžikovskoj i Beli Nađu, nekadašnjem profesoru fizičkog vaspitanja u Elektrotehničkoj školi „Mihajlo Pupin“.\nČlanovi Saveta za kulturu Skupštine Novog Sada usvojili su predloge za postavljanje dve nove spomen-ploče u našem gradu, Jelici Belović Bernadžikovskoj i Beli Nađu.\nInicijativu za postavljanje spomen ploče Jelici Belović Bernadžikovskoj koja je bila poznati pedagog, etnograf, muzeolog, književnica i prevodilac, te najbolji poznavalac tkanja i veza na prelazu iz 19. u 20. vek uputilo je Kolo srpskih sestara Eparhije Bačke.\nPlanirano je da ta Spomen-ploča bude postavljena na unutrašnjoj strani istočnog zida Uspenskog groblja na kojem je Jelica i sahranjena, mada joj se ne zna grobno mesto.\nInicijativa za postavljanje spomen-ploče Beli Nađu potekla je od novosadskog Društva nastavnika fizičkog vaspitanja i Organizacije rezervnih vojnih starešina. Bela Nađ radio je kao profesor fizičkog vaspitanja u Elektrotehničkoj školi „Mihajlo Pupin“ u Novom Sadu, a poginuo je 1992. godine kao pripadnik JNA.\nSpomen-ploča u njegovu čast trebala bi biti postavljena na dvorišnom severoistočnom zidu Elektrotehničke škole „Mihajlo Pupin“.\nSavet za kulturu razmatrao je i Inicijativu za podizanje spomen-obeležja Nikoli Tesli na predlog trinaest direktora ustanova kulture Novog Sada, zajedno sa predlogom Mladena Kecmana koji se lično obratio predsedniku Republike, kao i Inicijativu Društva lekara Vojvodine Srpskog lekarskog društva, za podizanje biste dr Petera Švarca ispred Pasterovog zavoda u Novom Sadu.\nOve inicijative upućene su, kako je saopšteno, stručnim službama na dalje razmatranje.\nPrethodni tekstDeca sa KiM posetila i Zrenjanin\nSledeći tekst“Osmehom kroz Šumicu”


Američki državni sekretar Mike Pompeo najavio je da će SAD izdvojiti dodatnih 225 miliona dolara u medicinskoj, humanitarnoj i ekonomskoj pomoći kako bi dalje unaprijedile napore u borbi protiv koronavirusa širom svijeta.\n"Zahvaljujući darežljivosti američkog naroda koja je bez premca i naporima vlade SAD nastavljamo da predvodimo svijet u odgovoru na pandemiju COVID-19, kada je riječ o humanitarnim aktivnostima i zaštiti javnog zdravlja. Ovim nadograđujemo to liderstvo", saopštio je Pompeo.\nAmerička vlada je prethodno već rasporedila skoro 274 miliona dolara pomoći u borbi protiv koronavirusa širom svijeta, navodi se u saopštenju državnog sekretara i podsjeća da je u posljednjih 20 godina, Washington izdvojio više od 140 milijardi dolara samo u oblasti zdravstvene pomoći.\n"SAD su neprikosnoveni lider u pružanju zdravstvene i humanitarne pomoći, širom svijeta", naglasio je Pompeo i dodao: "Pandemije ne poštuju granice. Tokom decenija američkog globalnog liderstva u oblasti zdravstvene i humanitarne pomoći, vidjeli smo da su se pametne i streateške investicije pokazale ključnim u zaštiti domovine. Kao što se to u prošlosti pokazalo, možemo se boriti protiv pandemije kod kuće i pomoći drugim nacijama da spriječe širenje zaraze u inostranstvu".\nPompeo je podsjetio da Amerikanci ne pružaju pomoć samo kroz vladina sredstva, navodeći da su građani SAD velikodušno uputili donacije u vrijednosti više od jedne i po milijarde dolara ljudima ugroženim zbog pandemije COVID-19 širom svijeta, preko privatnih firmi, neprofitnih grupa i vjerskih organizacija.\n"Znam da ćemo nastaviti da to radimo i u nedjeljama i mjesecima pred nama, kao najveći humanitarci svijeta", zaključio je Pompeo.


Čarkadžić: Dio najviših funkcionera u BiH radi protiv interesa svoje zemlje – Dijalog\nPostoje crvene linije ispod koji se jednostavno ne može ići, kaže Čarkadžić\nČarkadžić: Postoje crvene linije ispod koji se jednostavno ne može ići, kaže Čarkadžić\nS obzirom na to da se radi o Ruskoj Federaciji, vjerujem da odluka članova Predsjedništva BiH Željka Komšića i Šefika Džaferovića da odbiju prisustvovati jutrošnjem sastanku s ministrom vanjskih poslova Rusije Sergejom Lavrovom nije bila laka, kazao je za „Avaz“ politolog Denis Čarkadžić.\nČarkadžić smatra da je krajnje vrijeme bilo da se, pa makar to bila i Moskva, konačno pošalje jasna poruka da kada je poštivanje BiH u pitanju u svakom smislu, postoje crvene linije ispod koji se jednostavno ne može ići.\n– Vjerujem da je čitava javnost u BiH ali i šire imala priliku da vidi da je ta linija jučer na niz načina pređena. Ovo naravno nije prvi put da se dešava i da su u takvim stvarima glavni akteri i organizatori najviši dužnosnici BiH, poput trenutnog predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika, a koji bi u skladu sa zakletvom koju su položili, ali i ustavnim i zakonskim obavezama trebali i morali štiti kako interese, tako i ugled države koju predstavljaju – istakao je Čarkadžić.\nIpak, kako ističe, naprotiv, prečesto smo svjedoci da jedan dio najviših funkcionera u BiH radi protiv interesa svoje zemlje.\n– I to otvoreno zastupajući interese nekih drugih država, čime se bez posljedica i bilo kakve odgovornosti krši Ustav, zakoni, ali i Strategija vanjske politike Bosne i Hercegovine kao pravno obavezujući akt usvojen od strane Predsjedništva BiH – zaključio je Čarkadžić.


Balkan i pravoslavlje: Kako je biti episkop Crnogorske pravoslavne crkve i kakav je položaj kanonski nepriznatih crkava - PORTAL REVIJE FOKUS\nPravoslavci u Crnoj Gori većinski su pripadnici Srpske pravoslavne crkve koja CPC smatra raskolničkom. Ipak, Bojović je još kao dečak početkom devedesetih odlučio kom će se carstvu privoleti iako – dogmatski i suštinski u verovanju nema razlike u verovanju jednih i drugih.\n„Sećam se da sam kao dečak od 10 godina išao prema crkvi Svetog Đorđa, u periodu kad je došao Arkan zajedno sa Amfilohijem. Bio sam svedok kad je proklinjao Crnogorce, pucalo se, pevale su se ružne pesme…\n„Sekretari i ko je bio od pravnika doneli su taj akt da smo uspeli – da CPC registruje sopstvenu obnovu”, kaže Bojović za BBC na srpskom.\n„Tu sa aspekta unutrašnjeg prava pravoslavne crkve nema nikakvih dilema”, kaže Dalibor Đukić, docent na predmetu Crkveno pravo, na Pravnom fakultetu u Beogradu.\nU tom vremenu je bio potpuni medijski mrak, CPC nije imala pravo da objavi nešto ni u jednim državnom mediju, jer su uvek govorili `vi niste registrovani`.\n„U suštini je to bio izgovor da ne daju promociju CPC, jer ni Srpska pravoslavna crkva nije bila registrovana”, napominje.\n„Moj čitav život je od 17. godine posvećen napretku i radu CPC”, kaže za BBC na srpskom.\nMitropolit AMfilohije i Arkan na Cetinju\nIpak, Bojović je još kao dečak početkom devedesetih odlučio kom će se carstvu privoleti iako – dogmatski i suštinski u verovanju nema razlike u verovanju jednih i drugih.\n„Bio sam svedok kad je proklinjao Crnogorce, pucalo se, pevale su se ružne pesme – ‘noćas je naše veče, noćas se Tuđman peče'”, opisuje vladika.\n„U Podgorici je bila bina, pucanje, obučeni Arkanovi ljudi, Amfilohije među njima, užas”, seća se.\n„Okreni se i zapamti da ono nije naš vladika”.\n„Mnogi od tih ljudi nisu praktikanti da idu stalno u crkvu, ali sigurno svi pravoslavni Crnogorci koji su za evropsku i nezavisnu Crnu Goru njih 95 odsto podržavaju CPC”, kaže Bojović.\n„Odnos države prema CPC je takav da premijer za CPC kaže da je ‘takozvana’ crkva, iako je upoznat da je obnovljena 1993. i da smo veliku borbu da ta obnova bude registrovana po zakonu” – Episkop Boris Bojović\nZbog činjenice da se registracija obavljala u MUP-u pogrdno su je nazivali „policijskom” ili „NVO crkvom”.\n„Treba praviti razliku između registracije i sticanja pravnog subjektiviteta – to je položaj koji verska organizacija stiče pred državom, i njenog statusa kanonskog.\n„Kanonski status se reguliše unutrašnjim autonomnim pravom crkve koje nikako ne zavisi od odluke države da prizna ili ne prizna neku versku organizaciju”, napominje Dalibor Đukić, docent na predmetu Crkveno pravo, na Pravnom fakultetu u Beogradu.\nPo njegovoj oceni Srpska pravoslavna crkva u Crnoj Gori čuva infrastrukturu ideje „Velike Srbije”, izjavio je 2019.\n„Odnos države prema CPC je takav da premijer za CPC kaže da je ”takozvana’ crkva, iako je upoznat da je obnovljena 1993. i da smo veliku borbu da ta obnova bude registrovana po zakonu”, kaže episkop Boris.\n„Ta sredstva su za nas uvreda i mi ćemo to odbiti”, ističe.\nImaju mali hram Svetog Đorđa u Starom gradu Kotoru, jedan na Skadarskom jezeru, kapelu u Nikšiću i nekoliko seoskih crkava u centralnom delu Crne Gore – u nekadašnjoj Katunskoj nahiji.\nOd države traže da im u pravoslavnim hramovima dozvole termine – kada mogu da drže liturgije i bogosluženja, iako takav model nije rasprostranjen u pravoslavnom svetu.\n„Crkve i manastiri u Kneževini Crnoj Gori bili su vlasništvo države i to je tada zakonom napravljeno”, kaže vladika CPC.\nVladika SPC za Argentinu Kirilo (Bojović) mu je rođak, ali nisu posebno bliski – do razilaženja je došlo između ostalog i zbog verskih pitanja.\n„Naš pradeda je isti, crkvu koju je podizao taj naš pradeda u Župi Nikšićkoj ne možete reći da nije moja i da nije njegova, nego je i moja i njegova”, kaže Bojović.\n„Država mora dozvoliti Crnogorcima pravoslavne veroispovesti da mogu u sopstvenim hramovima koje su njihovi preci podizali da služe”, dodaje.\nCPC u Srbiji – nema je\nU srpskom zvaničnom registru postoje samo SPC i rumunska, na teritoriji Banata – Eparhija Rumunske pravoslavne crkve Dakija Feliks sa sedištem u Deti (Rumuniji) i administrativnim sedištem u Vršcu.\nKako je nedavno simbolično pisala Slobodna Evropa, Crnogorska pravoslavna crkva „nije odmakla dalje od kamena temeljca” postavljenog 2008. za izgradnju crkve u Lovćencu, vojvođanskom selu koje se smatra sedištem crnogorske dijaspore.\nKanonski „monopol” SPC\n„Uvek je važio taj teritorijalni princip i svi koji se nalaze na određenoj teritoriji potpadaju pod jurisdikciju određenog episkopa”, dodaje Đukić, stručnjak za crkveno pravo.\nUjedinjenjem svih pomesnih crkava koje su se našle u jednoj državi tada novoformiranoj Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca – gde su se okupile Karlovačka mitropolija, Cetinjska mitropolija i crkva u Bosni, Carigrad je izdao dopuštenje da se cela ta oblast ubuduće nalazi pod patrijaršijom SPC.\nTo dopuštenje je tomos – najviši pravni akt pravoslavne crkve.\n„Na jedan nasilan način tadašnji autokratski režim stvorio je Makedonsku pravoslavnu crkvu od pravoslavnih vernika i pravoslavnih sveštenika koji su tamo već postojali”, kaže Đukić.\nPut ka prevazilaženju krize u Makedoniji, jasan je i jednostavan – ide preko Beograda, smatra Đukić.\n„U jedinstvo sa drugim pravoslavnim crkvama može ući jedino kroz SPC”, kaže Đukić.\n„Sedmog marta ove 2022. će se steći uslovi da oni podnesu zahtev da se registruju kao verska organizacija u skladu sa hrvatskim zakonodavstvom, uz ispunjavanje ostalih uslova poput potpisa 500 vernika ili podržavalaca”, kaže Đukić.\n„To je bila jedna organizacija koja nit je bila hrvatska, nit je bila pravoslavna, nit je bila crkva”, kaže Đukić.\n„Ironija je da je i danas isti slučaj – trenutno su udruženje građana, sa pravoslavljem nemaju ništa, a arhiepiskop najznačajnije frakcije je Bugarin”, napominje Đukić.\n„Želja za takvim crkvama je želja da budu podložne nacionalnim ili malim državničkim potrebama koje je lakše kontrolisati”, kaže Đukić.\n„SPC je zato jedini garant slobode pravoslavnih crkava na ovim prostorima”, zaključuje on.\nEpiskop CPC Boris predlaže da se što pre uđe u „ljudski dijalog” posebno u Crnoj Gori, kako bi se prevazišle podele.\n„Mora svako da poštuje izbor drugog”, zaključuje vladika Boris.\nNataša Anđelković (BBC NEWS na srpskom)\nTags: BBC NEWS na srpskomBoris BojovićCPCCrnogorska Pravoslavna CrkvaSPCSrpska pravoslavna crkva\nPrethodna priča Kapisoda nakon pobjede Crne Gore nad Slovenijom: “Biće ovoga još”\nSledeća priča Glas Amerike: Upoznajte Nataliju Paruz, jedinstvenu uličnu muzičarku iz New Yorka (VIDEO)\nDijaspora u prošlosti i sadašnjosti (97): Briga o dijaspori u zakonodavnoj vlasti


SAD energično rade na obnovi prekida vatre u Gazi\nBela kuća je saopštila da energično radi na uspostavljanju trajnog i održivog prekida vatre izmedju Izraela i Hamasa u pojasu Gaze. Bušova administracija je navela da SAD smatraju da se Izrael brani od kontinuiranih raketnih i minobacačkih napada Hamasovih ekstremista, ali i pozivaju Izrael da izbegne stradanje civila u Gazi.\nPortparol Bele kuće, Gordon Džondrou, izjavio je da Hamas mora da pristane na novi prekid vatre i prestane sa provokacijama Izraela:\n„Da bi se nasilje zaustavilo, Hamas mora da prestane da ispaljuje rakete“, upozorio je Džondrou.\nPredsednik Buš je razgovarao sa kraljevima Saudijske Arabije i Jordana o pokušajima da se okonča nasilje, a državni sekretar Kondoliza Rajs u kontaktu je sa izraelskim, egipatskim i saudijskim zvaničnicima, u nastojanju da se obnovi izraelsko-palestinski prekid vatre.\nOva kriza koja bi mogla da bude poslednji medjunarodni konflikt predsednika Buša, i prvi za Baraka Obamu. Tokom posete Izraelu u julu, novoizabrani predsednik je rekao da nije spreman da pregovara sa Hamasom, i podržao pravo Izraela da se brani ako je isprovociran.\nMedjutim, Obamu još tri nedelje dele od stupanja na dužnost. On dnevno dobija izveštaje obaveštajnih službi i u kontaktu je sa zvaničnicima Stejt Departmenta, ali prepušta glavnu ulogu Bušovoj administraciji.\n„Obama prati situacfiju, ali kao što smo u više navrata rekli u ovom tranzicionom periodu, Amerika može da ima samo jednog predsednika. Predsednik Buš zastupa stavove SAD do 20. Januara, i mi ćemo to poštovati,“, izjavio je Obamin savetnik Dejvid Akselrod.


Prva Srpska žitarska konferencija u Beogradu 31. oktobra 2019. | Poljosfera\nPrva Srpska žitarska konferencija – SERBIA GRAIN CONFERENCE 2019 održaće se u četvrtak 31. oktobra 2019. godine, sa početkom u 10:30 u hotelu HILTON u Beogradu.\nKonferenciju će otvoriti ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović, nakon čega će se prisutnima obratiti predstavnik Organizacije za hranu i poljoprivredu Emmanuel Hidier i direktor agribiznis sektora za Centralnu i Istočnu Evropu Evropske banke za obnovu i razvoj Miljan Ždrale, kao i predsednik Udruženja Žita Srbije Vukosav Saković.\nUčesnicima će u prvom bloku biti predstavljene prognoze i procene proizvodnje žitarica i uljarica u svetu za tekuću ekonomsku godinu od strane eksperata iz FAO i Internacionalnog Žitarskog Saveta, najnoviji trendovi na svetskom tržištu, podaci o količinama i kvalitetu izvezene pšenice, kukuruza, suncokreta, soje i uljane repice u Srbiji, izvozne mogućnosti naše zemlje, a u drugom bloku i skladišni kapaciteti i mogućnosti i nedostaci naše logistike.\nKonferencija će biti završena predavanjem na temu Robne berze u Srbiji.\nTags: NedimovićUdruženje Žita SrbijeŽita Srbiježitarice


Završen sastanak političkog vrha u Prištini: Rok za takse do ponedeljka - 31.01.2019, Sputnik Srbija\nZavršen sastanak političkog vrha u Prištini: Rok za takse do ponedeljka\nSastanak lidera koalicije PAN sa kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem završen je večeras, prenose prištinski mediji, navodeći da je Ramuš Haradinaj izašao iz... 31.01.2019, Sputnik Srbija\n20:57 31.01.2019 (Osveženo: 21:08 31.01.2019)\n© AFP 2021 / Armend NIMANI /Ramuš Haradinaj i Hašim Tači\nSastanak lidera koalicije PAN sa kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem završen je večeras, prenose prištinski mediji, navodeći da je Ramuš Haradinaj izašao iz zgrade sa pomoćnicima ne želeći da daje bilo kakav komentar.\nS druge strane, potpredsednik kosovske vlade i kopredsedavajući prištinskog tima za nastavak dijaloga sa Beogradom Fatmir Ljimaj rekao je novinarima da se ništa posebno nije desilo na sastanku, prenosi RTK2 pozivajući se na Kljan Kosova.\nAmerički ambasador vlastima u Prištini: Ukinite takse i procenite partnerstvo sa SAD\n31 Januar 2019, 19:15\n„Nema ništa posebno. Ništa se nije dogodilo“, rekao je Ljimaj nakon sastanka sa Tačijem.\n„Koha“ dodaje, pozivajući se na izvor blizak predsedniku kosovske skupštine Kadriju Veseljiju, da je rok za povlačenje taksi ponedeljak, 4. februar.\n„Koha“ navodi da je na sastanku bio i francuski ambasador u Prištini Didije Šaber, dok drugi mediji navode da zasad nije jasno da li se on samo zatekao u isto vreme u zgradi ili je učestvovao u razgovorima.\n„Zeri“ je ranije danas preneo da je američki ambasador Filip Kosnet, nezadovoljan sastankom sa institucionalnim i političkim liderima u Prištini, Tačijem, Veseljijem i Haradinajem, navodno demonstrativno napustio sastanak, a izlazeći je zalupio vratima, a da su Tači, Veselji i Haradinaj i nakon njegovog odlaska ostali u prostoriji u kojoj se sastanak održavao, preneo je Tanjug.


Predsjednik RS, Milorad Dodik gostovao je u emisiji "Ćirilica" na televiziji "Hepi".\n"Kada smo mi došli na vlast, pokrivenost uvoza izvozom bila je 34 odsto, a sada je 75 odsto, što govori o tome da smo razvijali neke naše kapacitete, išli na regionalna tržišta", rekao je Dodik za TV "Hepi".\nDodik je ukazao da je zaduženje Republike Srpske najniže u regionu, te podsjetio da je do prije dvije godine "bila opšta priča o bankrotu Republike Srpske samo zato što je Srpska u jednom momentu ušla u probleme takozvanog finansijskog toka gotovine, a mnoga sredstva su bila blokirana na nivou Sarajeva".\n"Tada je predsjednik /Srbije Aleksandar/ Vučić pomogao Srpskoj tako što je `Poštanska štedionica` otkupila 25 miliona evra naših obaveznica, koje nisu izgubljene, koje se vraćaju uz određenu kamatu, a mi smo uspostavili taj stabilan finansijski tok i Srpska u ovom trenutku nikome ništa ne duguje", rekao je Dodik.\nOn je naveo da Srpska redovno ispunjava sve svoje obaveze i prema boračkim kategorijama i poljoprivrednicima i socijalnim kategorijama, te da je isplata plata i penzija redovna i da nema nikakvih zastoja. "I sada odjednom niko ne priča da je Republika Srpska bankrotirala. Republika Srpska povećava penzije. Srpska je donijela zakon koji omogućava povećanje plata. Naše plate su u prosjeku neke su 430/440 evra. Mi želimo da to sada sa povećanjem povećamo na 450 evra", rekao je Dodik.\nOn je podsjetio da je 1998. godine, kada je on postao premijer Srpske, Federacija BiH imala 400 miliona KM u svom toku, a Srpska je imala samo pet. Dodik je dodao da je Republika Srpska mogla da dobije samo kredite, jer zapadni svijet nije htio da uloži u Srpsku, "osim nekih donacija, neki vrtić i slično".\nOn je naglasio da je Srpska sama obnovila svoju elektro-mrežu i podsjetio da Banjaluka od proljeća 1992. do 1995. godine nije imala struju, a da je bila elektrana koja je proizvodila struju da se održi bolnica i vitalne institucije u gradu. Dodik je rekao da je prije 2006. godine u apsolutnom smislu domaći proizvod bio 4,7 milijardi KM, a danas je 10,5 milijardi KM, što govori da je povećan u uslovima globalne krize, u uslovima poplave gdje je šteta bila više od 2,5 milijardi KM.\nOn je najavio da će ove godine biti otvorena dionica puta od Banjaluke prema Prnjavoru, da se Banjaluka i Doboj integrišu sa auto-putem od 72 kilometra kao i da će u septembru biti završen Klinički centar Banjaluka. Dodik je napomenuo da se gradi nova bolnica u Istočnom Sarajevu, te podsjetio da je napravljena nova bolnica u Bijeljini, riješen prelaz Čemerno.


(VIDEO) Mercedes CLS300 „zaribao“ posle 10 km, diler odbio refundaciju, a to nije sve! - AUTOMOBILI\nNASLOVNA / VESTI / (VIDEO) Mercedes CLS300 „zaribao“ posle 10 km, diler odbio refundaciju, a to nije sve!\n(VIDEO) Mercedes CLS300 „zaribao“ posle 10 km, diler odbio refundaciju, a to nije sve!\nNikola Petrovic 01/05/2019\tVESTI, VIDEO\nTržišna inspekcija u kineskom gradu Ksijan je naložila dileru vozila Mercedes-Benz da izvrši refundaciju iznosa od približno 98.500 američkih dolara, koji je kupac uplatio na ime kupovine modela Mercedes-Benz CLS300, a koji se pokvario istog dana kada je i preuzet.\nGospođa koja se radovala prinovi na četiri točka je potpisala ugovor sa ovlašćenim distributerom nemačke luksuzne marke Xi’an Lizhixing Co na dan 25. februar, o kupoprodaji navedenog premijum modela putem odloženog plaćanja, a izjavila je da se problem sa motorom pojavio nakon samo deset kilometara vožnje, na isti dan kada je vozilo preuzela iz salona, odnosno 27. marta.\nIme dame nije navedeno, ali su lokalni mediji objavila da je ona zatražila od prodavca da joj se izvrši povraćaj novca ili da joj se isporuči drugi, ispravan automobil. Zahtevi su joj glatko odbijeni.\nNa dan 9. aprila, ona je uložila žalbu regionalnoj tržišnoj inspekciji putem telefonskog poziva, insistirajući na povraćaju novca. Reakcija tržišne inspekcije je obuhvatila trenutni poziv ka distributeru, uz sugestiju da trgovac reši problem onako kako zakon nalaže.\nSada je tržišna inspekcija otvorila istragu poslovanja trgovačke kuće zbog sumnje na nepoštovanje procedura kontrole kvaliteta, a pored toga je naložila angažman sudskih veštaka koji će pregledati sporno vozilo.\nDržavna administracija je dobila osam novih zahteva oštećene strane u subotu, a to je ishodovalo da distributer prihvati sastanak sa nezadovoljnim kupcem, na kom joj je ponuđena momentalna naknada plaćenog iznosa za automobil, uz sve prateće zakonom predviđene odštete. Međutim, gospođa je ponudu odbila, naglasivši da želi da sačeka nalaze istrage.\nRegulatorna tela su navela da će se poneti pošteno u konkretnom slučaju, obezbeđujući zaštitu interesa potrošača, ali i čuvajući povoljan poslovni ambijent, generalno.\nOgorčena gospođa je navela da joj se instrument tabli uključila crvena lampica nakon samo deset kilometara, nakon čega je diler utvrdio da iz motora curi ulje. U tom trenutku, diler je prihvatio samo da izvrši zamenu defektnog motora, ali ne i da isporuči novo vozilo ili da izvrši povraćaj novca.\nVideo klip koji prikazuje nesrećnu ženu kako sedi na poklopcu motora crvenog Mercedesa u izložbeno-prodajnom salonu ovlašćenog dilera, izražavajući ogorčenost, za kratko vreme je postao viralan, a nemačka marka trpi novi udar na imidž građen decenijama.\nSubotnji zahtevi gospođe obuhvatuju prezentaciju rezultat istrage povodom konkretnog problema, izvinjenje od strane kompanije Mercedes-Benz, kao i refundaciju plaćenog iznosa, a tu je i neizbežan zahtev za naknadu za pretprljenu duševnu bol izvestio je lokalni list Shaanxi Broadcasting Co.\nPovrh svega, gospođa je izjavila da je zaposlenom licu u salonu platila naknadu od 2.235 američkih dolara na ime „ni sama ne zna čega“. Sledstveno, zatražila je istragu i po ovom pitanju, a koja može biti sprovedena i preslušavanjem zvučnog zapisa toka njenih pregovora sa prodavcem.\nU subotu je stiglo pismo iz pekinškog ogranka Mercedes-Benza, uz izjavu da je istraga već pokrenuta, a centrala je do okončanja istrage suspendovala ugovor o distribuciji sa predmetnim dilerom.\nYoutube: People’s Daily, China\nPrethodno Mercedesova glavobolja zvana AMG One\nSledeće U kompaniju Rimac Automobili stiže investicija od 150 miliona evra


Beta 9. marta 2021. 18:05\nIstovremeno kada je Javno preduzeće „Novinska agencija Tanjug“ izbrisano iz Agencije za privredne registre (APR), beogradska firma „Tačno“, koja je krajem prošle godine stekla pravo da koristi imovinska prava te agencije, registrovala je šest Tanjugovih servisa, saopštilo je danas Udruženje novinara Srbije (UNS).\nUNS navodi da je firma „Tačno“ registrovala Tanjug servis vesti, Tanjug servis vesti na engleskom, Tanjug foto servis, Tanjug video servis, Tanjug lajvstrim (livestream) i Biz servis (Tanjug), a u Registru medija ih vode isti urednici koji su do danas bili upisani u ugašenim servisima Tanjuga.\nFirma „Tačno“ je krajem prošle godine stekla pravo da za 628.000 evra u narednih deset godina koristi imovinska prava novinske agencije Tanjug.\nOva firma je u vlasništvu Radio-televizije Pančevo Radoice Milosavljevića i firme „Minacord media“ čiji su zastupnici Željko Joksimović i Manja Grčić.\nNovinska agencija Tanjug zvanično je ugašena oktobra 2015. godine.


Selaković: "Kurti je mali balkanski Hitler"\nMinistar vanjskih poslova Srbije Nikola Selaković je, podsjetimo, reagovao na komentare kosovskog premijera Albina Kurtina da je Aleksandar Vučić „mali Putin“\nRegion 25.04.2022, 10:03 25.04.2022, 10:15\nSrbijanski ministar vanjskih poslova Nikola Selaković uporedio je kosovskog premijera Aljbina Kurtija sa "malim balkanskim Hitlerom".\nSelaković je, optužujući Albina Kurtija da „pokušava da pokori sjever Kosova“, kazao kako Kurti sanja da stvori Veliku Albaniju, „uklanjanjem Srba sa lica zemlje“\n- Mali balkanski Hitler se ne bavi ničim drugim do Hitlerovim idejama, lažima i provokacijama i bilo bi dobro akda bi tu mogao da se zaustavi, ali kada je neko mali balkanski Hitler, od njega ništa ne može da vas iznenadi, kazao je Selaković, piše Kosovo-online.\nMinistar vanjskih poslova Srbije Nikola Selaković je, podsjetimo, reagovao na komentare kosovskog premijera Albina Kurtina da je Aleksandar Vučić „mali Putin“. Selaković je, između ostalog, kazao i da predsjednik Vučić doprinio miru i stabilnosti u regionu i pokrenuo regionalne inicijative kao što je Otvoreni Balkan, a da Kurti samo „laže i provocira“.\n#NIKOLA SELAKOVIĆ #ALBIN KURTI #KOSOVO #SRBIJA


Montenegro Airlines prevozi sve više putnika | Ekonomist\nNacionalni avioprevoznik Montenegro Airlines prevezao je u maju 52,58 hiljada putnika u sve tri kategorije saobraćaja, što je 27 odsto više nego u istom periodu prošle godine. Iz kompanije su saopštili da je rast zabilježen u redovnom i čarter saobraćaju.\n– MA je u maju na 15 destinacija u redovnom saobraćaju prevezao 47,42 hiljade putnika, 8,58 hiljada više nego u istom periodu prošle godine. Destinacije koje su zabilježile najveći rast su Kopenhagen sa faktorom popunjenosti putničke kabine od 79 odsto, zatim London sa 76 odsto, Lion 75 odsto, Tivat – Beograd 75 odsto i Frankfurt i Pariz sa 73 odsto – navodi se u saopštenju MA.\n– Ostvareni rezultati jasno pokazuju nastavak pozitivnih komercijalnih trendova i dobrog poslovanja MA, koji i u ovoj godini bilježi rekordne i finansijske i komercijalne rezultate – kazali su predstavnici kompanije.\nKompanija je u prvih pet mjeseci ove godine prevezla ukupno 169,54 hiljade putnika u sve tri kategorije saobraćaja, što je devet odsto više nego u istom periodu prošle godine i u skladu je sa ovogodišnjim biznis planom.\n– Podsjetiću da je MA u prvom kvartalu ostvario 1,25 miliona eura bolji poslovni rezultat nego u istom periodu prošle, odnosno najbolji u posljednjih pet godina. Imamo odlične rezultate u svim kategorijama saobraćaja, i pored brojnih poteškoća i sve jače konkurencije, uspijevamo da budemo prvi, odnosno pravi izbor crnogorskim građanima i turistima, koji iz 30 gradova, iz 15 država sa nama mogu doći u Crnu Goru – kazao je Banjević, dodajući da, iako je konkurencija brojna, gotovo trećinu putnika koje opsluže Aerodromi Crne Gore čine putnici MA.\n– Ti pokazatelji najbolje demantuju informacije koje su se pojavile u nekim medijima, a tiču se uporednih cijena usluga aviokompanija. Prije svega, upitan je princip upoređivanja podataka, kao i klasifikacija kompanija od kojih svaka u suštini nudi drugačiji nivo usluga, koji varira i među redovnim avioprevoznicima, a kamoli od niskobudžetnih do redovnih – objašnjava Banjević.\n– Kako bismo drugačije uspjeli da na godišnjem nivou zadržimo između četvrtine i trećine tržišta, u konkurenciji od više od deset avioprevoznika zimi, odnosno više od 50 ljeti – rekao je direktor Banjević.\nMA planira da u periodu ljetnje sezone, do 1. oktobra, preveze oko 370.000 putnika.


22.05.20. Obilazak završnih radova na nadvožnjaku preko autoputa Beograd - Novi Sad - JP "Putevi Srbije"\nZavršne radove na izgradnji nadvožnjaka preko autoputa Beograd - Novi Sad, na lokalnom putu Kać - Novi Sad, obišli su Potpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Prof. dr Zorana Mihajlović, v.d. direktora Zoran Drobnjak i gradonačelnik Novog Sada, Miloš Vučević.\nRadovi na izgradnji servisnih saobraćajnica, putnog prelaza i mosta, sa saobraćajnom opremom, saobraćajnom signalizacijom i instalacijama osvetljenja biće završeni za 15 dana.\n„Završetkom radova, nadvožnjak će spojiti meštane Kaća sa industrijskom zonom i naseljem Šangaj i olakšati im kretanje“, rekla je Ministarka Mihajlović i istakla da je vrednost investicije 500 miliona dinara i da je do sada u putnu infrstrukturu u Novom Sadu uloženo ukupno dve milijarde dinara.\nMihajlovićeva se zahvalila Gradu Novm Sadu na saradnji i uspešnoj realizaciji svih projekata.\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević kazao je da zajedničkim snagama sa potpredsednicom Vlade i ministarkom Zoranom Mihajlović, Vladom Srbije i predsednikom želje postaju konkretni i realni planovi koji se ostvaruju. Vučević je najavio i projekte od nacionalnog značaja - izgradnju četvrtog mosta u Novom Sadu kao produžetak Bulevara Evrope i spajanje kod Obilaznice u Sremskoj Kamenici.


M. K. 21. juna 2018. 07:08\nSAD će ipak ostati u UN, kao i u Savetu bezbednosti, i naravno činiće mnogo toga kako bi oslabile organizaciju iznutra, ocenjuju stručnjaci.\nAleksandra Borisova sa Instituta za međunarodne odnose i ekonomiju Ruske akademije nauka kaže da se SAD sa Trampom na čelu u principu drže trenda izlaska iz brojnih multilateralnih sporazuma. Kako dodaje, američki predsednik je taj trend ustanovio, između ostalog, i kako bi svoje partnere, saveznike, odnosno članice određenih organizacija naterao da plaćaju svoje članstvo. Sa posledicama takve politike suočile su se i države članice NATO-a.\n„Vašington se vodi politikom da ako već obezbeđuje najveći deo budžeta UN, onda ima pravo i da diskredituje bilo koji organ ili da izađe iz onih koji mu ne odgovaraju. SAD u ovom trenutku nemaju gotovo nikakve koristi od UN, posebno ne u obliku u kojem ta organizacija danas postoji, jer u Savetu bezbednosti su prisutne i Kina i Rusija koje mogu da ulože veto. Tako da je realno očekivati da SAD reformiše ili oslabi ulogu UN i Saveta bezbednosti. U tom smislu je i učinjen taj korak izlaska iz jednog organa UN, na putu ka daljem diskreditovanju rada i postojanja organizacije u celini“, ukazuje Borisova.\nNova sezona rijalitija počela u Njujorku — posledice će osetiti čitav…\nI bivši ambasador Srećko Đukić smatra da je odluka SAD da napuste jedno od ključnih tela Ujedinjenih nacija — za žaljenje.\n„Izlazak SAD iz Saveta UN za ljudska prava je snažan udarac samom sistemu organizacije Ujedinjenih nacija imajući u vidu da je ta zemlja i dalje najveći donator svetske organizacije. Međutim, novac ne podrazumeva da neko treba da ima veća prava ili manje obaveze od drugih. Mislim da su SAD prenaglile sa tom odlukom i takvom ocenom Saveta za ljudska prava i da je taj potez, bez obzira na to kako ga oni objašnjavaju, ishitren i nesvrsishodan za međunarodne odnose u celini. Međutim, politika Vašingtona pod administracijom Trampa tako nekako i izgleda, jer donosi neočekivane odluke koje često nisu baš utemeljene u nekim diplomatskim obzirima koji su ranije postojali“, ocenjuje Đukić.\nSa druge strane, analitičar Dmitrij Oficerov Beljski, sa ruske Visoke škole ekonomije, ne misli da će odluka SAD imati neke posledice po UN u celini.\n„Savet za ljudska prava je specijalizovan organ u okviru UN koji je formiran tek 2006. godine, a SAD su postale članice tog saveta tek 2009. godine. Stoga će rad tog organa biti nastavljen bez SAD, isto onako kako je on funkcionisao u periodu od 2006. od 2009. godine. Ali setimo se da su SAD izašle i iz Uneska, pa se u tom smislu može reći da Vašington radi na postepenom slabljenju uticaja UN, kao i da SAD negativno utiču na savremeni poredak u svetu ili na ono što je od njega ostalo. Naravno, sklonost Vašingtona da deluje samostalno u jednostranom poretku više neće pozdravljati ni njihovi saveznici, na primer oni iz NATO-a. Takvo ponašanje može samo da pojača nesuglasice i protivurečnosti SAD sa saveznicima“, smatra Beljski.\nOn je mišljenja da će politika koju SAD vode dalekosežno imati negativne posledice po njih same, jer uporno pokušavaju da održavaju hegemoniju i svoj hegemonistički status koji su stekli zloupotrebljavajući multilateralne sporazume koje u poslednje vreme napuštaju, poput Pariskog klimatskog sporazuma ili Sporazuma o iranskom nuklearnom sporazumu.\n„SAD će ipak ostati u sastavu UN, kao i u Savetu bezbednosti i, naravno, činiće mnogo toga kako bi oslabile organizaciju iznutra. Kada je reč o tome ko bi mogao da zameni SAD u radu Saveta, taj organ zamišljen je tako da se njegovo rukovodstvo menja nakon određenog perioda. Jedna država ne može dva puta zaredom da dobije mandat da rukovodi Savetom. Očigledno je da će biti nekakvih promena, ali one neće promeniti logiku i sistem rada Saveta za ljudska prava“, kaže Oficerov Beljski.\nI Srećko Đukić smatra da su se SAD navikle na hegemoniju od 1945. godine na ovamo, a posebno poslednjih decenija.\n„Zaista mislim da nije fer u međunarodnim odnosima visinu donacija uslovljavati nekim drugim preimućstvima, jer SAD i bez toga imaju izrazitu dominaciju u međunarodnim odnosima, bez obzira na to što se svet promenio i više nije onakav kakav je bio pre deset ili dvadeset godina. Međutim, ništa ne treba da nas iznenadi jer se međunarodni odnosi danas nalaze u jednom geopolitičkom haosu, a tome jako doprinosi i politika Trampa i njegove administracije. Sa druge strane, politika Vašingtona donosi i neke pozitivne pomake, poput situacije sa Severnom Korejom, tako da ne bismo smeli jednostrano da sudimo potezima SAD i moramo ih posebno posmatrati“, ocenjuje Đukić.\nOn napominje da haos u međunarodnim odnosima nije samo geopolitički, već i moralni.\n„Svet se nalazi u jednoj globalnoj perestrojci i mi zaista ne znamo kako će se to završiti i na koji način će svet doći u neku novu tačku ravnoteže. Ovde se upravo radi o tome, o novom pozicioniranju SAD u tim budućim međunarodnim odnosima. One se bore za što bolju poziciju, po mogućnosti neokrnjenu u bilo kojem segmentu u odnosu na onu kakva je bila ranije. Međutim, tu su nove rastuće zemlje, sile, ekonomije, od Kine, preko Indije i Brazila, do Rusije. Zato ne treba da nas iznenade još neki novi potezi koje će sigurno činiti administracija u Vašingtonu“, zaključuje Đukić.\nljudska pravaUjedinjene nacije\nDobio racun od 0 kuna, otišao je u poštu uredno da plati\nRadikalan potez: SAD se povukle iz Saveta UN za ljudska…\nUN: Više od dva miliona dece u Kongu će umreti od gladi ako…\nZvanični Zagreb o izložbi o Jasenovcu: Propaganda,…\nHrvati tražili da se zabrani izložba o Jasenovcu u UN


PSA planira da osvoji kinesko tržište\nD. V. 7. juna 2010. 00:00\nFrancuska automobilska grupacija Peugeot-Citroen (PSA) planira da formira potpuno novu robnu marku u Kini, čiju će osnovu činiti modeli kineske automobilske grupacije Changan, njenog novog lokalnog partnera, kako bi se zadovoljile potrebe najvećeg tržišta vozila u svetu. Početkom maja 2010. dve strane potpisale su "pismo o namerama" radi osnivanja zajedničkog preduzeća s ulaganjem 50:50 za izradu "ekološki prilagođenih putničkih automobila" i lakih komercijalnih vozila.\nLaka komercijalna vozila proizvedena u zajedničkom preduzeću nosiće oznaku robne marke Pežo ili Sitroen. U gradu Vuhanu francuske kompanije imaju zajedničko preduzeće za montažu putničkih automobila Pežo (Peugeot) i Sitroen (Citroen). Stručnjaci smatraju da je nejasno koji bi putnički automobil zasnovan na modelima Changan mogao da se ponudi i da li će biti tako konkurentan da na kineskom automobilskom tržištu u kratkom roku privuče kupce. Kompanija Changan je jedan od najvećih kineskih proizvođača mini-autobusa. Ona je partner i sa Fordom (Ford) i Suzukijem (Suzuki) na izradi putničkih automobila, a pod svojim brendom počela je da izrađuje putničke automobile pre nekoliko godina.\nRobne marke Pežo i Sitroen nemaju uspeha među kineskim kupcima zbog loše marketinške strategije, smatraju stručnjaci i navode da će se na tom tržištu takmičiti s više od 90 brendova i 300 lokalno proizvedenih modela do 2015. godine, što govori o ogromnoj konkurenciji. Prošle godine Peugeot-Citroen (PSA) prodao je samo 272.000 automobila u Kini, što je jedna petina Folksvagenovih isporuka u toj zemlji. Ujedinjene francuske kompanije sada planiraju da prodaju dva miliona vozila godišnje i da osvoje 10 procenata kineskog automobilskog tržišta do 2020. godine.


Dodik: Trenutno više od dvije milijarde KM investicija - Argumenti\nNaslovna Srpska Dodik: Trenutno više od dvije milijarde KM investicija\nLider SNSD-a Milorad Dodik rekao je nakon sastanka da je Izvršni komitet ove stranke zadovoljan političkim stanjem u Republici Srpskoj i aktivnostima institucija, sa zahtjevom da se u ovoj i narednim godinama sve usmjeri na nove investicije.\n– Ono što smo mogli da evidentiramo u ovom trenutku jeste preko dvije milijarde KM investicija koje uključuju investicije u javni sektor, elektroprivredu, infrastrukturu, te javna dobra poput gradnje i obnavljanja škola i bolnica – rekao je Dodik.\nOn je istakao da je politička situacija u Republici Srpskoj stabilna, te da SNSD ima dobre donose sa koaliconim partnerima koje će pokušati dodatno ojačati.\nKada je riječ o situaciji u BiH, Dodik je rekao da je osnovni problem funkcionisanje zajedničkih institucija. Ponovio je da je osnovni zahtjev za povratak srpskih kadrova u punom kapacitetu povlačenje spornog zakona koji je nametnuo Valentin Incko.\nVišković: Srpska 2008. godine preuzela obavezu da topli obrok i regres budu u ličnom primanju\nStevandić: Mjera pomoći od 100 KM ima podršku svih koalicionih partnera


Istraživanje u Crnoj Gori: Za NATO 52 odsto građana | Autonomija\nIstraživanje u Crnoj Gori: Za NATO 52 odsto građana\nU odnosu na februar 2015. podrška članstvu povećana je za više od deset odsto\nUkoliko bi eventualno bio održan referendum za članstvo u NATO savezu, većina građana Crne Gore, njih 52 odsto, podržala bi članstvo države u tu bezbednosno-političku organizaciju, pokazuje najnovije istraživanje Ipsos stratedžik marketinga.\nPrema istraživanju, u koje je „Pobjeda“ imala uvid, protiv članstva u Alijansi bi glasalo 46 procenata građana, dok bi na eventualni referendum izašlo njih skoro 70 odsto, a čak 65 procenata anketiranih je ubeđeno da bi pobedila opcija za NATO.\nU odnosu na junsko istraživanje Ipsosa broj građana koji bi glasao za priključenje NATO-u je porastao za pet odsto, a u odnosu na februar 2015. podrška članstvu povećana je za više od deset odsto.\nTrendovi pokazuju da od juna postoji većina građana koja bi podržala članstvo Crne Gore u Alijansi.\nKada je u pitanju drugi segment istraživanja, većina građana je uverena da će Crna Gora postati članica NATO-a, odnosno njih 58 odsto, naspram 31 procenat koji u to ne veruju.\nIstraživanje Ipsosa sprovedeno je od 11. do 18. septembra na uzorku od 1.100 građana.


26. 01. 2021. 17:00 >> 17:08 0\nPregled vijesti za 26. januar, koje ste možda propustili, do 17 sati.\nVlada posvećena ciljevima UN-a\nNova Vlada posvećena je ciljevima održivog razvoja, odnosno radu na iskorjenjivanju siromaštva, zaštiti životne sredine, poboljšanju kvaliteta obrazovanja, obezbjeđivanju mira i veće distribucije pravde, kazao je potpredsjednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović na sastanku sa novimenovim rezidentnim koordinatorom UN sistema u Crnoj Gori, Piterom Lundbergom.\nUrbanizam u rukama države zbog kvaliteta arhitektonskih rješenja\nU Ministarstvu ekologije, prostornog planiranja i urbanizma ukazuje da će sve preuzete poslove u vezi sa davanjem saglasnosti na idejna rješenja i izdavanjem urbanističko-tehničkih uslova koje su preuzeli na sebe od lokalnih samouprava, obavljati stručno i ažurno, nastojeći da uspostavi krajnje profesionalan i kooperativan odnos sa svim opštinama.\nŠefica Delegacije EU u Crnoj Gori, ambasadorka Oana Kristina Popa i glavna pregovaračica Zorka Kordić potpisale su danas Sporazum o finansiranju podrške EU zdravstvenom sektoru u borbi protiv COVID-19. Ova bespovratna pomoć Unije, vrijedna 9,5 miliona eura, usmjerena je na pružanje podrške zdravstvenom sektoru nakon završetka trenutne zdravstvene krize i na jačanje njegove otpornosti za suočavanje sa sličnim prijetnjama u budućnosti. Ona obuhvata ulaganje u infrastrukturu, opremu i ljudske kapacitete crnogorskog zdravstvenog sistema za kontrolu bolesti i rješavanje pitanja zdravstvene bezbjednosti.


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Sastali se Forbs i Dačić u Vladi Srbije\nDošao na poziv premijera: Kristofer Fobrs i Ivica Dačić\nDačić je pre sastanka u Vladi Srbije rekao novinarima da će Forbs, koji je poslednji put boravio na prostorima bivše Jugoslavije 1967. godine, imati "zanimljiv program u Srbiji".\n"On će sutra imati susret s patrijarhom, nakon toga ćemo obići neke muzeje i Narodnu biblioteku. U ponedeljak ćemo imati sastanke u Vladi Srbije gde će biti i prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić i ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić pa ćemo malo razgovarati i o poslu", rekao je Dačić.\nDačić je najavio da bi Forbs u utorak trebalo da se sastane i sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem. Forbs je u Srbiju došao sa članovima porodice. Dačić je kompaniju Forbs obišao u februaru tokom posete SAD. Dačić je tada pozvao Forbsa da poseti Srbiju. Forbs će u Srbiji biti do 27. marta.\nSRBIJA Ceh isporučen Vučićevoj vladi


U Beču nastavljeni pregovori o tehničkim pitanjima\nKoordinator beogradskog pregovaračkog tima Slobodan Samardžić izrazio je danas zadovoljstvo razgovorima u Beču, navodeći da su Srbi i Albanci prvi put razgovarali konkretno o pitanjima o kojima nisu saglasni.\nSamardžić je naveo da je glavni problem bio povezivanje srpskih opština sa Beogradom, jer albanska strana nije želela da pristane da institucije i agencije srpske vlade direktno pomažu srpskim opštinama, na primer u izboru kadrova.\nKoordinator beogradskog pregovaračkog tima je naveo da albanska strana nije prihvatila da u dokumentu piše da se široke nadležnosti opština tiču samo onih sa srpskom većinom i drugih nealbanskih opština.\nPrema Samardžićevim rečima, prištinska delegacija tražila je da se ista ovlašćenja odnose na sve opštine.\nVeoma je bitno to što je i UNOSEK uvideo da je pitanje decentralizacije isuviše kompleksno da bi moglo da bude rešeno veoma brzo, rekao je koordinator beogradskog tima.\nOn je objasnio da su se zbog toga učesnici sastanka dogovorili da 15 septembra nastave pregovore o decentralizaciji kada će razgovarati samo o novim opštinama i njihovim granicama.\nČlan albanskog pregovaračkog tima Ljutfi Haziri ocenio je da su današnji razgovori u Beču bili pozitivni, što se kosovske delegacije tiče.\nHaziri je optužio Beograd da se vraća na februarski dnevni red time što deli zajednice.\n"Beograd to radi i sa ostalim principima sa kojima se ne slažemo jer na osnovu njih Kosovo, kao nezavisna i suverena država, ne može da bude funkcionalno, i ne može dati nikakve pogodnosti ni kosovskim Srbima", kazao je Haziri.\nGovoreći o pregovorima, koji će - u petak - biti posvećeni manjinskim pravima, on je rekao da je prištinska pozicija veoma pozitivna.\nNaša ponuda će ih "integrisati, približiti institucijama, ojačati lokalnu vlast i regulisati prava zajednica", kazao je Haziri i dodao da veruje da će medjunaronda zajednica prihvatiti pristup Prištine.\nPregovori Beograda i Prištine o budućnosti Kosova nastavljaju se u Beču raspravom o zaštiti verske i kulturne baštine i pravima nacionalnih zajednica.