Popularnost stečena „golom“ vešću i PR tekstovima - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\nFenomen besplatne štampe u Srbiji stekao je popularnost kod šire čitalačke publike 2006. godine, pojavom prvih (i jedinih) besplatnih dnevnih novina, „24 sata“. Ove novine uz još dva dvonedeljnika (Singidunum Weekly, City Magazine), jedan dvomesečnik (Jasmin) i jedan tromesečnik (DC Magazin/In Touch), činile su uzorak istraživanja sprovedenog radi što boljeg saznanja i shvatanja ovog fenomena.\nOd avgusta 2010. godine do februara 2013. zabeležena su 42 naslova besplatne štampe u Srbiji, mada ovaj broj bi mogao da bude i znatno veći, ako bi se došlo do saznanja o tačnom broju besplatnih novina koje izlaze u našoj zemlji.\nNažalost, još ne postoji nijedna institucija koja bi kao posebnu, vodila evidenciju, o besplatnim štampanim izdanjima (publikacijama) kod nas.\nPo rezultatima do kojih je tokom 2010, 2011. i 2012. godine došla agencija za ispitivanje javnog mnjenja, Ipsos Strategic Marketing, čitaoci „24 sata“ su uglavnom žene između 20 i 29 godina. Nešto je veći bio procenat muških čitalaca samo u 2012. godini (4,3 odsto u odnosu na 4,08 odsto).\nOve novine osim u Beogradu izlaze i u Novom Sadu, ali najveći procenat čitalaca ipak je zabeležen u Beogradu (13,5 odsto). List je najpopularniji među fakultetski obrazovanom publikom, a njegova čitanost je u 2012. godini opala u odnosu na prethodne dve.\nPo rezultatima istog izvora časopis City Magazine, u istom vremenskom razdoblju, suočio se sa „starenjem publike“ što je i dovelo do promene formata ovog lista (manji format, tabloidniji) početkom 2013. godine. Ovaj besplatni list je najveću čitanost zabeležio 2011. godine (0,69 odsto što je veće od 0,53 odsto koliko je zabeleženo u godini pre i godini posle). Najviše je čitalaca među ženama, a list je najpopularniji kod Beograđana (iako izlazi u još nekim gradovima Srbije) i to onih koji su fakultetski obrazovani.\nOva vrsta štampe pruža besplatnu uslugu u formi „infotejmenta“. Analitički žanrovi su najmanje zastupljeni (skoro pa ih i uopšte nema), a najzastupljeniji su PR tekstovi (osim u „24 sata“ gde najviše ima interpretativnih vesti 40,90 odsto). U ostalim novinama PR se javlja u najvećem procentu i to od 37,22 odsto koliko ga ima u DC Magazin-u odnosno In Touch-u do 45,06 odsto u City Magazine-u.\nU dnevnim novinama najviše tekstova je objavljeno u okviru rubrike „Sport“ (20,41 odsto) dok je kod ostalih novina koje su činile uzorak sprovedenog istraživanja najviše tekstova objavljeno u rubrikama koje su se bavile kulturom, biznisom, šopingom (Agenda, Diners Club vesti, Šoping reporter, Film …).\nOglasi igraju značajnu ulogu u ovoj vrsti novina, pre svega zbog toga što oni, po rečima ljudi koji su u uređivačkom timu ove vrste štampe, osnovni (i jedini) izvor finansiranja. Međutim, iza besplatne štampe uglavnom „stoji“ neka velika medijska kuća, spremna da pokrije deo troškova ove „besplatne zabave“ (Ringier Axel Springer (24 sata), Roularta Media Group (City Magazine)).\nNeke besplatne novine nisu uspele da odgovore na potrebe tržišta koje je nastalo u Srbiji, prevashodno početkom svetske ekonomske krize, pa su se ugasile kao što je slučaj sa dvonedeljnikom Singidunum Weekly (poslednji broj izašao novembra 2011.).\nBesplatna štampa jedina poznaje „outdoor“ distribuciju koja se odvija na glavnim punktovima u gradu, na kojima je najveća frekventnost njihove ciljne grupe. Postoji i specijalizovana B to B izdanja (business to business) koja svoje primerke novine direktno dostavlja „klijentu“, odnosno čitaocu koji će sigurno biti zainteresovan za proizvode, robu ili usluge oglašivača koji su platili reklamni prostor u ovim novinama. Ovakva štampa sa, takozvanim, kontrolisanim sadržajem, odigrala je bitnu ulogu u fenomenu besplatne štampe, uopšte.\nAnalitičari, među kojima i Džozef Tjurou u svojoj knjizi „Mediji danas“, predviđa da će u narednih nekoliko godina, u celom svetu „tiraž besplatnih nedeljnih novina rasti, dok će tiraž platežnih opadati jer će čitaoci sve više koristiti internet i uzimati besplatne novine“.\nBesplatnu štampu možemo da posmatramo kao jedan od odgovora na internet jer kao što na internetu „besplatnim“ klikom možemo da pročitamo neku vest, tekst, tako nam i ova vrsta novine nudi besplatnu informaciju, ali u štampanom obliku.\nBesplatna štampa u Srbiji, privukla je i onaj deo čitalačke publike koji ranije nije imao naviku da kupuje novine, a formula njenog uspeha mogla bi da glasi: nepostojanje cene, veliki tiraž, lagan sadržaj, ciljna grupa zanimljiva oglašivačima i ipak bismo dodali i bogat izdavač koji i u ovakvoj vrsti štampe vidi svoj interes.\nTags:24 sata, besplatna štampa, City Magazine, dnevne novine, infotejment, PR tekstovi\n» Redakcijski menadžment » Popularnost stečena „golom“ vešću i PR...


Vesti online / Sport / Fudbal / Alegri: Nećemo se samo braniti u Barseloni\nHrabro na Barselonu - Masimilijano Alegri\n"Moraćemo ozbiljno da se suprotstavimo Barseloni i odigramo bolje nego u prvom meču ako mislimo da pobedimo. U ovom meču ćemo morati da napravimo napredak, momci će imati obavezu da budu dobri u napadu i da iskoriste većinu šansi. Takođe, moramo da ostanemo i smireni - ova utakmica je kao i svaka druga", rekao je Alegri koji u Barseloni neće moći da računa na Đanpaola Pacinija zbog povrede, ali ima i drugih kadrovskih problema.\n"Videćemo u kakvoj je kondiciji i spremi Mekses. Bonera je spreman, moraćemo da vidimo šta će biti i sa Niangom, Krkićem i Robinjom", dodao je Alegri.\nPomoćni trener Barselone Žordi Roura rekao je da tim mora da bude oprezan u revanšu protiv Milana večeras od 20.45 na stadionu "Nou Kamp".\n"Moramo da nađemo pravi balans između fanatične borbenosti i intenzivne igre, opasnosti i rizika da ne upropastimo sve. Razmislićemo još ko će sve biti u startnoj postavi. Ćavi trenira sa ekipom i naznake su dobre, ali sačekaćemo još trening pred meč, kako bismo doneli odluku o njegovom učešću u igri", rekao je Roura, koji ne odbacuje mogućnost da se pobednik reši i penalima.\n"Vežbali smo neke taktičke varijante, a moguće je da ćemo i penale vežbati. Nadamo se, uzbuđeni smo što je pred nama veliki meč, raspoloženi da napravimo preokret", dodao je Roura.\nFUDBAL Kazne za Barselonu i Ajtekina


Sutra moleban i molitvena šetnja u Podgorici\nU Podgorici će sutra uveče nakon molebana u Sabornom hramu Hristovog Vaskrsenja biti održana molitvena šetnja ulicama grada.\nNakon služenja molebana, koji počinje u 18.00 časova, sveštenstvo i verni narod krenuće u 19.00 časova u molitvenu šetnju ulicama Podgorice, najavljeno je iz Hrama Hristovog Vaskrsenja.\nU najavi se navodi da je molitvena šetnja sa ikonama i crkvenim barjacima predviđena od Sabornog hrama Hristovog Vaskrsenja (preko Morače) pa do Manastira Svetog Simeona Mirotočivog na Nemanjinom gradu (u centru Podgorice) i nazad do Sabornog hrama.\n"Sveštenstvo Sabornog hrama poziva verne da u molitvenom hodu ponesu svoje ikone", navodi se u pozivu na molitvenu litiju.\nSporni Zakon o slobodi veroispovesti koji je izazvao buru DANAS STUPA NA SNAGU: Šta čeka SRPSKE SVETINJE u Crnoj Gori\nMASOVNI PROTESTI U CRNOJ GORI Litije širom zemlje, vernici ne posustaju ni pred snegom (VIDEO)\nODBLOKIRAN CENTAR BEOGRADA Posle litije i molebana završen skup podrške srpskom narodu u Crnoj Gori i na KiM (VIDEO)\nMolebani i molitvene šetnje u gradovima Crne Gore, pa tako i u Podgorici održavani su svako veče od kada je u Skupštini Crne Gore usvojen sporni Zakon o slobodi veroispovesti 27. decembra 2019. godine, pa do Badnje večeri 6. januara.\nIspred hramova, manastira i crkava u gradovima širom Crne Gore svako veče je, prema procenama Mitropolije crnogorsko primorske Srpske pravoslavne crkve, bilo blizu 100.000 građana.\nEpiskopski savet SPC u Crnoj Gori odlučio je na sednici 5. januara da se molebani i molitvene šetnje nakon Božića održavaju dva puta sedmično i to četvrtkom i nedeljom.\nNOVE PROTESTNE ŠETNJE U CRNOJ GORI Nakon molebana, litija prošla gradskim ulicama (VIDEO)\nLITIJE I MOLEBANI ZBOG SPORNOG ZAKONA Vernici nastavili da protestuju širom Crne Gore, blindirana vozila u Bijelom Polju (VIDEO)\nPROTESTI U CRNOJ GORI Više od 200.000 vernika na ulicama zbog spornog Zakona (FOTO,VIDEO)\nOVAKO IZGLEDA KORONA VIRUS U SRBIJI Prosečna starost žrtve 64,2 godine, tri četvrtine su muškarci. ALI IMA I PODATAKA KOJI BUDE NADU\nProsečna starost pacijenata preminulih od korona virusa u Srbiji je 64,2 godine, a nijedna od 39 žrtava nije bila mlađa od 40 godina, pokazuju statistički podaci o epidemiji korona virusa u Srbiji zaključno sa petkom, 3. aprilom, do 15 sati, a u koje je "Blic" imao uvid. Ipak, ima i preliminarnih analiza koje nagoveštavaju, uz dozu opreza, da mere Kriznog štaba imaju efekta da situacija ne bude mnogo gora.\nPRIČE O POROĐAJIMA U SKAFANDERIMA Ovo srpsko porodilište proglašeno je za najbolje u 2019, a sada se u njemu bebe dočekuju POD PUNOM ZAŠTITNOM OPREMOM\nNa svet usred pandemije došla je devojčica, a potom i dečak. Njihove majke, za koje se sumnja da su zaražene koronom, porodile su se u KBC "Dragiša Mišović".\nU Srbiji 1.476 zaraženih korona virusom, 39 preminulih\nU Srbiji je u poslednja 24 sata registrovano 305 novih slučajeva zaraze virusom korona, pa je broj obolelih porastao na 1.476, saopštilo je Ministarstvo zdravlja. Preminulo je još osam osoba, što je ukupno 39 smrtnih slučajeva od posledica Covid 19.\nKAKO JE ČAČAK POSTAO ŽARIŠTE KORONA VIRUSA Jedan 18. rođendan, 1.000 ljudi u samoizolaciji, 24 obolela, ŠESTORO NA RESPIRATORIMA\nEpidemiolozi iz Čačka saopštili su da je čak 90 odsto zaraženih u ovom gradu poteklo sa proslave 18. rođendana. Zbog toga je oko 1.000 ljudi u samoizolaciji, a šestoro pacijenata se nalazi na respiratorima.\nSVE MERE NA JEDNOM MESTU Ko i kada sme da izlazi napolje, satnice, samoizolacija i NOVA ZABRANA OKUPLJANJA\nNove mere koje je sinoć predstavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, a koje je doneo zajedno sa premijerkom Anom Brnabić nakon konsultacija sa oba krizna štaba samo su neke od mera koje sprečavaju ostvarivanje kontakata među ljudima kako bi se u što većoj meri smanjio broj zaraženih korona virusom.


VUČIĆ NA RAZGOVORE ZA SASTAV VLADE SRBIJE POZVAO UGLJANINA I ZUKORLIĆA! SDA Sandžaka se neće odazvati, traže ponavljanje izbora - GlobalCir\nPREKO RAKETE, BOMBE ILI NA DRUGI NAČIN! Predsjednik Libana: Postoji mogućnost da je umiješan strani faktor - 24 minutos ago\nPOTPISANI SPORAZUM SADRŽI 29 TAČAKA! “Sarajevski dogovor 2020”: Četvorka uvjerena u apsolutnu pobjedu u Kantonu Sarajevo na lokalnim izborima! - 3 horas ago\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić sutra počinje konsultacije o sastavu nove vlade sa strankama i listama koje su obezbijedile mandate na izborima 21. juna.\nU utorak u devet sati prvi razgovor je planiran s predsjednikom Stranke demokratske akcije Sulejmanom Ugljaninom, a u 10 sati sa Vučićem će se sastati predstavnici Albanske demokratske alternative, prenio je Blic. Za srijedu je zakazan sastanak sa liderom Stranke pravde i pomirenja Muamerom Zukorlićem, a potom i sa liderom Saveza vojvođanskih Mađara Ištvanom Pastorom.\nU petak, 17. jula u 9 zakazani su razgovori sa liderom Srpskog patriotskog saveza Aleksandrom Šapićem, a za ponedjeljak, 20. jula sa liderom socijalista i aktuelnim koalicionim partnerom Ivicom Dačićem.\nZa 21. jul planirane su konsultacije Vučića sa predstavnicima svoje stranke – Srpske napredne stranke.\nSDA Sandžaka neće se odazvati na razgovor\nStranka demokratske akcije Sandžaka smatra da izbori održani 21. juna 2020. godine nisu bili slobodni, demokratski i regularni i trebaju se ponoviti, stoji u njihovom saopćenju.\nNjihova službena, ljudska i krivična odgovornost je posebno povećana u okolnostima kada su ugroženi zdravlje i životi građana, navode iz SDA Sandžaka.


NEUREL 2008 - Automatika.rs\nNaslovna Vesti Obrada signala NEUREL 2008\nOd 25. do 27. septembra je na Elektrotehničkom fakultetu u Beogradu održan deveti po redu Simpozijum na temu primene neuralnih mreža i fuzzy sistema u elektrotehnici. Simpozijumi su počeli da se održavaju od 1990. godine u vidu bijenala koji za cilj imaju da omoguće inženjerima i naučnicima da razmene iskustva na polju primene neuralnih mreža i fuzzy sistema u elektrotehnici, kao i da predstave svoje radove na tu temu.\nZa Simpozijum je prijavljeno 46 radova i dva tutorijala i iako nisu svi predstavljeni jer njihovi izlagači nisu mogli da se pojave na Simpozijumu, moguće ih je pronaći u publikaciji koja je tim povodom izdata od strane IEEE Conference Publications Program, a odabrani radovi će biti objavljeni u Journal of Automatic Control, zvaničnom časopisu Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu na temu automatskog upravljanja.\nTokom tri dana koliko je Simpozijum trajao predstavljeni su radovi iz oblasti mreža koje su inspirisane biološkim mrežama, primenom neuralnih mreža u modelovanju, kontroli pomeranja, energetici, obradi slike i obradi podataka, a najveće interesovanje je izazvalo zasedanje u okviru kojeg su predstavljani radovi iz oblasti primene neuralnih mreža u robotici i industrijskoj kontroli. Tim okupljanjem je i zatvoren Simpozijum, a na njemu je nekoliko radova podstaklo zanimljivu diskusiju na temu optimalnog upravljanja. Profesor Srđan Stanković koji je zatvorio ovogodišnji Simpozijum se zahvalio svima koji su u njemu učestvovali i pozvao ih da se prijave i za naredni, jubilarni deseti Simpozijum koji će se na Elektrotehničkom fakultetu održati 2010. godine.\nViše o ovoj temi možete pročitati na oficijelnoj stranici http://neurel.etf.bg.ac.yu\nPrethodni tekstNajveća kompjuterska mreža počinje sa radom\nSledeći tekstOrganizovana dva kursa za SIMATIC S7


Vučić: Rekao sam da će ovo biti poslednji put | Glasnacije.rs\nVučić: Rekao sam da će ovo biti poslednji put\nBeograd — Predsednik Aleksandar Vučić, lider SNS, kaže, a to je i dogovor postignut na stranačkoj skupštini, da će posla izbora, zamrznuti članstvo u stranci.\nNa više puta ponovljeno pitanje voditelja da li je ozbiljan kad to kaže i opasku da mu to niko ne veruje, Vučić je primetio da će njegov sagovornik zbog načina na koji vodi razgovor postati, kako je rekao, “ikona na Tviteru”.\n“Neko drugi će biti predsednik SNS-a, videćemo da li ću ja biti nosilac izborne liste za parlament ili ću biti predsednički kandidat. Rekao sam da će ovo biti poslednji put da sam nosilac lista i toga ću se držati”, rekao je Vučić gostujući sinoć na RTS-u.\n“Ne bih da otvaram tu temu u ovom trenutku, jer imam važnija posla… Ali bilo da budem izabran u Narodnu skupštinu ili da budem predsednik posle tih četiri ili pet godina je kraj…”, kaže predsednik.\nNa upadicu da je pitanje bilo lično, Vučić kaže da ga to retko pitaju lično, već više ljudi gledaju da iz toga izvuku nešto negativno. Podsetio je da je već desetak godina na važnim funkcijama i istakao da je veoma ponosan na tu činjenicu i ako bi, kaže, bio izabran ponovo za predsednika to bi onda bilo da niko “od Miloša u modernoj Srbiji nikada nije bio duže na vlasti”.\n“Ponosan sam na sve rezultate, najpre da smo uspeli da sačuvamo mir i da ekonomski uzdignemom Srbiju. Zadovoljan sam i time sam ja jednim delom svoju misiju ispunio”, poručio je predsednik.\nNa pitanje šta mu je od svega bila najvažnija tema u večerašnjem intervjuu, Vučić bira i kaže da je to očigledno i da nije mogao da sakrije. “Nisam mogao da sakrijem tu vrstu emocije, to je stabilnost regiona i odnos Srba i Bošnjaka”, kaže i ističe da je zahvalan svim ljudima na podršci.


Svoja na svome » Astro portal\nIako se do detalja može vidjeti što koga privlači i tko je kakav u intimnoj zoni, važno je zapitati se zašto to nekoga zanima? Da li radi zavođenja osobe ili razumijevanje njegovih potreba. Da li radi toga da objasnimo sebi zašto netko ne obraća pažnju na nas ili da glumimo da bi nas primijetio? Jasno se i, prema horoskopu ženske osobe kojoj se neki muškarac sviđa, može vidjeti da li […]\n15. 04. 2021. Više\nIzazova u ljubavi i partnerstvu će biti kada Venera bude u opozciji sa Uranom u Ovnu, jer će postojati veća sklonost ka izlasku iz uobičajenog i ulasku u nešto neobično i uzbudljivo, što je pre avantura, nego nešto više od toga, a što dolazi oko 1. novembra. Ljubavna uzbuđenja, ali i tendencija ka konfliktima u stalnim vezama je moguća. Već 2. i 3. novembra Venera ulazi u kvadrat sa Plutonom, […]\n31. 10. 2012. Više


"Ostvario sam A normu za Rio 2016 na 100m, i moram da budem apsolutno zadovoljan trkom. Postavio sam lični rekord. Trka je bila zaista odlična. Na 400 metara sam bio drugi, plivao sam brže nego pre par dana u Dohi, i kao što sam i govorio i uoči takmičenja, svaka medalja je izuzetan uspeh, usled veoma jake konkurencije", rekao je Stjepanović.\nNašem plivaču je medalju uručio i srpski ministar omladine i sporta, Vanja Udovičić, koji se nalazi u zvaničnoj poseti UAE.\n"Počastvovan sam što je ministar došao na takmičenje i što je bodrio plivače iz Srbije. Uz srpske zastave na tribinama i naše navijače, osetio sam se kao da plivamo kod kuće", poručio je Velja.\nPosle bronze i srebra, Velimiru nedostaje još samo zlato da upotpuni neverovatni vikend u Dubaiju. Šansa je na 200 metara.\n"Nije ništa nemoguće. Verujem da će to biti najbolja trka za mene. Mislim da sam najspremniji da otplivam tu deonicu zaista brzo. Ne želim da stanem na dve osvojene medalje", kaže Stjepanović.\nNa Svetskom kupu u Dubaiju takmiči se oko 440 plivača iz 56 zemalja širom sveta, uz 350 takmičara iz lokalnih klubova.


NSinfo: Alarmi, visoke ograde, zaključane kapije... Bezbednost učenika jedna od važnijih tema u obrazovanju\nAlarmi, visoke ograde, zaključane kapije... Bezbednost učenika jedna od važnijih tema u obrazovanju\nBezbednost učenika u školama jedna je od važnijih tema u obrazovanju. Većina škola ima razne vidove i sisteme kontrolisanja bezbednosti učenika\nAlarmi, visoke ograde, zaključane kapije samo su neki od načina na koji se kontroliše ulazak nepoznatih osoba u prostorije škola. Osim toga, jedna od najefikasnijih mera bezbednosti je video-nadzor koji je uveden kako u školskom dvorištu, tako i u samim prostorijama.\n"Imamo video nadzor koji je direktno povezan sa informatikom i sa SUP-om. Snima se 24 časa dnevno, snimci se čuvaju tri dana i na zahtev ako se nešto desi mogu da se pismenim putem se obratim 'Informatici' i oni nam daju video zapis", kaže Obrad Ostojić, direktor Osnovne škole "Đura Daničić".\nPored tehničkog, postoji i obezbeđenje u vidu školskih policajaca, a slučaj je uglavnom da jedan policajac pokriva nekoliko obrazovnih ustanova.\n"Dolazi nam povremeno i školski policajac koga delimo sa tri ustanove. Sa PMF-om, sa 'Jovan Popović' školom i naša škola. On pokriva te tri škole, svraća bez nekog rasporeda", kaže Nedeljko Đorđić, direktor Osnovne škole "Đorđe Natošević".\nOsim službenog lica, u većini novosadskih osnovnih i srednjih škola postoji i fizičko obezbeđenje, odnosno jedan ili dva posebno edukovana čuvara. Njihova zaduženja su brojna, a između ostalog vode evidenciju i računa o tome ko ulazi u školsko dvorište i prostorije škole.\n"Pokazalo se jako dobro to fizičko obezbeđenje, ti ljudi moraju biti edukovani za rad sa decom, imaju određena pravila ponašanja, imaju ono što oni mogu da rade ili šta treba da rade", kaže Stanko Matić, aktiv direktora srednjih škola.\nČuvari su posebno omiljeni među učenicima. Slučaj je takođe da u većini škola oni znaju sve učenike i njihove roditelje, te na taj način lakše kontrolišu da li u školu pokušava da uđe neko kome tu nije mesto.


Manje vozila na cestama, više nesreća zbog brzine | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna BiH Manje vozila na cestama, više nesreća zbog brzine\nPored toga, sve je više biciklista i motociklista na cestama te se pješaci češće odlučuju za prelazak ulice mimo pješačkog prelaza.\nRekao je ovo Milija Radović, zamjenik direktora Agencije za bezbjednost saobraćaja RS, koji ističe da je činjenica da smanjenjem broja vozila na putevima, pojedini vozači vide priliku i radije se odlučuju da stisnu papučicu gasa.\n“Nažalost, dosta se saobraćajnih nezgoda u vrijeme pandemije desilo zbog slijetanja sa kolovoza, jer je brzina bila neprilagođena uslovima puta. Brzine su povećane kod pojedinaca, ali ukupna prekoračenja su smanjena, učešće brzine kao uzroka nastanka saobraćajnih nesreća je smanjeno u odnosu na prethodne godine zahvaljujući rigoroznim kontrolama MUP-a RS. U kontroli su sada dva presretača, mobilni radari, novi presretači su nabavljeni i svakodnevna je kontrola u saobraćaju, mada policija ne može biti na svakom koraku”, kaže Radović.\nKada su u pitanju motociklisti i biciklisti, Radović kaže da je na putevima vidljivo da je više motociklista i biciklista te da je to i očekivano, s obzirom na pojavu virusa korona i nemogućnosti korištenja gradskog javnog prevoza. Mnogi su se odlučili da koriste bicikl kao sredstvo prevoza, jer se na taj način održava i preporučena distanca.\n“Evidentno je, kada imamo manje vozila na putevima, da se pješaci lakše odluče da krše propise i prelaze ulicu tamo gdje nema pješačkog prelaza”, kaže Radović.\nKada je u pitanju bezbjednost saobraćaja tokom jula i avgusta, Radović kaže da su to najkritičniji mjeseci kada je bezbjednost u pitanju.\n“U ova dva mjeseca u 2018. godini imali smo 40 poginulih, prošle godine ih je bilo 38, to je skoro 20 po mjesecu. Očekujemo da tokom ove godine neće biti toliki broj, jer zbog mjera donesenih usljed virusa korona, manje ljudi se odlučuje na putovanja, manje ih dolazi iz inostranstva. Međutim, to je nepredvidivo, ljeto je period kada se živi 24 časa, gdje je rizik veliki nakon noćnih zabava”, kaže Radović.\nApelovao je na sve učesnike u saobraćaju da poštuju saobraćajne propise, da budu odgovorni te tako spase svoj život, ali i živote drugih učesnika, te je posebno poručio vozačima da obrate pažnju na motocikliste.\nPerica Pećanac, portparol Auto-moto saveza RS, rekao je da su na početku jula sproveli akciju anonimnog mjerenja brzine zajedno sa MUP-om RS u okviru akcije “Niti jedna brza vožnja”, te da su tom prilikom u mjestu Bulozi, na magistralnom putu Sarajevo – Ljubogošta, zabilježili prolazak vozila pri brzini od 139 kilometara na čas na mjestu gdje je maksimalna brzina kretanja ograničena na 60 kilometara na čas.\n“Prema tim pokazateljima, 85,54 odsto vozača je poštovalo brzinu ograničenja, pa su čak i vozili ispod ograničenja. Imamo 10 odsto ljudi koji su vozili 10 kilometara na čas preko ograničenja, te s obzirom na to da zakon toleriše 10 kilometara na čas preko ograničenja, oni nisu bili u prekršaju”, rekao je Pećanac.\nIstiče da s tim u vezi, ukupno gledajući, od 100 odsto kontrolisanih, 95 odsto nije bilo u prekršaju, međutim dovoljan je pojedinac koji je u ograničenju od 60 vozio 139 kilometara na čas, što automatski sve dobro poništava, te je zato apelovao na vozače da shvate da brzina odnosi živote i da poštuju saobraćajne propise.\nSlobodan Hajder, pomoćnik generalnog direktora Univerzitetskog kliničkog centra RS, kaže da se građani u posljednje vrijeme nedovoljno pridržavaju propisanih mjera, što pokazuje i porast saobraćajnog, ali i svakog drugog traumatizma.\n“To znači da je povećan broj aktivnih ljudi, a tako i saobraćajnih nezgoda u posljednje vrijeme, što opterećuje našu zdravstvenu ustanovu”, kazao je Hajder.


F4 KUPA EVROPE U NOVOM SADU - OpeNS\nF4 KUPA EVROPE U NOVOM SADU\n05 May/2021 Objavio JelenaObjavljeno u Vesti\nU periodu od 6. do 9. maja 2021. godine, stonoteniski klub Novi Sad domaćin je završnog turnira Top 12 Kupa Evrope koji će se održati u maloj dvorani SPENS-a. Evropska stonoteniska Unija pružila je mogućnost i poverenje novosadskom klubu koji je u aplikaciji za domaćinstvo “pobedio” velike gradove poput Budimpešte, Linca i Pariza. Ujedno ovim turnir se obeležava 40 godina od izgradnje SPENS-a i organizacije Svetskog prvenstva u stonom tenisu.\nNa turniru učestvuje 12 ekipa koje će biti raspoređene u četiri grupe odakle najbolje dve idu u razigravanje. Žreb se održao 4. maja 2021. godine, gde po rasporedu stonoteniski klub Novi Sad igra u četvrtak, sa početkom u 15 časova, kao i u petak od 19 sati. Utakmice će biti medijski ispraćene, odnosno prikazivaće se uživo prenosom sa Radio-televiziji Vojvodine, kao i putem Internet TV sajta stonoteniskog kluba Novi Sad. Na veb stranici takođe postoji posebna stranica sa svim informacijama oko takmičarskih klubova i samog takmičenja.\nZVANIČNA STRANICA KUPA EVROPE\nF4 kup Evrope u Novom Sadu uz ostale sponzore, podržao je i Omladinski savez udruženja „Novi Sad omladinska prestonica Evrope – OPENS“ .


Foto: @fckoeln / Twitter\nKeln je njegovom doskorašnjem timu BATE Borisovu isplatio 1,5 miliona evra za transfer, a Mladenović je potpisao ugovor do 2019. godine.\n"Srećan sam što sam postao član Kelna. Bundesliga je za mene veliki izazov i radujem što ću upoznati novi klub i grad", rekao je Mladenović za klupski sajt.\nZadovoljan je i sportski direktor kluba, Jerg Šmatke:\n"Mi smo ovim transferom kompletirali ekipu. Filip je momak sa međunarodnim iskustvom, sjajan je bek, igrač koji je privukao pažnju na sebe odličnim partijama u Ligi šampiona. Veoma smo srećni što nas je odabrao, a i što smo mi uspeli da obavimo ovaj transfer", rekao je Šmatke.\nMladenović iza sebe ima odličnu sezonu i ostaće upamćeno da je jesenas postigao dva efektna gola protiv Rome (3:2) u Ligi šampiona.\nNjemu će saigrač u Kelnu biti nekadašnji fudbaler Partizana Miloš Jojić.\nKeln je trenutno deveti u Bundesligi, sa 24 boda iz 17 nastupa, dok u šampionatu vodi Bajern sa 46 bodova, a za njim slede Borusija Dortmund (38), Herta (32) i ostali.


Članstvo AMSS – Motorna vozila\nHome / Članstvo AMSS\n8. januara 2009. Motorna VozilaSaveti majstoraAmss, Auto-moto savez srbije, Kvar auta, Slep sluzba\nRetki su srecnici koji se nisu susreli s osecajem ocajanja dok stoje pored svog pokvarenog automobila kilometrima od najbližeg naseljenog mesta. Tada je jedino rešenje šlep služba koja ce vas odvesti do najbližeg servisera ili tamo gde vi želite.\nAuto-moto savez Srbije ima raširenu mrežu partnera širom Srbije, ali ima i dosta privatnih firmi koje se bave ovim poslom a nisu u toj mreži. Stoga je najsigurnije obratiti se operativnom centru AMSS na broj 987, nakon cega ce operater obavestiti najbližu filijalu, auto-klub ili auto servis.\nClanstvo u AMSS godišnje košta 500 dinara, a ono omogucava jednu besplatnu tehničku intervenciju na putu i jedno beslplatno šlepovanje vozila do deset kilometara.\nVeci obim i dodatne oblike putne pomoci i besplatnih usluga pružaju ostali clanski paketi:\nKnjižica za turing pomoc u zemlji, po ceni od 1.700,00 dinara (sa uracunatom cenom osnovne clanarine), omogucava jedan besplatan transport vozila i putnika do prebivališta u slucaju saobracajne nezgode, jedan besplatan transport vozila do 50 kilometara, tehnicke intervencije na putu (besplatan dolazak ekipe do ukupno 10 km za dolazak i povratak) i niz strucnih informacija potrebnih automobilistima – pravni saveti, pomoc u traženju rezervnih delova za vozilo, izrada plana putovanja…\nSistem AMSS Garant karte po ceni od 8.900 dinara godišnje omogucava neograniceni broj usluga tehnicke intervencije na putu i usluga šlepovanja na teritoriji Srbije i Crne Gore, bez limita u kilometraži, besplatne kontrolne (zakonom obavezujucih za vozila pravnih lica) tehnicke preglede, besplatne pravne savete i zastupanje interesa kod organizacija za osiguranje.


Vreme 1382 - Evro barometar: Zasto kazes Brisel, kad mislis na Berlin\nVIŠE EVROPE, MANJE BRISELA: Građani EU\nJavno mnjenje u deset evropskih zemalja o Bregzitu, migracijama, ekonomiji, trgovini, briselskoj birokratiji i privrženosti EU, novim statusnim referendumima, i o rastućoj moći Nemačke\nMnoge turbulentne promene u stavovima javnosti prema Evropskoj uniji videle su se prethodnih godina, dok su se razgorevali konflikti oko monetarne krize, prezaduženih tzv. zemalja PIGS (Portugal, Italija, Grčka, Španija), Bregzita, migracija i sukoba između nove i stare Evrope.\nDa li su na vidiku neki znaci da se nad Briselom razilaze oblaci tmurnog raspoloženja? Javno mnjenje sada znatno bolje ocenjuje EU nego pre godinu dana, nakon izglasavanja odluke da se Velika Britanija povuče iz Unije, pokazuje istraživanje američkog Pju centra (Pew Research Center survey), sprovedeno od 2. marta do 17. aprila 2017. među 9935 ispitanika u 10 članica EU – Francuskoj, Nemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Italiji, Holandiji, Poljskoj, Španiji, Švedskoj i Velikoj Britaniji (koje čine 80 odsto populacije EU i 84 odsto ekonomije EU).\nPozitivan stav prema evropskim institucijama izražava većina u 9 od tih 10 članica EU, uključujući 74 odsto ispitanika u Poljskoj, 68 odsto u Nemačkoj, 67 odsto u Mađarskoj i 65 odsto u Švedskoj.\nStavovi o EU su poboljšani za 18 procentnih poena u Nemačkoj i Francuskoj, za 15 poena u Španiji, za 13 u Holandiji i za 10 poena u Velikoj Britaniji, gde je 54 odsto ljudi glasalo za izlazak iz EU, a sada se većina pozitivno izražava o evropskom projektu.\nMIGRANTSKO PITANJE: Vidljiva je, međutim, težnja ka vraćanju ingerencija nacionalnim državama kad su u pitanju ekonomija ili migracije. U devet od deset članica EU javnost većinski ne podržava migracionu politiku Brisela. Da odluke o spoljnim migracijama donose njihove nacionalne vlade, a ne Brisel, želi osam od deset ispitanika u Mađarskoj (82 odsto) i sedam od deset ili više u Poljskoj (77 odsto), Francuskoj (75 odsto), Nemačkoj (75 odsto), Holandiji (74 odsto), Grčkoj (70 odsto) i Švedskoj (70 odsto).\nTo pitanje je verovatno najaktuelnije u Britaniji, čiji pregovarači odbijaju evropski zahtev da u budućem aranžmanu, nakon izlaska Britanije iz EU, slobodna trgovina bude povezana sa slobodnim kretanjem ljudi.\nPrva karta koju je posle vanrednih izbora oslabljena Tereza Mej stavila na pregovarački sto s Briselom, odnosila se na britansku nameru da garantuje da će državljani kontinentalnih članica EU koji u Britaniji žive duže od pet godina zadržati svoj sadašnji status i pravo na dostupnost zdravstvene zaštite, obrazovanja i drugih socijalnih beneficija. Velika Britanija, zauzvrat, očekuje da će njeni državljani u Evropi biti tretirani na isti način.\nBritanska Kancelarija za nacionalnu statistiku procenjivala je 2015. da u Velikoj Britaniji živi 3,2 miliona građana iz 27 zemalja EU, među kojima je bilo 916.000 Poljaka, čiji broj se naglo uvećao u odnosu na 2001. kada ih je u Britaniji živelo samo 38.000, a sada su znatno brojniji od Iraca kojih je 2015. u Britaniji bilo 332.000.\nSličan je slučaj i sa građanima Rumunije, koja je postala članica EU 2007, mada njenim građanima do 2014. nije bilo dozvoljeno da se zapošljavaju u Velikoj Britaniji. Oko 233.000 Rumuna živelo je 2015. u Britaniji, a 2001. bilo ih je samo 5000. Značajno je u Britaniji uvećan i broj građana Italije, Francuske, Nemačke, Španije i Portugala.\nS druge strane Kanala, na Kontinentu, prema proceni britanske statistike u januaru 2017, živelo je 900.000 građana Velike Britanije, a prema proceni OUN njihov broj prelazi 1.200.000. Najviše Britanaca (oko 309.000) živi u Španiji, a među njima je više od 100.000 starijih od 65 godina. U Francuskoj je 2015. živelo 157.000 Britanaca, a u Irskoj njih 112.000.\nNa pitanje o posledicama predstojećeg izlaska Britanije iz EU, ispitanici sa Kontinenta nisu sigurni šta će to značiti za Ujedinjeno Kraljevstvo (55 odsto misli da će biti loše), ali se generalno slažu (69 odsto ispitanika) da će Bregzit biti loš za EU. To smatra 86 odsto Šveđana, 80 odsto Holanđana i 74 odsto Nemaca. Zanimljivo je da 36 odsto Francuza i 26 odsto Italijana kaže da će britanski rastanak biti dobar za Uniju...\nNEKIMA JE KRENULO: Migraciona drama je očito duboko povezana kontroverzom evropskih tenzija zbog ekonomije i moći Brisela. U poslednjih nekoliko godina, mnogi Evropljani su bili razočarani ekonomskim uslovima u svojoj zemlji, a sada se raspoloženje popravlja, pošto je ekonomija u mnogim zemljama počela da se oporavlja, sudeći bar po odgovorima gotovo devet od deset holandskih (87 odsto), nemačkih (86 odsto) i švedskih (84 odsto) ispitanika i skoro dve trećine Poljaka (64 odsto, što je poboljšanje od 25 procenata). Međutim, samo 28 odsto Španaca kaže da njihova ekonomija dobro ide, u Italiji se ekonomsko raspoloženje pogoršalo za 15 odsto), a u Grčkoj su ekonomske ocene ispitanika i dalje veoma crne.\nBolja ekonomska vremena ne dovode automatski do podrške ekonomskim politikama Brisela, koje odobrava 42 odsto Evropljana: 61 odsto ispitanika u Nemačkoj, ali samo 11 odsto Grka, 24 odsto Italijana i 35 odsto Francuza... Brisel ima ingerencije nad trgovinskim sporazumima od 1957, kada je formirana Evropska ekonomska zajednica, preteča EU, ali poslednjih nekoliko godina javnost je sve manje raspoložena prema takvoj praksi.\nDa sklapanje trgovinskih ugovora bude u rukama nacionalnih vlada želi većina u Grčkoj (61 odsto), Švedskoj i Francuskoj (po 56 odsto), Mađarskoj (55 odsto) i oko polovina Poljaka, Španaca i Italijana. Samo Nemci u većini (60 odsto) žele da trgovinska vlast ostane u nadležnosti EU.\nNESTABILNE ELITE: Iako mnogi Evropljani žele da se ključevi moći iz Brisela prebace u prestonice njihovih država, lokalne političke elite su daleko od stabilnosti. Da malo političkih partija uživa široku podršku, videlo se na izborima u Francuskoj (krah socijalista i degolista), ali i na izborima u drugim članicama EU, a videlo se i kroz pojavu novijih političkih pokreta i partija.\nSamo pet od 42 partije koje su bile obuhvaćene istraživanjem Pju centra dobilo je pozitivan rejting: dve u Nemačkoj (socijaldemokrate i hrišćanske demokrate), dve u Holandiji (Narodna partija i Socijalisti) i jedna u Švedskoj (Socijaldemokratska partija). U Poljskoj samo četiri od deset ispitanika pozitivno govori o vladajućoj Partiji pravde i zakona.\nDve španske partije koje su dominirale decenijama, Socijalistička radnička partija i desna Narodna partija, imaju manji rejting nego dve nove partije: Sijudadanos (Ciudadanos, Građani, koju pozitivno ocenjuje 43 odsto ispitanika, najviše onih desno od centra iznad 30. godine života) i Podemos ("Mi možemo", koju ocenjuje pozitivno 31 odsto ispitanika s levog spektra ispod 50. godine života). U Italiji je populistički pokret Pet zvezdica humoriste Pepea Grila dobio pozitivne ocene od 41 odsto ispitanika, a rejting vladajuće Demokratske partije premijera s desnog centra Paola Đentilonija i bivšeg premijera Matea Rencija je 29 odsto... Stranke na krajnjem desnom polu kao što su Francuski nacionalni front i Stranka nezavisnosti Ujedinjenog Kraljevstva (UKIP) – generalno su dobile relativno niske ocene.\nOcene su posebno sumorne u Grčkoj, gde čak četvrtina ispitanika ne gleda pozitivno ni na jednu stranku. Sve četiri grčke partije obuhvaćene istraživanjem, uključujući i levu Sirizu premijera Aleksisa Ciprasa i desnu Zlatnu zoru, vidi povoljno samo 7 odsto Grka.\nEVROSKEPTICI I EU: Mada bi se moglo očekivati da su simpatizeri evroskeptičnih partija kompaktni kad je u pitanju mišljenje o EU, istraživanje Pju centra ukazuje na paradoks da su čak i ti evroskeptični glasači u značajnom procentu zapravo protiv toga da njihove zemlje izađu iz EU.\nU Nemačkoj, 69 odsto onih sa pozitivnim pogledom na evroskeptičnu Alternativu za Nemačku (AFD) i dalje želi da Nemačka ostane u EU. U Holandiji, 41 odsto onih koji simpatišu Partiju slobode ipak vide Brisel u pozitivnom svetlu. Da Francuska ostane u EU (nevoljno?) želi 54 odsto onih koji izražavaju pozitivno mišljenje o Nacionalnom frontu. U Italiji 61 odsto onih koji pozitivno ocenjuju evroskeptični Pokret pet zvezdica ima pozitivne poglede na EU. U Poljskoj, pozitivno mišljenje o EU ima 65 odsto pristalica vladajuće Partije zakona i pravde koja je u sporu sa EU.\nGeneralno gledano, samo 18 odsto ispitanika u devet kontinentalnih zemalja EU želi da i njihova zemlja napusti EU, ali oko 53 odsto ispitanika u devet evropskih zemalja (ne računajući Veliku Britaniju) podržava pak nacionalne referendume o nastavku članstva u EU.\nReferendum priželjkuje većina u Španiji (65 odsto), Francuskoj (61 odsto), Italiji (57 odsto) i Grčkoj (57 odsto) i polovina Šveđana (53 odsto), Poljaka (51 odsto), Nemaca (50 odsto) i Mađara – dok je više od polovine Holanđana protiv referenduma (54 odsto). To optiranje za "ucenjivački" referendum o egzitu, uz nameru da se ne izlazi, verovatno govori o želji birača da se čuje njihov glas o važnim nacionalnim pitanjima. Oni jesu za EU, ali su protiv briselske birokratije.\nLEVIČARI, EVROFILI, DESNIČARI...: Kad je odnos prema EU u pitanju, vidljive su generacijske i ideološke razlike: glasači između 18 i 29 godina, koji ne poznaju svet bez EU, u 73 odsto slučajeva imaju pozitivno mišljenje o Uniji generalno, u poređenju sa 58 odsto onih starijih od 50 godina. Generacijski rascep između mladih i starih je najveći u Velikoj Britaniji (33 procenta) i u Holandiji (23) i Francuskoj (22 poena). U Francuskoj, Mađarskoj, Italiji i Holandiji, više ljudi na desnoj strani nego na levoj strani političkog spektra želi da se nacionalnim vladama vrati pravo na donošenje trgovinskih odluka.\nItalija i Poljska, Francuska, Mađarska, Holandija i Švedska su društva u kojima na ideološkoj desnici znatno više nego na levici ima podrške za ostvarivanje nacionalnog suvereniteta kad su u pitanju unutrašnje migracije. Ljudi koji sebe doživljavaju kao pripadnike levice iskazuju pozitivnije stavove o EU nego pripadnici desnice, a ta razlika iznosi 43 indeksna poena u Velikoj Britaniji, 37 poena u Italiji, 20 poena u Poljskoj, 19 poena u Nemačkoj.\nNemački nedeljnik "Špigl" u tom kontekstu ukazuje i na fenomen tzv. levičarskih nacionalista. Oni, piše "Špigl", tvrde da zastupaju progresivnu klasnu svest, da su zaštitnici obespravljenih penzionera i nezaposlenih južnih Evropljana i da te bitke vode pod zastavom demokratije, ali ne mogu da sakriju činjenicu da je njihov odgovor na nerešenu evropsku monetarnu krizu identičan odgovorima koji daju desničarski populistički lideri Marin Lepen u Francuskoj i Gert Vilders u Holandiji – koji veruju da evropska budućnost leži u kontroli granica i kapitala, u povratku nemačke marke, francuskog franka i španske pezete. Socijaldemokratski obojeni "Špigl" nalazi da je u toj grupi čak i lider britanskih laburista Džeremi Korbin, koji je, po nemačkom nedeljniku, samo malo privrženiji Evropskoj uniji od Tereze Mej iz Konzervativne partije.\n"Špigl" pak zastupa tezu da problem nije u tome što Brisel ima previše ingerencija, već u tome što ih ima premalo. Evrozona, konstatuje taj list, nema instrumente koje je britanski ekonomista Džon Majnard Kejns smatrao neophodnim za balansiranje ekonomskih fluktuacija, promena koje izazivaju haos i za prevenciju kriza. "Špigl" optimistički procenjuje da novoizabrani francuski predsednik Emanuel Makron želi da nađe lek za tu deformaciju, ali sumnja da će biti potrebne godine da sprovede takav plan. Po "Špiglu", dok francuski predsednik Emanuel Makron ili nemački socijaldemokratski lider Sigmar Gabrijel rade na evropskoj ekonomskoj i finansijskoj vladi kako bi obogatili zajedničku valutu, rastuća zajednica radikalnih levičara pokušava suprotno: povratak nacionalnim državama.\nJEDNA ZASTAVA MANJE: Velika Britanija izvan EU\nU Francuskoj, levičarski predsednički kandidat Žan-Lik Melanšon je vodio kampanju protiv evra i "nemačkog otrova". U Nemačkoj, levičarski lideri govore o "briselskoj mašini koja ljude udaljava od demokratije" što takođe čini i međunarodni kapital. U Španiji pak 48 odsto desničara podržava Brisel, a samo 27 odsto levičara.\nSociolog Volfgang Štrik, koji je svojevremeno bio savetnik socijaldemokratskog kancelara Gerharda Šredera za reformu tržišta rada, sada kritikuje ideje francuskog predsednika Emanuela Makrona kao "pučistički put ka evropskom jedinstvu". Bivši lider Levičarske partije (Die Linke) Oskar Lafonten, inače nekadašnji (1998–99) socijaldemokratski ministar finansija, izjavljuje da želi da raznese monetarnu uniju zato što ona više deli Evropu nego što je ujedinjuje.\n"Špigl" tim kritikama suprotstavlja konstataciju da je Kontinent tokom 80-ih i devedesetih godina bio ekonomski podeljen barem kao što je podeljen danas. Tada su kamatne stope u evropskim južnim zemljama uglavnom bile za nekoliko procentnih poena veće od onih u severnim zemljama, jer su investitori stalno morali da brinu o prilagođavanju deviznog kursa.\nRadnici južne Evrope, penzioneri i vlasnici malih preduzeća najviše su, piše "Špigl", trpeli kada su, kao posledica jedne od mnogih devalvacija valute u Portugalu ili Italiji, cene rasle i topile štednju ljudi. Južna Italija i Grčka razdvojile su se od moderne Evrope kada su u opticaju bile lira i drahma. Tzv. Klub Med, grupa južnih zemalja, ima većinu u Evropskoj centralnoj banci, ali i u eri pre evra, formalno nezavisni centralni bankari u Rimu ili Parizu morali su da imitiraju skoro svaku odluku svojih kolega iz nemačke Bundesbanke u Frankfurtu o kamatnim stopama, jer je tada deviznom trgovinom na Kontinentu dominirala dojče marka.\nNEMAČKA MOĆ I EU: Skoro polovina evropskih ispitanika (49 odsto) ocenjuje da Berlin ima previše uticaja kada je u pitanju donošenje odluka u EU, a samo 5 odsto smatra da je taj uticaj mali... Nemci sebe ne vide kroz te naočari. Šest od deset njih smatra da Berlin ima pravu meru uticaja u Briselu, oko četvrtine (26 odsto) misli da bi njihova zemlja trebalo da ima više moći u donošenju odluka u EU, a samo 10 odsto njih smatra da je Nemačka previše uticajna u EU.\nU svakoj anketiranoj evropskoj zemlji stavovi koji idu u prilog EU imaju veće šanse da se poklope s pozitivnim mišljenjem o Nemačkoj, koja je najpovoljnije ocenjivana u Holandiji i Švedskoj, u kojima skoro tri četvrtine (72 odsto) ispitanika kaže da Nemačka ima odgovarajući uticaj unutar EU. U Poljskoj su stavovi onih koji daju prednost EU za 41 bod povoljniji prema Nemačkoj nego kod onih koji ne vole EU (80 odsto naspram 39 odsto).\nNakon globalne finansijske krize, između 2007. i 2017. godine, nepovoljno mišljenje o Nemačkoj uvećalo se za 27 procentnih poena u Italiji (samo oko polovine ispitanika izrazilo je pozitivno mišljenje), za 8 poena u Francuskoj i za 7 poena u Španiji. Oko tri četvrtine Grka kaže da ima nepovoljan stav o Nemačkoj, što uključuje i 44 odsto onih koji imaju veoma nepovoljan stav.\nIpak, sada sedam od deset Evropljana u pozitivnom svetlu vidi Nemačku, čiji će uticaj u EU posle Bregzita verovatno porasti...


Lena Kovačević: Iako nisam model, uživala sam na modnoj pisti - Hello! magazin\n– Hvala devojkama iz brenda Marinija za divnu kolekciju Atomic Flower. Uz sve lepe mlade dame i pesmu Cafe, pamtićemo ovaj Serbia Fashion Week – iznela je Lena svoje prve impresije naglašavajući da je, iako nije model, uživala na modnoj pisti.\n– Lena savršeno odgovara našem sloganu Dont be wanna be, just be i na najbolji način je na reviji predstavila jednu od haljina iz naše nove kolekcije. Srećni smo što je svojim nastupom doprinela da naša revija bude drugačija, što je publika umela da prepozna i da nagradi aplauzima – kaže Ksenija Zlatić iz brenda Marinia.\n– Inspiraciju za ovu kolekciju pronašla sam u bujanju prirode i njenim opstanakom u urbanim gradskim, industrijskim sredinama. Lepota formi i oblika različitih cvetnih vrsta i sam proces rascvetavanja prenesen je na krojne oblike delova haljina. Sastav, nijanse i finoća materijala odabrani su analogno laticama orhideja, hortenzija, magnolija – kaže modna dizajnerka Marina Ilić.


Komesarijat: Nijedan migrant nije vraćen u Srbiju po sporazumu o readmisiji - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Komesarijat: Nijedan migrant nije vraćen u Srbiju po sporazumu o readmisiji\nSvetlana Palić iz Komesarijata za izbeglice izjavila je za N1 da nijedan migrant iz azijskih ili afričkih država nije vraćen iz Zapadne Evrope u Srbiju, po sporazumu o readmisiji.\n1Piše: N1 10. februara 2020. 11.19\nBivši austrijski ministar Hebert Kikl tvrdi da je tokom njegovog mandata skopljen ugovor prema kojem se odbijeni tražioci azila vraćaju u Srbiju iako su tuda samo prošli. Palić je u Novom danu TV N1 rekla da Srbija sa EU već godinama ima sporazum o readmisiji, ali da po tom dokumentu nije vraćen nijedan migrant iz afričkih ili azijskih država.\nŽelja migranata iz azijskih i afričkih zemalja da se domognu Zapadne Evrope je takva da ne možete da ih sprečite u tome, kazala je gošća Novog dana.\n„Ranije je to bila reka, sada vam je to delta. Bez obzira na žice, nađu put. Tužno je što neki ljudi na tome profitiraju, najviše se podiže broj krijumčara“, navela je Palić.\nOve zime, kako je dodala, beleži se blagi porast broja migranata u Srbiji koji, prema oceni Komesarijata, nije zabrinjavajuć, ali ga ne treba ignorisati.\nDodala je da su se i neke druge stvari promenilie, poput strukture migranata – na početku su to bile porodice koje su bežale od rata u Siriji, a sada ih je najviše iz Avganistana i Pakistana.\nKomentarišući protest migranata na granici Srbije i Mađarske, kada je mađarska granična policija ispalila hice upozorenja ka ljudima koji su pokušali da pređu granicu, Palić je rekla da je taj incident nije iznenadio, jer su u Komesarijatu znali da migranti pripremaju protest.\nU tom kontekstu je pomenula i tvrdnje humanitaraca iz organizacije „No name kitchen“, koji su naveli da su ih napali ljudi sa četničkim obeležjima, jer pomažu migrantima, i da im je nakon toga rečeno da moraju da plate kaznu i napuste Srbiju. Palić je rekla da u toj priči „ništa ne valja“, ni to što su migranti u napuštenoj fabrici koja više liči na skvot, niti je dobro da neko dođe i bije bilo koga, naročito one koji se bave humanitarnim radom.\n„Pravi način je da migranti budu u prihvatnim centrima i da se građanima daju informacije, da se ništa što se tiče incidenata, ali i lepih stvari ne krije“, rekla je Palić.\nIstakla je i da su migranti pred zakonom isti kao i svi drugi građani.\n„Ne treba neke stvari ni zanemarivati. Nije u redu da upadaju u napuštene kuće, da pale vatre, to sve treba prijaviti policiji i koordinatorima u lokalnim samoupravama, da reaguju policija, lokalna samouprava i Komesarijat. Svima je u interesu da stvari funkcionišu, i generalno migranti to razumeju, i vide Srbiju kao mesto gde nisu ugroženi“, rekla je Palić.\nS druge strane, dodala je ona, ne možete ni od priče gde ne postoji problem da napravite senzaciju. Oni koji to rade, pre svega, ne čine dobro svojoj zemlji i građanima koje plaše.\nGrađani Srbije, međutim, uglavnom dobro prihvataju migrante, istakla je Palić. Podsetila je da je u određenim sredinama bilo protesta kada su deca migranata kretala u lokalne škole, ali da je sve „brzo leglo“, te da su roditelji počeli da zovu i male migrante na rođendane svoje dece.\nMigranti, Readmisija, Svetlana Palić\nPrevod na srpski kaže:\n10. februara 2020. u 12.46\nKad to oni kazu, u sebi prevodimo uvek ovako – veoma veliki broj izbeglica i migranata je vec vracen u Srbiju, to se dogadja i u ovom trenutku, a ubuduce ce se jos pojacati. Inace, direktor Komesarijata za izbeglice je vec 20 godina isti covek V. C., koji istovremeno sa drzavnom funkcijom ima bar 2 /dva/ restorana u vlasnistvu u najstrozem centru Beograda. Neki kazu da ima i 4-5, ali je za 2 potpuno sigurno


Dobit skoro milion KM /Buđenje bh. giganta: Pretis prvi put od rata poslovao pozitivno / Radio Sarajevo\nDobit skoro milion KM / Buđenje bh. giganta: Pretis prvi put od rata poslovao pozitivno\n19. 05. 2017. u 22:12:00 Radiosarajevo.ba\nNakon što je kompanija Dita iz Tuzle pozitivnim primjerom pokazala kako se bivši bh. giganti mogu podići iz pepela, njen primjer u prethodnoj godini slijedio je i Unis-Pretis iz Vogošće.\nNakon što su godinama grcali u dugovima i bilježili višemilionske godišnje gubitke, lider bivše Jugoslavije u proizvodnji oružja i municije uspio je prvi put nakon ratnih dejstava u BiH poslovati pozitivno.\nPrema finansijskom izvještaju objavljenom prethodnih dana, kompanija Unis-Pretis iz Vogošće drastično je povećala poslovne prihode, te su u prethodnoj godini zaradili 23,4 miliona KM. To je otprilike povećanje od deset miliona KM u odnosu na 2015. godinu.\nNjihova ukupna neto dobit u godini koja je iza nas iznosila je gotovo milion KM, odnosno 990.799, što je neuporedivo bolji rezultat u odnosu na prethodnu godinu kada su zabilježili gubitak od 4.6 miliona KM.\nU postizanju ovakvog rezultata najviše im je pomogao porast izvoza, koji je činio gotovo 90 posto njihove ukupne zarade u prošloj godini (87.6 posto).\nSve to je itekako važno jer označava konačni procvat jednog dijela industrije u vlasništvu države, tačnije Vlade Federacije BiH, koja je većinski vlasnik sa 51 posto dionica kompanije. Ako se ovakav trend među bh. kompanijama nastavi, kroz nekoliko godina mogli bismo imati pozitivan rast privrede naše države.\nTagovi: BiH Vogošća ekonomija privreda Vlada FBiH industrija\nJedinstven primjer / Optimizam u Tuzli: Radnici Dite sretni zbog kupovine tvornice\nSpas za radnike / Bingo kupio tuzlansku Ditu za osam milliona KM\nBiH / Novi program lojalnosti na GAZPROM i NIS Petrol benzinskim stanicama\nŠirenje poslovanja / Addiko Banka prodaje svoju zgradu na Alipašinom Polju\nZa 2016. godinu / U Sarajevu dodijeljena priznanja najuspješnijim privrednicima\nTrgovina / Tropic želi preuzeti Mercator u BiH\nAmbasador BiH / Makarević: Očekujemo jačanje ekonomske suradnje BiH i Pakistana\nKampanje / "Jedi kao šampion": Zdravom ishranom do smanjenja gojaznosti kod dece\nRed Rock / Englezi obnavljaju proizvodnju ferosilicija u Jajcu


Posvećenost - Antropozofije u Evropi\nMi smo sve većeg broja ljudi koji rade kako bi se osiguralo da se, s obzirom na ogroman socijalnih i ekonomskih problema koji prijete da destabilizira Evropu, nove ideje i konstruktivne razvoj su poznati i potražiti pomoć. Evropski dizajn "mnoštva u jedinstvu i jedinstvo u različitosti" može se ostvariti samo ako su stvoreni uslovi da se interkulturalno razumijevanje moguće, kao i interes za individualne razlike među ljudima i etničkih grupa.\nVjerujemo da socijalni problemi mogu biti riješen samo u načinima dobro obrazovanje. Obrazovanje, ali je potrebno raditi perspektive, koja se zasniva na ideji zdravog razvoja, a ne o socijalnim i ekonomskim ograničenjima. Kao sastavni dio civilnog društva, želimo doprinijeti sveobuhvatan umrežavanje na temelju zajedničkog interesa, priznanje i povjerenje u budućnost Evrope. Mi tražimo saradnju sa institucijama, udruženjima i pojedincima u javnom životu, s kojima dijelimo ciljeve očuvanja slobode i izbora i razvijaju stavove i projekte koji doprinose njihovu realizaciju.


Rezolucija u UN važan korak na evropskom putu – Nadlanu.com\nRezolucija u UN važan korak na evropskom putu\nBEOGRAD, 22. septembra 2010. (Beta) – Ambsador Nemačke u Beogradu Volfram Mas izjavio je u sredu da njegova zemlja podržava Srbiju na putu ka EU i dodao da je usvajanjem usaglašene rezolucije o Kosovu u UN učinjen značajan korak u procesu evrointegracija.\n„To što je Srbija uspela da u Njujorku podnese predlog koji je usaglašen sa svih 27 članica EU je impresivno“, rekao je Mas na predstavljanju publikacije Izazovi evropskih integracija u Službenom glasniku u Beogradu.\nMas je rekao da to pokazuje da Srbija želi partnersku saradnju sa EU, što je želja i zemalja članica Unije. On je naglasio da je odluka o podnošenju zahteva za članstvo u EU jedna stvar, a izazovi koji stoji na tom putu druga.\nDirektorka Kancelarije za evropske integracije Milica Delević ocenila je da je poslednjih dana napravljena dobra klima u Srbiji kada su u pitanju evropske integracija. Ona je dodala da predstoji još puno posla do ostvarivanja glavnog cilja – članstva u EU.


Počela gradnja Chedi hotela u Luštici - Novosti - Turistički svet\nPočela gradnja Chedi hotela u Luštici\nKompanija Luštica Development dobila je građevinsku dozvolu za gradnju prvog hotela The Chedi Luštica Bay Crna Gora i počela intenzivnu gradnju ovog luksuznog objekta sa pet zvezdica, koji će biti najveći hotelski objekat te kategorije u Boki Kotorskoj.\nIz kompanije su saopštili da je Chedi prvi od sedam hotela čija je gradnja predviđena u okviru Luštica Bay-a, turističkog grada vrednog 1,1 milijardu evra.\nHotel će biti smešten na centralnoj poziciji šetališta Luštica Bay marine. Raspolagaće sa 110 soba, dva restorana, barom, konferencijskim i poslovnim centrom, otvorenim bazenom, luksuznim spa i fitness centrom sa zatvorenim bazenom, teretanom i pratećim objektima.\nReč je o drugom evropskom hotelu Chedi brenda, koji je prepoznatljiv u Aziji i na Dalekom istoku. Arhitektonsko urbanističko rešenje za hotel uradio je Aron Gentry, TVS Design iz Atlante, koji je pobedio na međunarodnom konkursu 2015. godine.\nHotel bi trebalo da bude završen do sredine 2018. godine, kada će zvanično biti otvorena i Marina Luštica Bay, nautički objekat sa 176 vezova za prihvat brodova dužine do 35 metara, te kompletirano još nekoliko stambenih zona, uključujući stambeno-poslovne objekte na šetalištu u zoni Kamelija, stambeni blok Magnolija i najluksuznije objekte u marini poput gradskih kuća Mimoza i bloka sa vilama Ruža.


Radio Tivat | Intenzivirana saradnja beogradskog i crnogorskih aerodroma\n01 нов Intenzivirana saradnja beogradskog i crnogorskih aerodroma\nPosted at 13:45h in Ekonomija\tby\tDragan Popadic\nMenadžment Aerodroma Nikola Tesla na čelu sa generalnim direktorom Sašom Vlaisavljevićem boravi u radnoj posjeti Aerodromima Crne Gore – saopšteno je iz JP“Aerodormi Crne Gore“.\nUspješna saradnja beogradskog i crnogorskih aerodroma potvrdjena je i ovom prilikom a održani su i sastanci timova iz sektora bebjednosti, komercijalnih poslova i školskih centara. Izvršni direktor Aerodroma Crne Gore Danilo Orlandić istakao je važnost razmjene iskustava.\n„Obije kompanije su u procesu investicija i proširenja kapaciteta I zato nam je razmjena iskustava neprocjenjiva. Ono na čemu insistiramo je i organizovanje obuka, kako bi naši radnici stekli neophodna znanja i obavljali posao na najvišem nivou. “ – rekao je Orlandić\n„Danas smo se fokusirali na konkretnu operativnu saradnju. Aerodrom Nikola Tesla upravo izlazi iz četvorogodišnjeg investicionog ciklusa tokom kojeg je uloženo oko 70 miliona eura. Upravo o tim isustvima naši timovi razgovaraju posebno imajući u vidu da je u toku izgradnja privremenog terminala u Tivtu.“ – rekao je Vlaisavljević.\nOrlandić i Vlaisavljević su na sastanku pokrenuli i ideju organizacije panela „Inicijativa uspješnih“ na kojem bi se okupili predstavnici najuspješnijih aerodroma u regionu – zaključuje se u saopštenju.


Slobodan Popadić - Srpskainfo\npolitika 13 sati\nOtpravnik poslova Ambasade Bosne i Hercegovine u Beogradu Mirsad Muhović posjetio je danas državljanina BiH Edina Vranja koji je 12. septembra uhapšen u Srbiji pod optužbama za ratni zločin.\nZAVRŠENA RASPRAVA Trivić: Srpski jezik i ćirilicu štitimo od zaborava, od nas samih\nNarodna skupština Republike Srpske okončala je raspravu o Prijedlogu zakona o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma, a tokom dana će poslanici glasati o zakonu.\nPoslanik SDA u Narodnoj skupštini Republike Srpske, Edin Ramić, smatra da Zakon o zaštiti, očuvanju i upotrebi jezika srpskog naroda i ćiriličnog pisma diskriminiše Bošnjake i Hrvate u Republici Srpskoj, te zaprijetio da će ovaj zakon biti stavljen "izvan pravnog sistema".\n"Rekao sam da izađe s mog imanja" Dodik tvrdi da mu je američki ambasador nudio preinačenje zatvorske kazne\nSrpski Član Predsjedništva BiH, Milorad Dodik, rekao je danas na posebnoj sjednici Narodne skupštine RS kako mu je bivši američki ambasador Kliford Bond nudio pomoć američke vlade da mu zatvorska kazna, koja mu je prijetila, bude zamijenjena uslovnom kaznom.\n„Zašto su u patrolu išla dva policajca“ Galić izlaganje o ćirilici završio vicem iz SFRJ\nDragan Galić, u ime Kluba NPS, izjavio je da prema podacima iz 2011. godine 252 miliona ljudi u Evroaziji koristi ćirilicu kao svoje pismo.\nNaša trobojka je za srpski narod više od zastave, ona je svjedok svih važnih trenutaka u našem životu.


DRŽAVA PRODAJE NA LICITACIJI: Razni automobili po početnoj cijeni od 400 maraka\nVozila marki Opel, VW, Škoda, Ford, Mercedes, Mitsubishi...\nNa osnovu odluka Vlade, Ministarstvo za unutrašnje poslove Hercegovačko-neretvanskog kantona raspisalo je Javni oglas za prodaju 41 službenog putničkog motornog vozila i jedne autodizalice.\nPutem javne licitacije MUP HNK-a namjerava prodati brojna vozila marki Opel, VW, Škoda, Ford, Mercedes, Mitsubishi, te čak i jedan motocikl marke BMW, a početne cijene vozila za licitaciju su između 400 i 5.300 KM.\nNa ovoj javnoj licitaciji mogu učestvovati sva fizička i pravna lica koja uplate kauciju u iznosu od deset posto od početne cijene za pojedinačno vozilo ili pet posto za ukupnu početnu cijenu jedne LOT grupe vozila, čije cijene dosežu gotovo 28.000 KM, javlja Radio Sarajevo na svojoj Internet stranici.\nSva vozila mogu se pregledati u krugu Policijske stanice Mostar - Jug, Buna bb, i to u ponedjeljak, 13.02. ove godine, u periodu od 10 do 11 sati, izuzev autodizalice, koja se nalazi ispred autoradionice PU Mostar, koja se može pregledati na isti dan u periodu od 11.30 do 12.30 sati.\nTakođe, isti dan trebaju biti uplaćene kaucije na blagajni MUP-a HNK-a u ulici Brune Bursića bb, u periodu od 10 do 15 sati.\nViše informacija o ovom oglasu možete da dobijete na broj telefona 036/383-320 ili na OVOM LINKU.


Radulović: Vučićevi „Potemkinovi mercedesi“ - Ekonomske Vesti\n27. sep. 2015 Andrija Matić 0 Comments autobusi, Beograd, Dosta je bilo, Ikarbus, Mercedes, Saša Radulović, Siniša Mali\nPokret „Dosta je bilo – Saša Radulović“ tvrdi da nemačka kompanija Mercedes nije uložila ni jedan evro u Ikarbus.\n„Nemački automobilski gigant „Mercedes“ nije u Srbiju uložio ni evro, a slikanje premijera Srbije i gradonačelnika Beograda s deset „Ikarbusovih“ autobusa na „Mercedesovim“ šasijama ima jedan jedini cilj – ličnu promociju.\nPokret „Dosta je bilo – Saša Radulović“ upozorava javnost da vlast na ovaj način obmanjuje građane, stvara privid „velikih investicija“ i u tu svrhu koristi zvučno ime ugledne kompanije. A istina je miljama daleko od ove ulepšane slike stvarnosti.\nKao što je Saša Radulović pre više od godinu dana rekao – svedočeći iz prve ruke o razgovoru s nemačkom delegacijom u svojstvu tadašnjeg ministra privrede – „Mercedes“ nije ni imao nameru da investira u Srbiju.\nOno što je „Mercedes“ privuklo je javno iskazana potreba Grada Beograda da kupi nove autobuse.\nPokret „Dosta je bilo – Saša Radulović“ poziva premijera i gradsku vlast da prestanu da se bave samopromocijom na račun poreskih obveznika i da pokažu ugovor s „Mercedesom“ iz kojeg će se jasno videti o kakvom je poslu reč.“\n← Ljajić u dvodnevnoj poseti Azerbejdžanu\nIzbeglica: Mrzim Finsku! →


Policija je u Tesliću uhapsila lice čiji su inicijali N.M. iz ove opštine, vozača kod koga je utvrđeno prisustvo alkohola u krvi od 2,12 promila.\nIz dobojske Policijske uprave saopšteno je da je pijani vozač uhapšen u nedelju, a isti dan u Brodu je uhapšeno lice K.M. iz ove opštine, vozač kod koga je utvrđeno prisustvo alkohola u krvi takođe od 2,12 promila.\nSimptomatično je da je takođe u nedelju isti procenat alkohola, 2,12 promila, „naduvao“ i treći uhapšeni vozač u Derventi inicijala A.L. Iste večeri njegov sugrađani LJ.N. popio je nešto manje, sa 1,89 promila alkohola u krvi, ali mu se ipak pridružio na trežnjenju u derventskoj policijskoj stanici.\nvožnja u alkoholisanom stanju pijani vozač Republika Srpska Derventa brod Teslić


Montavar - SRB - Montavar\nPredfabrikacija i montaža\nMONTAVAR Metalna Lola već dugi niz godina sa velikim uspehom izvodi predfabrikaciju i montažu cevovoda i druge opreme pod pritiskom kako za domaće, tako i za inostrano tržište.\nZavarene konstrukcije predstavljaju značajan deo našeg proizvodnog programa. MONTAVAR Metalna Lola se kvalitetom u izradi ovih konstrukcija visoko pozicionirao kako na domaćem tako i na evropskom tržištu.\nProizvodnja mašinske opreme i rezervnih delova.\nMONTAVAR Metalna Lola pruža usluge mašinske obrade, projektovanja i proizvodnje mašinske opreme i rezervnih delova za rudnike, rafinerije, hemijska postrojenja, hidro i termo elektrane.\nInstruktori su iskusni zavarivači\nOpredeljenje rukovodstva firme da škola profunkcioniše u punom kapacitetu je postojalo sve vreme. U startu je prepoznata činjenica da je stvaranje kvalitetnih zavarivača neophodan preduslov za kvalitetnu zavarivačku proizvodnju.\nProizvodnja mašina alatki\nS ponosom ističemo da mašine alatke napravlje u našim pogonima zadovoljavaju kriterijume kvaliteta renomiranog zapoadnoevropskog tržišta.\nMontavar poseduje i niz sertifikata kao što su Sistem menadžmenta kvalitetom, Sistem kvaliteta kod zavarivanja topljenjem metalnih materijala…\nNaši proizvodni kapaciteti se prostiru na oko 41.000 m2 u dve proizvodne hale nekadašnje fabrike za proizvodnju mašina alatki „Ivo Lola Ribar“ u Železniku.\nFabrika Montavar metalna Lola d.o.o. Beograd se prostire na površini nešto većoj od 8ha. Ukupna površina fabrike na kojoj se obavlja proizvodni proces: 40.748,79 m2. Proizvodni prostor koji se nalazi pod krovom prostire na površini od 37.873,94 m2 koju čine…\nProizvodni proces u našoj fabrici odvija se u sledećim pogonima:\npogon za seču materijala i obradu plastičnim deformisanjem\npogon ručne obrade (bravarski i zavarivački radovi)…\nU osnovi proizvodnog programa Montavar Metalna Lola doo, nalazi se izrada:\nOpreme pod pritiskom;\nRezervnih delova za: alatne mašine, opremu u termo i hidro elektranama, vojnu industriju…\nU korak sa savremenim i uspešnim poslovanjem bezbednost i zdravlje na radu postavlja se na značajno mesto u našem preduzeću. Zakonom o bezbednosti i zdravlju na radu, kao i podzakonskim aktima određen je način rada u ovoj oblasti i…


Mirjana Karanović u ulozi Mire Marković u tv seriji „Porodica“ – UDARNA VEST . rs\nMirjana Karanović u ulozi Mire Marković u tv seriji „Porodica“\nPosle 20 godina od hapšenja bivšeg predsednika Srbije i SR Jugoslavije Slobodana Miloševića, 29. marta na Superstar TV i RTS počinje emitovanje mini TV serije „Porodica“ scenariste i reditelja Bojana Vuletića.\nU pet nastavaka do 2. aprila gledaoci će imati prilike da vide dramsku interpretaciju događaja u vili Mir u beogradskom naselju Dedinje, kada je uhapšen Miloševihc, i kako je izgledalo poslednjih 48 sati zajedničkog života članova porodice Milošević.\nProjekat je nastao je u produkciji Telekoma Srbija i produkcijske kuće „Fajerflaj“, prenosi Informer.rs.\n„Lične impresije o Miri Marković sam ostavila po strani. Pokušala sam da pronađem šta nas spaja i otkrila da su to dve tačke: obe ne podnosimo poltrone i ne krijemo želju da smo u centru pažnje nečijeg života. Takav princip savldavanja uloge sam prepisala od Meril Strip“, kazala je Karanovićeva.\nporodica, porodicaMilosevic, serija, SlobodanMilosevic, tvserija\nZakazana sednica Kriznog štaba za sredu!\nUtorak u znaku pop muzike! Koncert Goce Tržan na YOUBOXU


HomeDRUŠTVOU Promenadi otvorena izložba slika dece sa autizmom\n04/12/2021Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti0\nSavetnica gradonačelnika Novog Sada Ljiljana Koković prisustvovala je obeležavanju 3. decembra – Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom u TC „Promenada“ gde je upriličena izložba slika dece sa autizmom iz udruženja „Društvo za osobe sa autizmom Novog Sada“ i humanitarna berza knjiga „Volim knjige“.\nIzložbu je organizovalo Udruženje „Život kao inspiracija“ u okviru projekta „Provodim dan – kako najbolje znam!“ podržanog od strane Ministarstva za rad, zapošljavanje boračka i socijalna pitanja i Kancelarije za mlade Grada Novog Sada.\n– Danas kad obeležavamo 3. decembar – Međunarodni dan osoba sa invaliditetom izuzetno je važno da svi zajedno skrenemo pažnju javnosti na njih, njihovo uključivanje u svakodnevni život, i da pre svega utičemo na smanjivanje diskriminacije. S druge strane, pravilnim odnosom prema takvim ljudima, u smislu jedne podsticajne klime, kako u porodici, tako i šire, pozitivno delujemo na njihov razvoj i uklapanje u društvenu sredinu. Grad Novi Sad vodi odgovornu socijalnu politiku i nastoji da u punoj meri pruži podršku svima koji se bave obezbeđivanjem boljih uslova za život osobama kojima je potrebna dodatna podrška- rekla je Ljiljana Koković i dodala da će Grad i u buduće podržavati projekte čiji je krajnji cilj pružanje jednakih šansi za sve.\nOtvaranje izložbe je obeleženo i nastupom flautista, učenika Muzičke škole „Isidor Bajić“ Katarine Teofanov i Uroša Grbića, kojima se pridružio i Robert Gabdrakipov saksofonista, iz Društva za podršku osobama sa invaliditetom.


Američki State Dapartment javno je označio Nikole Špirića, člana Parlamenta BiH iz SNSD-a, kao osobu za koju postoje "kredibilne informacija da je umiješana u značajnu korupciju".\nU obavijesti koju je izdao Odjel za medije na web stranici State Departmenta 10.09.2018., navodi se da prema američkom Zakonu, državni sekretar ima pravo i obavezu da javno ili privatno označi osobe za koje o kojima posjeduje informacije o korupciji ili kršenju ljudskih prava.\n"Špirić je učestvovao i profitirao od javne korupcije uključujući prihvatanje neprimjerenih darova u zamjenu za djelovanje na javnoj fukciji te uplitanje u javne procese, za vrijeme dok je bio član predstavničkog doma Parlamenta", navodi se u obrazloženju State Departmenta.\nZakon zahtijeva da se u takvim slučajevima javno označe takve osobe i članovi njihovih porodica pa su tako u Špirićevom slučaju označene i supruga Nada, sin Aleksandar i kćerka Jovana Špirić.\nSvima je zabranjen ulazak u SAD.\nŠpirić je u izjavi za novinsku agenciju Srna odbacio optužbe.\n"Naravno da se nemam zbog čega osjećati krivim u bilo kom smislu, jer sam za 40 godina koliko se bavim politikom uvijek račune polagao svom narodu i uvijek bio na raspolaganju svim istražnim i pravosudnim institucijama u svojoj zemlji. Prije mogu reći da sam ponosan, jer je i ovim pokazano koliko smetam svima onima koji žele loše mojoj Republici Srpskoj i mom srpskom narodu", izjavio je Špirić.\nIvana Korajlić iz Transparency Internationala BiH za RSE kaže da se o Špirićevoj umiješanosti u korupciju govorilo već godinama, ali nije bilo nikakvog epiloga, te ističe da je tužno da druge države to moraju da primijete a ne domaće institucije.\n"Bio je umiješan u brojne afere poput upitnog sticanja dobiti, kupovine nekretnina i druge, a to je samo jedan mali dio cijele priče. O svemu tome su i mediji izvještavali, postojale su i određene istrage, međutim, naravno da je kod nas pitanje da li će biti procesuiran dok je god na vlasti kao i većina ostalih funkcionera. Sad ovako treba da dođe neko sa strane da prije to prepozna nego domaće institucije", ističe Korajlić.\nPolitički analitičar i viši saradnik „Democratization Policy Council“ Kurt Bassuener za BIRN je izjavio da smatra da je vrijeme donošenja ove odluke važno.\nU izjavi za portal klix američka ambasada u Sarajevu ponavlja da američke institucije posjeduju kredibilne dokaze o Špirićevoj korupciji.\n"Govoreći općenito, korupcija nanosi značajnu štetu ekonomiji, društvu i sigurnosti, omogućava postojanje organiziranog kriminala te potkopava povjerenje u vladavinu prava i vlast. To direktno utječe na nacionalne sigurnosne, ekonomske i vanjskopolitičke interese, kako Sjedinjenih Američkih Država tako i partnerskih zemalja.\nS obzirom na okolnosti ovog konkretnog slučaja, vjerujemo da je važno da vlasti i javnost Bosne i Hercegovine budu upoznate o tome koliko ozbiljno Sjedinjene Američke Države shvataju problem javne korupcije i uključenost gospodina Špirića u koruptivne aktivnosti.\nVlada Sjedinjenih Američkih Država i dalje ukazuje na važnost postojanja zakona u BiH koji sprječavaju korupciju i pružaju podršku jakim i neovisnim policijskim i pravosudnim institucijama potrebnim za bilo kakav ozbiljan korak u borbi protiv korupcije", prenosi klix odgovor iz američke ambasade u Sarajevu.\nCentar za istraživačko novinarstvo ranije je objavio dopunjeni Špirićev imovinski karton.\nNa Izborima 2018. Nikola Špirić je nosilac izborne liste i kandidat SNSD-a za člana entitetskog parlamenta u entitetu Republika Srpska.\nDUFFY: Kada bi upetljani u korupciju bili kažnjavani, to bi promijenilo situaciju\nState Department: Kredibilne informacije o umiješanosti u korupciju Nikole Špirća\nMEKTIĆ: Ne radujemo se sankcijama Nikoli Špiriću. One potkopavaju ugled RS\nEKSKLUZIVNO / ŠPIRIĆ ZA VOA: Optužbe ne stoje, SAD favorizira svoje kandidate, pobijediću na izborima\nSERWER: Amerikanci su blagi po pitanju nacionalizma ali oštri po pitanju korupcije\nCormack: Sankcije Špiriću su rezultat višemjesečnog rada i ozbiljnog pravnog razmatranja u Washingtonu


Tadić: Srbija neće podsticati podjelu BiH – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ex-Yu/Tadić: Srbija neće podsticati podjelu BiH\nLider Nove demokratske stranke (NDS), bivši predsjednik Srbije Boris Tadić, inače rođeni Sarajlija, rekao je kako vjeruje da niko iz Srbije, pa ni aktuelno vodstvo s Aleksandrom Vučićem na čelu, neće podsticati podjelu Bosne i Hercegovine.\nPropitujući i za rodni grad, Tadić je za Dnevni avaz govorio o budućnosti zapadnog Balkana, neophodnosti regionalne saradnje i ekonomskog povezivanja zemalja bivše Jugoslavije, ali i Bosni i Hercegovini i relacijama Republika Srpska – Srbija.\n„Mislim da bi bilo koja politika Srbije koja bi išla u pravcu podele BiH bila vrlo kontraproduktivna, pre svega kada su u pitanju interesi same Republike Srbije. S druge strane, ja nemam saznanja da je Dodik dolazio s takvim zahtevima. Kao predsednik Srbije snažno sam se zalagao za očuvanje integriteta BiH i teško mi je da poverujem da ima zahteva o kojima govorite. Apsolutno ne vidim mogućim da je bilo koji zvaničnik iz Srbije mogao podstaći bilo kakvu podelu BiH danas. Nakon ratova, nakon perioda mandata Zorana Đinđića, Vojislava Koštunice i mene i nakon nekoliko faza regionalne politike, mislim da takav podsticaj iz Srbije više ne može doći“, rekao je Tadić.\nOn je istakao da se, dok je bio na čelu Srbije, nije miješao u politiku BiH.\n„Smatrao sam da je to moj najveći doprinos stabilnosti, za razliku od drugih srpskih politika u prošlosti. Važno je da se sve strane izdignu iznad nacionalnog plana kako bi efikasno mogle da doprinese na regionalnom planu. Samo ako tako pristupamo političkim rješenjima uspećemo da postignemo potreban nivo razumevanja. Različitost u indetitetima trebalo bi da iskoristimo kao prednost, a ne prepreku, za izgradnju zajedničke sudbine“, rekao je Tadić.\nbih boris tadic podjela srbija


Deseti interbalkanski forum udruženja banaka - Klix.ba\nDeseti interbalkanski forum udruženja banaka\n16.10.2009. u 12:10\nUdruženje banka BiH domaćin je ovogodišnjeg, 10. interbalkanskog foruma u Sarajevu.\nSkupu prisustvuju predstavnici udruženja banka, članica Interbalkanskog foruma iz Kipra, Grčke, Turske, Crne Gore, Srbije i BiH. Predviđene su brojne teme među kojima osvrt na bankarski sektor u BiH i na stanje u bankarstvu Evropske unije u kontekstu globalne finansijske krize.\nUčesnici će razgovarati i o budućnosti finansijske supervizije u Evropskoj uniji i najnovijoj regulativi te suzbijanju pranja novca.\nIzvršni sekretar Udruženja banka BiH Mijo Mišić izjavio je da je stanje u bankarskom sektoru u BiH stabilno i da su banke likvidne.\nPodaci, po njegovim riječima, govore da je u ovoj godini stanje plasmana depozita na istom stanju kao što je to bilo na kraju prošle godine, što je posljedica utjecaja krize.\n"Ne bi se moglo reći da je to u samom bankarstvu posebno problematično, ali ako to primijenimo na realni sektor, na kompanije, onda je sigurno da one imaju znatno više problema s obzirom na to da su pooštrene procedure, povećani rizici i da nema izvora sredstava kao ranije ili su ti izvori skupi", dodao je Mišić.\nSavjetnica u Evropskom bankarskom savezu Viktorija Proskurovska podsjetila je da je Udruženje banaka BiH nedavno postalo pridruženi član tog saveza. Ovakve susrete ocijenila je korisnim za razmjenu znanja i iskustava, naglasivši da će buduća saradnja ovog saveza i udruženja banaka u regiji biti aktivna.\nUdruženje banka iz Turske, kako je kazala njihova predstavnica Melike Mumcu, ima blisku saradnju i dobre veze s BiH, pa su bankari iz BiH bili u prilici posjetiti ovu zemlju i učestvovati na edukacijama o različitim bankarskim temama. Osim toga, kako je dodala, u BiH posluje Turkish Ziraat Bank putem koje je također uspostvljena bliska saradnju s bh. bankarima.\nGlobalna finansijska kriza imala je utjecaja na finansijske i bankarske sisteme, pa i na sistem u Turskoj. Međutim, taj utjecaj u Turskoj bio je prilično ograničen jer je Turska u 2001. prošla kroz finansijsku krizu nakon koje je reorganizovan bankarski sistem.\nPodignuti su zahtjevi u pogledu kapitala, dobro osigurano upravljanje rizicima i uspostavljena kvalitetna i i jaka supervizija. "Na osnovu svega toga, možemo reći da je bankarski sistem u Turskoj danas veoma zdrav", dodala je Mumcu.\nSpecijalni savjetnik Udruženja banaka Grčke Vasilis Panagiotidis govorio je o budućnosti finansijske supervizije i aktuelne regulative u EU.\nGlobalna kriza, kako je kazao, dovela je do određenih promjena, odnosno do toga da se mora razmišljati o reorganizaciji supervizije na evropskom nivou.\nŠto se tiče grčkog bankarskog sektora, kriza je utjecala i na njih, ali oni i dalje imaju dobru saradnju s bankarskim sektorom u regiji i, kako procjenjuju, više od 600 milijardi eura aktive u regiji.\n"Kvalitet ovakve saradnje najbolje se može ocijenitit baš kada dođu krizna vremana", kazao je Panagiotudis.\nInterbalkanski forum Udruženja banaka formiran je 2004. na sjednici u Istanbulu, na inicijativu Udruženja banaka Grčke. Memorandum o razumijevanju tada su potpisali udruženja banaka iz Albanije, Bugarske, Kipra, Grčke, Rumunije, Crne Gore, Srbije, Turske, Bosne i Hercegovine i Slovenije kao pridruženog člana.\nCilj osnivanja Interbalkanskog foruma Udruženja banaka bio je promoviranje bankarstva u regiji Balkana.\nDanas Forum broji devet članica - udruženja banaka Albanije, Bugarske, Rumunije, Kipra, Grčke, Turske, Crne Gore, Srbije i Bosne i Hercegovine.\nElektroprivreda Sarajevo i BH Telecom najatraktivniji\n16.10.2009. u 14:22\nPogoršane prognoze BDP-a BiH\n15.10.2009. u 22:59\nNa Banjalučkoj berzi danas promet od 263.731 KM\nSlanje paketa iz Bosne u inostranstvo


"Ranisan" i "Ranitidin" povučeni sa tržišta Srbije\nNaslovna Društvo „Ranisan“ i „Ranitidin“ povučeni sa tržišta Srbije\n„Ranisan“ i „Ranitidin“ povučeni sa tržišta Srbije\nKompanija „Hemofarm“ saopštila je da je „iz predostrožnosti, a u cilju zaštite javnog zdravlja građana Srbije“, donela odluku o dobrovoljnom, preventivnom povlačenju sa tržišta svih serija leka „ranitidin“.\nLek „ranitidin“ sadrži aktivnu supstancu ranitidin-hidrohlorid, a prema upozorenju Evropske agencije za lekove, u pomenutoj aktivnoj supstanci detektovane su nečistoće pod nazivom N-nitrozodimetilamin (NDMA), obrazloženo je u saopšenju kompanije „Hemofarm“.\nU dokumentu Evropske agencije za lekove (EMA) izražena je sumnja u mogući štetan uticaj nađene količine nečistoće NDMA na ljudsko zdravlje, a što će naknadnim ispitivanjima biti potvrđeno ili opovrgnuto. Agencija za lekove i medicinska sredstva informaciju o povlačenju „ranitidina“ objavila je na svom sajtu.\nNavedeno je da je, osim „Hemofarmovog“ leka, iz prodaje povučen i „ranisan“ kompanije „Aktavis“, koji takođe sadrži ranitidin kao aktivnu supstancu. Kako se dodaje, Evropska agencija za lekove, u uskoj saradnji sa nacionalnim agencijama za lekove, izvršiće proveru svih gotovih lekova koji u sebi sadrže aktivnu supstancu ranitidine-hidrohlorid različitih proizvođača.\nKontrola je počela 12. septembra i sprovodi je Komitet za humane lekove (CHMP), čiji će nalaz biti pravno obavezujući za sve zemlje EU, što će i kompanija „Hemofarm“, koja posluje u skladu sa evropskim principima, takođe poštovati.\nLek „ranitidin“ sadrži aktivnu supstancu ranitidin koja pripada grupi antagonista H2 receptora.\nNamenjen je lečenju određenih stanja i bolesti u kojima je pojačano lučenje želudačne kiseline. Koristi se i u lečenju čira na želucu, čira na dvanaestopalačnom crevu, čira posle operacije i slično.\nNa teritoriji Srbije lek „ranitidin“ nalazi se u obliku film tableta, šumećih tableta i rastvora za injekciju, a pacijentima je dostupan bez lekarskog recepta ili uz lekarski recept.\nZa sve pacijente koji koriste „ranitidin“, kompanija Hemofarm obezbedila je odgovarajuću zamenu lekom famotidin HF, koji se izdaje na lekarski recept i pacijenti ga mogu naći u apotekama.\nRanitidin i ranisan povlače se i sa tržišta BiH i Crne Gore. Na štetnost ovih lekova posebno kad se uzimaju „na svoju ruku“, lekari su i ranije upozoravali zbog mogućih neželjenih efekata.\nPrethodni tekstMiholjsko leto u oktobru: Suvo i toplo\nSledeći tekstSvetska nedelja svemira i Međunarodna noć posmatranja Meseca i u Nišu


DVE POBEDE STEFANOVIĆA NA STARTU BUNDESLIGE, BABIĆEVA PREDVODILA ZAPADNU VIRDŽINIJU U SERIJI TRIJUMFA – Sportski savez Beograda\nPočetnaVesti naslovnaDVE POBEDE STEFANOVIĆA NA STARTU BUNDESLIGE, BABIĆEVA PREDVODILA ZAPADNU VIRDŽINIJU U SERIJI TRIJUMFA\nDVE POBEDE STEFANOVIĆA NA STARTU BUNDESLIGE, BABIĆEVA PREDVODILA ZAPADNU VIRDŽINIJU U SERIJI TRIJUMFA\nBundes liga Nemačke u gađanju vazdušnom puškom počela je minulog vikenda prvim i drugim kolom. U borbu za bodove upustio se srpski reprezentativac Milutin Stefanović, koji se ove, kao i minule, sezone takmiči za ekipu Tus Hilgert.\nStefanović, svetski rekorder finala, je i u drugom kolu doneo poen svom timu u duelu sa timom Ham. Ponovo je gađao na visokom nivou, zabeležio je 396 krugova, sedam više od rivalke Dane Prife i učestvovao u pobedi Tus Hilgerta od 4:1. Tus Hilgert se posle jedne pobede i šest osvojenih poena u dva kola trenutno nalazi na četvrtom mestu u konkurenciji 12 ekipa Grupe „Sever“. Na kraju lige, po četiri kluba iz grupa „Sever“ i „Jug“ prolaze na finalni turnir. Još dvoje srpskih strelaca prijavljeni su za svoje klubove u ovoj sezoni, oboje u Grupi „Sever“ – Milenko Sebić (Kevelaer) i Sanja Vukašinović (Visener), ali oni su propustili prvi vikend.\nMilica Babić nastavlja sa dobrim rezultatima u Univerzitetskoj ligi SAD (NKAA) u streljaštvu. Mlada srpska takmičarka je dala najveći doprinos pobedi tima Univerziteta Zapadna Virdžinija (Morgantaun) u trećem kolu, na gostovanju u Linkolnu, na turniru na kome su se takmičili i strelci domaće Nebraske. Zapadna Virdžinija, koja je prošle sezone osvojila petu šampionsku titulu za redom, je u tri kola zabeležila isto toliko trijumfa. Babićeva je još jednom bila najuspešniji pojedinac takmičenja. Vazdušnom puškom (60 metaka) pogodila je visokih 597 krugova , što je bio najvredniji rezultat turnira u ovoj disciplini. Malokalibarskom puškom iz trostava (3 puta 20 metaka) „ubila“ je 586, za ukupan bilans od 1.183 kruga, jedan više od drugoplasiranog, klupskog kolege Dejvida Kendersa, koji je MK puškom jedini bio precizniji od Babićeve (588).\nJoš jedna srpska takmičarka pojavila se na vatrenoj liniji strelišta u Linkolnu. Na Univerzitetu Nebraska studira Nina Radulović, koja je u trećem kolu „ubila“ 578 krugova MK puškom (šesti rezultat u ovoj disiplini), a vazdušnom 581. Sa ukupno 1.159 krugova zauzela je deseto mesto u konkurenciji 20 strelaca. Zapadna Virdžinija je u krajnjem bilansu nadmašila Nebrasku sa 4.716:4.653 u krugovima. Za ukupan rezultat ekipe sabiraju se po četiri najbolja pojedinačna ostvarenja vazdušnom i MK puškom.\nPrema proseku rezultata u tri kola Babićeva je, sa 1.180,0 krugova (584 MK i 596 vazdušna puška), četvrta u konkurenciji nekoliko stotina studenata koji učestvuju u ligi (muškarci i devojke u jedinstvenoj kategoriji). Srpska takmičarka, šampionka NKAA vazdušnom puškom prošle sezone, najviše je pokazala pre dve nedelje, kada je „ubila“ 1.187 krugova (598 vazdušna, 589 MK puška), što je bio najvrednije ostvarenje drugog kola u celoj ligi. Drugi najbolji prosek u timu Zapadne Virdžinije ima olimpijska šamionka vazdušnom puškom Džini Trešer (1.178).\nBEOGRAD DOBIO ŠKOLSKE PRVAKE U STONOM TENISU


Budžeti čekaju ruske milione @ Cafe.ba\nBudžeti čekaju ruske milione Bosna i Hercegovina\nIzvor: Nezavisne novine 22.11.2016 u 14:13 h\nRuska Federacija, po svemu sudeći, početkom iduće godine uplatiće BiH 125.157.834,38 dolara po osnovu tzv. klirinškog duga, a ovaj novac pojedini nivoi vlasti u BiH već su ukalkulisali u svoje budžete.\nPrema sporazumu, tačnije klirinški dug Ruske Federacije biće raspoređen tako što će FBiH dobiti 72,5 miliona dolara, Republika Srpska 36,2 miliona dolara, institucije BiH 12,5 miliona, a Brčko distrikt 3,7 miliona dolara.\nZajedničke institucije BiH, koje su u ovom trenutku jedine usvojile budžet za narednu godinu, sredstva od klirinškog duga utrošiće u kupovinu ili izgradnju objekata za smještaj institucija BiH.\nPrema budžetu za narednu godinu, objekti će se kupovati ili graditi u Sarajevu, Istočnom Sarajevu i Mostaru, a u skladu sa odlukama o višegodišnjim kapitalnim projektima koje odobri Savjet ministara BiH.\n"Vlada RS još nije donijela odluku o načinu utroška sredstava. Budžetom za 2017. godinu neće biti obuhvaćena ta sredstva, nego bi Vlada trebalo da donese posebnu odluku o njihovoj namjeni", rekli su nam juče u Ministarstvu finansija Republike Srpske.\nZa razliku od Vlade RS, u Brčko distriktu će najvjerovatnije 3,7 miliona dolara po osnovu klirinškog duga ukalkulisati u budžet, a kako će taj novac biti potrošen, definisaće se kasnije.\n"To ćemo definisati budžetom, ali još je rano za to. Planiraćemo taj novac i vidjećemo shodno prioritetima kako ćemo ga utrošiti. U toku je još konstituisanje vlasti i primopredaja, tako da to još nije na dnevnom redu", rekao je Siniša Milić, novoizabrani gradonačelnik Brčko distrikta.\nO radnoj verziji budžeta za narednu godinu u petak su raspravljali i na sjedinici Vlade RS.\nInače, tzv. klirinški dug od 125 miliona dolara nastao je na osnovu robne razmjene bivše Jugoslavije sa bivšim Sovjetskim Savezom i Rusija je taj problem duga riješila sa svim bivšim jugoslovenskim republikama osim sa BiH.\nSa ostalim državama nastalim raspadom Jugoslavije Rusija je dug vratila isključivo u robi, a BiH će biti jedina koja će dobiti novac.\nFBiH - 72,5 miliona dolara\nRS - 36,2 miliona dolara\nInstitucije BiH - 12,5 miliona\nBrčko distrikt - 3,7 miliona dolara


Najluksuzniji avioni na svetu - Poleti - Najpovoljnije avio karte\nPočetna > Magazin > Najluksuzniji avioni na svetu\nKada se radi o putovanju avionom, ono često može da bude vrlo neudobno, pogotovo kada se radi o prekookeanskim ili interkontinentalnim letovima. To je, između ostalog, jedan od razloga zašto ljudi kupuju avio karte za biznis-klasu.\nOni imućniji kupuju i cele privatne avione ili lete najluksuznijim letovima i klasama. Putovanja i posedovanja privatnih i luksuznih aviona svakako je jednoi od najskupljih i najuvaženijih statusnih simbola na svetu.\nSem privatnih aviona najimućnijih ljudi, postoje i izuzetno luksuzni putnički avioni, luksuzne biznis klase itd. U nastavku teksta pročitajte kako izgledaju neki od najluksuznijih aviona na svetu.\nAirbus 380 – najskuplji avion – leteća palata saudijskog princa\nAirbus 380 vredan je oko 500 miliona dolara. Privatni je avion Alwaleed bin Talal al-Sauda, saudijskog princa koji je priuštio sebi ovaj avion. Ovo je najveći i najskuplji privatni avion na svetu.\nKomercijalna verzija Airbus-a 380 može da preveze oko 800 putnika, dok je privatna pretvorena u nešto što se može tumačiti kao pokretna, leteća palata. Enterijer je vrlo luksuzno uređen – ima tri sprata koje povezuju spiralne stepenice, ali i lift. U njemu ima četiri porodična apartmana i četiri još luksuznija VIP apartmana. Takođe, postoji kapela za molitve koja se automatski okreće ka Meki kada senzor zabeleži da je neko ušao u nju.\nU unutrašnjosti aviona postoji ogromna dnevna soba, sala za ručavanje, a čak i koncertna sala sa binom i klavirom, napravljena radi zabave gostiju tokom leta. Avion ima i tursko kupatilo i parking mesto za prinčevog Rolls Royce-a. Kompanija koja je radila na dizajnu enterijera ne samo da je kreirala najluksuzniji avion, već se trudila i da dizajn reflektuje saudijsku kulturu, pa su tako u avionu dominantne boje zlatna i boja peska, a enterijer je ukrašen i ornamentima.\nBoeing 757 – privatni avion američkog predsednika\nO Trampovom privatnom avionu Boeing 757, napravljen je čak i dokumentarac koji se povremeno i dalje može gledati na TV kanalu Discovery. U ovom dokumentarnom filmu avion nazivaju “T-bird”, a tako ga zove i sam Donald Tramp, njegov vlasnik i američki predsednik.\nOvaj avion vredi oko 100 miliona dolara što ga čini 8. najskupljim avionom na svetu. Nakon inauguracije, Tramp je avion prilagodio predsedničkim potrebama. T-ptica je i jedna od najbržih aviona na svetu, ima jednu od najkvalitetnije izrađenih pilotskih kontrolnih tabli, a u njemu može da putuje 43 ljudi.\nAvion, sem dela sa vrlo udobnim, kožnim sedištima za putnike, ima i spavaću sobu, salu za ručavanje i privatnu sobu za goste. Zanimljivo je da u kupatilu aviona postoji lavabo koji je izrađen od čisto 24kratatnog zlata.\nTramp je generalno poznat po tome što na “stvari” voli da stavlja svoje ime, pa ne čudi što su na sedištima aviona njegovi inicijali, a na spoljašnjosti veliki “Trump” natpis.\nBombardier Global 8000 – svedeni luksuz\nSa vrednošću od 66 miliona dolara, Bombardier Global 8000 je predviđen da bude jednostavnija i umerenija verzija privatnih aviona. Ukratko – enterijer ovog aviona uređen je tako da se njegovi putnici osećaju kao da su kod kuće.\nAvion, sem kabine sa sedištima, ima i prostoriju za ručavanje, kao i prostoriju za konferencije. Takođe, svetla se u njemu mogu podesiti po potrebi, kreirajući drugačiju atmosferu. Bombardier Global 8000 ima izuzetno estetski lepu spoljašnjost, kao i kvalitetnu motoriku i ostale elemente aviona.\nBoeing 747-9 VIP – privatna verzija Jumbo Jet-a\nOvo je privatna verzija famoznog Boingovog “Jumbo Jet”-a. Zanimljivo je da niko ne zna ko je kupio i trenutno je u posedu ovog privatnog aviona.\nOvaj avion u svojoj unutrašnjosti ima kancelariju, salu za ručavanje, dve dnevne sobe uređene vrlo elegantno i luksuzno, ali i dalje umereno i lepo. Tačna cena ovog aviona se ne zna jer cena uređenja aviona nije objavljena, ali je ovo sasvim sigurno jedan od najluksuznijih i najskupljih aviona na svetu.\nAirbus ACJ319 – kustomizacija prostora po želji\nAirbus ACJ319 Elegance ima ogromnu i komfornu putničku kabinu, galeriju i 2 toaleta u svojoj prednjoj strani, kao i toalet sa kadom, podnim grejanjem i luksuznim lavaboom u svom zadnjem delu.\nSem ovih prostora, Airbus ACJ319 ima još nekoliko prostorija koje po potrebi mogu biti oblikovane u ono što je putniku potrebno. Standardna verzija ovog aviona košta oko 80 miliona dolara, ali ukoliko se kustomizuje, treba računati dodatnih 7 miliona za ovu uslugu.\nOvi luksuzni avioni samo u predstavnici mnogih koji su sve popularniji, cene su im sve niže, pa sve veći broj ljudi može da ih kupi. Međutim, ovakav luksuz i dalje izuzetno procentualno mali broj ljudi sebi može da priušti te će verovatno ovo za većinu populacije ostati nedostižan luksuz još dugo, dugo vremena.


Važni potpisi na Malom Kalemegdanu - Sportska centrala\nNaslovna Košarka Važni potpisi na Malom Kalemegdanu\nVažni potpisi na Malom Kalemegdanu\n7 juna 2019. 20:03\nDok čekaju protivnika u finalu plej-ofa, u Crvenoj zvezdi su završili važan posao za narednu sezonu, u kojoj igraju na četiri fronta.\nKlub sa Malog Kalemegdana je obavestio javnost da će u novu sezonu ući sa kompletnim stručnim štabom iz sezone 2018-2019, pošto su nove ugovore sa crveno-belima potpisali trener Andrija Gavrilović i kondicioni trener Aleksandar Lukman.\nAndrija Gavrilović je bio izuzetno važan deo uspeha, i zahtevne sezone KK Crvena zvezda mts. Rođen je 13. januara 1965 u Beogradu. Osim skoro decenijskog rada u košarkaškoj akademiji u Italiji, bio je angažovan u Olimpiji iz Milana od 1999. godine, Rozetu, Virtusu, Unikahi, a od 2008. godine trenersku karijeru je nastavio u Rusiji, u UNIKS-u i Himkiju gde je proveo čak šest godina i sa tim klubom osvojio dve titule Evrokupa i VTB ligu. Svoj trenerski put započeo je kao trener mlađih selekcija KK Crvena zvezda, a sada će i drugu sezonu zaredom biti izuzetno važan deo stručnog štaba seniorskog tima KK Crvena zvezda.\nProf. dr Aleksandar Lukman takođe ostaje zadužen za kondicionu i fizičku spremu košarkaša Crvene zvezde u koju se vratio tokom leta 2018.godine.\nKao deo stručnog štaba Uniksa iz Kazanja osvojio Kup Rusije 2009. godine. Takođe, u trogodišnjem mandatu na mestu kondicionog trenera Himkija, osvojio je Evrokup 2015. godine. Aleksandar Lukman je bio deo i stručnog štaba koji je predvodio žensku reprezentaciju Srbije na Evropskom prvenstvu 2017. godine.\nPod ugovorom je prvi trener Milan Tomić, kao i pomoćnici Milenko Topić i Saša Kosović, tako da će stručni štab u kompletnom sastavu nastaviti izuzetno važan posao koji je započeo u takmičarskoj sezoni 2018-2019 u kojoj je već osvojio Superkup ABA lige i takmičenje koje je ocenjeno kao prvi takmičarski cilj za ovu sezonu – ABA ligu.


» Balkanska nezavisna mreža u oblasti invalidnosti III\nBalkanska nezavisna mreža u oblasti invalidnosti III\nAgencija za sardnju, edukaciju i razvoj ACED je, od 1 januara 2017. godine, započela realizaciju projekta ,,Balkanska nezavisna mreža u oblasti invalidnosti III”. Ovaj projekat finansira Evropska unija, a pored ACED-a, projekat realizuju i Balkanska nezavisna mreža u oblasti invalidnosti – BIDF, Polio plus iz Makedonije, Centar za samostalni život osoba sa invaliditetom – Srbija i Savez udruženja paraplegičara Crne Gore.\nProjekat traje do 31. decembra 2017. godine.\nOsnovni cilj projekta: Doprinijeti demokratskoj stabilnosti i integrisanju zemalja Zapadnog Balkana u EU kroz jačanje učešća civilnog društva u procesu donošenja odluka na svim nivoima vlasti.\nSpecifični cilj projekta: Jačanje operativnih kapaciteta BIDF mreže, kao nezavisne mreže osnovane u cilju promocije inkluzije lica sa invaliditetom u procese donošenja odluka na nacionalnom i regionalnom nivou.\nPrema već uspješno implementiranoj metodologiji kreiranoj za jačanje operativnih kapaciteta BIDF mreže, projektni partneri će realizovati aktivnosti u tri specifične komponente:\n1) Podsticati promociju, umrežavanje i međunarodnu suradnju BIDF mreže sa vodećim evropskim mrežama, državnim organima i donatorskom zajednicom kroz organizovanje studijskih posjeta članova Upravnog odbora i predstavnika BIDF mreže\n2) Promovisanje integracije mehanizama za samoregulaciju, regionalne i prekogranične saradnje organizovanjem sastanaka članova Upravnog odbora i Skupštine BIDF mreže\n3) Promovisanje efikasnog monitoringa rada nacionalnih vlada, njihove odgovornosti i transparentnosti kroz organizovanje aktivnosti političkog zagovaranja i promociju mreže.\nU Podgorici, od 4. do 6. oktobra 2017. godine, organizovana je III Sjednica Upravnog odbora i trening Balkanske nezavisne mreže organizacija u oblasti invalidnosti (BIDF mreža). BIDF mreža je uspostavljena sa ciljem da promoviše i olakša uključenost invalidnosti u politike i prakse na nacionalnom i regionalnom nivou. Ona okupljala organizacije iz oblasti invalidnosti iz: Bosne…\nPrva sjednica Upravnog odbora BIDF mreže održana je 1. i 2. februara 2017. Godine u Beogradu, I prisutni su bili svi članovi upravnog odbora mreže. Tokom sjednice, koordinator BIDF mreže Zoran Dobraš, predstavio je izvještaj o realizovanim aktivnostima između dvije sjednice, a takođe je usvojen i izvještaj za 2016. Godinu. Predstavnici Agencije za saradnju, edukaciju…


ŠKODA FELICIA je bio prvi ŠKODA model razvijen pod kapom Volkswagen-a 1994. godine. ŠKODA AUTO je proizvela 1.401.500 FELICIA u periodu od 1994. do 2001.\nProizvodnja i montaža ispunili su stroge standarde kvaliteta Hatchback model sa petoro vrata je bio tačno 40 milimetara duži i 15 milimetara širi od modela FAVORIT; zapremina prtljažnog prostora je porasla za 21 litar. Karoserija je imala znatno veću torzijsku krutost koja u kombinaciji sa novim nosačima točkova, poboljšava geometriju prednje osovine i dodatno stabilizuje zadnje točkove – primetno je smanjena buka u unutrašnjosti vozila i povećan komfor. Dodatak je viši stepen bezbednosti koji je verifikovan 1995. godine kroz TÜV crash test. Proizvodnja i montaža novog modela je takođe ispunila visoke standarde kvaliteta, kao i usaglašavanje sa ISO standardom 9002. Divizija za proizvodnju pogonskih agregata u gradu Mladá Boleslav je prva proizvodnja kompanije ŠKODA AUTO koja je ispunila najviše zahteve.\nVerzije komercijalnih vozila nastavljaju uspeh 1995. godine je ŠKODA proširila ponudu uključujući prostraniju FELICIA COMBI, a u avgustu iste godine, počinje da isporučuje modele FELICIA VANPLUS i FELICIA PICKUP koji se takođe proizvode u Kvasiny. Pored toga, oko 4.000 vozila pod nazivom FELICIA FUN izrađeno je na istoj platformi. Karakteristika automobila je bila svestrana unutrašnjost 2+2 sedišta, kao i žuta boja karoserije. Komercijalna vozila su bila veoma popularna: u periodu između 1996. i 2000, ŠKODA je proizvela približno 19.000 automobila koji su doživeli ogroman uspeh u Latinskoj Americi pod nazivom „Volkswagen Caddy“.\nMnogobrojna moderna oprema je predstavljena baš u ovom modelu. U godini koja je obeležavala 100 godina od osnivanja kompanije, Češki proizvođač je predstavio luksuzni model FELICIA LAURIN & KLEMENT. Model FELICIA ATLANTA je predstavljen 1996. godine za vreme Letnjih olimpijskih igara.


Kratkotrajni trend ili novi prostor za reklamiranje i zaradu velikih kompanija | Biznis.rs\nTrgovina NFT tokenima sve više uzima maha\nKratkotrajni trend ili novi prostor za reklamiranje i zaradu velikih kompanija\n12.1.2022 13:53 Autor: Marko Miladinović 0\nIzmeđu ostalih – uglavnom nepovoljnih trendova – 2021. godinu upamtićemo i po tome što su tokom nje NFT tokeni takoreći ušli u glavni tok...\nIzmeđu ostalih – uglavnom nepovoljnih trendova – 2021. godinu upamtićemo i po tome što su tokom nje NFT tokeni takoreći ušli u glavni tok dešavanja. Pogotovo u zapadnim državama kreirano je potpuno novo tržište, koje je maltene preko noći dostiglo veliku vrednost.\nZaključno sa novembrom, tokom prošle godine u svetu je prodato NFT tokena u vrednosti od 2,6 milijardi dolara.\nNFT je oblik digitalne imovine zapakovan u jedinstven, nepromenljiv fajl preko ethereum blokčejna, koji služi kao potvrda unikatnosti. Na ovaj način “pakuju” se video klipovi, digitalne slike, gifovi.\nPored mnogih digitalnih umetnika, interes u prodaji NFT pronašle su i velike kompanije i organizacije. Košarkaška NBA liga tako prodaje najinteresantnije klipove sa utakmica, kompanija Nike je saopštila da će na ovaj način prodavati svoju obuću (njen virtuelni oblik, barem) u Metaverzumu Marka Zakerberga (Mark Zuckerberg), dok video igra Sorare već tako prodaje kartice sa slikama fudbalera.\nIako po interesovanju i prometu prednjače Sjedinjene Američke Države, na scenu se u većoj meri uključuju i stanovnici Evropske unije, pojedinih azijskih država (Japan, Južna Koreja), a pitanje je trenutka kada će masovnija kupovina ovakvog oblika digitalne imovine zahvatiti i naše prostore.\nKao što smo ranije pisali, građani Srbije mogu da kupuju NFT-ove na pojedinim stranim platformama, ili da preko njih eventualno pokušaju da prodaju sopstvene radove upakovane kao NFT, što uopšte nije komplikovan proces uz korak-po-korak uputstva na vodećim sajtovima za njihovo trgovanje.\nSlika vredna 69,3 miliona dolara / Foto: Beeple Screenshot\nKod nas u zemlji na prodaju NFT tokena prvi su se odlučili Pošta Srbije i Fudbalski klub Crvena zvezda, prepoznavši tehnološku inovaciju kao dobar put da uvećaju svoje kanale promocije.\n„Konceptualno posmatrano, NFT tokeni su važna stvar jer omogućavaju da imate, odnosno potvrdite, vlasništvo nad nečim što je digitalni objekat. Za razliku, recimo, od svih predmeta u kući za koje nemate potvrdu da su vaši, za ovakav oblik svojine ta potvrda je uvek vezana”, objašnjava u razgovoru za Biznis.rs Vladimir Radunović iz međunarodne nevladine organizacije Diplo Foundation.\nU digitalnom svetu svaka stvar može da se kopira. Međutim, sada je i u njega uvedena ideja autentičnosti. Ovo je posebno važno za digitalne umetnike, napominje naš sagovornik, jer oni sada mogu kroz „pametno autorstvo“ automatski da dobiju po 10 odsto vrednosti od svake sledeće prodaje svog dela.\nNajskuplji NFT-ovi stvaraju lažnu sliku, ogromna većina nema “prođu”\nIako je promet NFT-ova u prošloj godini naizgled bio veliki, treba imati na umu da digitalni umetnici koji na ovaj način pokušavaju da plasiraju i promovišu svoja dela u proseku zarade tek 15 dolara po tokenu.\nTo samo pokazuje koliko je mnogo ovakvih digitalnih zapisa emitovano na tržištu, i koliko su ektremno visoke cene koje su postigli prvi tvit zapakovan u ovom obliku (2,9 miliona dolara) ili gigantski JPEG umetnika koji nastupa pod pseudonimom Beeple (rekordnih 69,3 miliona dolara), u stvari, podigli globalni prosek.\nVažno je imati na umu da vlasništvo na ovakav način može da se veže i za objekte koji su „opipljivi“, to jest ne postoje isključivo u virtuelnom svetu. Ko zna, kaže Radunović, možda ćemo jednog dana ovako dobijati potvrde o kupovini automobila ili nekretnine. Jednostavno, obavljena transakcija sa imenom vlasnika bila bi „ugravirana“ u jedinstveni i nepromenljivi digitalni zapis.\nNa pitanje da prokomentariše aktuelni rast interesovanja u svetu za trgovinu NFT-ovima, direktor u Diplo Foundation komentariše da u ovom trenutku to, ipak, najviše liči na tržišnu pomamu.\n“Na Instagramu stalno iskaču razni influenseri koji nude sopstvene NFT-ove, na primer. Mislim da će od sadašnje popularnosti zaraditi oni koji su se prvi uključili, a da će onda prirodno taj balon da pukne, i tržište NFT-ova će se svesti na neku razumnu meru – kao potvrda autentičnosti o kojoj smo pričali ili za promovisanje brendova u virtuelnom svetu”, kaže Radunović.\nNezamenljivi tokeni sve više privlače pažnju investitora\nSve što ste oduvek hteli da pitate o NFT transakcijama\nOn zaključuje da su NFT tokeni svakako došli na velika vrata i da su tu – da ostanu, pre svega jer imaju jako mnogo potencijala kroz pametne ugovore i potvrdu autorstva.\nS druge strane, takozvani „brendirani“ NFT-ovi u virtuelnom svetu, poput onih koje planira Nike, verovatno će imati fiksnu cenu, za razliku od ponude NFT-ova umetnika na digitalnim platformama, koja funkcioniše po principu aukcija.\nDIGITALNI NOVAC KRIPTOVALUTE NBA SRBIJA TRŽIŠTE VREDNOST\nRAST TEHNOLOŠKIH KOMPANIJA UBRZAN PANDEMIJOM Trend je nezaustavljiv, ocenio…\nJPMorgan i Morgan Stanley investiraju u kriptovalute, bitcoin odmah premašio…\nNovi rekordi američkih i evropskih berzanskih indeksa\nInovacija na trzistu svakako.


Hoti: Primena novih mera protiv koronavirusa počinje od sutra - Gorapress.net\n05.07.2020. u 21:38\nPredsednik vlade Kosova Avdulah Hoti objavio je večeras da će nove mere donete u cilju sprečavanja širenja koronavirusa biti primenjene od sutra.\nHoti je na svom Fejsbuk nalogu napisao da će mere biti sprovedene od sutra, ali iz Vlade nije zvanično saošteno koje su odluke elektronske sednice na tu temu, najavljene za danas u 18 sati.\nIpak kako je Hoti ranije danas najavio na konferenciji za medije u gradovima sa velikim brojem zaraženih, među kojima su Priština, Prizren, Uroševac i Vučitrn, biće na snazi zabrani kretanja u periodu od 21 do 5 sati ujutru.\nPrecizirao je da će rad restorana u periodu kada je kretanje građana dozvoljeno biti ograničen samo na uslugu na otvorenom prostoru i dostavu.\nHoti je takođe je poručio i da će biti obezbeđen i veći broj testova, da će se odrediti prioriteti ko će se testirati, ali i da će se ubrzati procedura za nabavku uređaja za testiranje, kako bi se na dnevnom nivou na Kosovu obrađivali uzorci za oko 500 testiranih na koronavirus.\nPlanirana je i potpuna reorganizaciju klinika Univerzitetskog kliničkog centra Kosova, ali i stavljanje na raspolaganje privatnih bolnica.