Na teritoriji opštine Bečej u 2019/2020. školskoj godini ima 332 đaka prvaka, na srpskom nastavnom jeziku 186, a na mađarskom 146. Novinarima nije saopšteno koliko je to ukupno odeljenja i koliko dece će pohađati nastavu po IOP-u.\nPredsednik opštine Dragan Tošić poželeo je srećan polazak u školu prvacima u školi „Sever Đurkić“ u dva odeljenja na srpskom i u jednom na mađarskom nastavnom jeziku.\nNajavljivana rekonstrukcija upravo ove škole za koju oko 300 miliona dinara treba da obezbedi Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima uprkos ranijim najavama nije započeta, a po rečima Tošića, početak radova se očekuje tokom zimskog raspusta, a tada bi đaci trebalo da pohađaju nastavu u objektima dve druge škole u Bečeju, reč je o više od 450 učenika.\nZasad nisu postavljena autobuska stajališta u centru Bečeja, među ostalima i za potrebe đaka koji putuju u škole. Ranije je najavljeno da će taj posao biti urađen do 1. septembra, ali, kako je danas rekao predsednik opštine, javna nabavka je okončana i dva stajališta će biti postavljena u narednih mesec dana.\nPredsednik opštine nije mogao da potvrdi informacije novinara o eventualnim problemima u vezi sa ličnim pratiocima – nema ih u dovoljnom broju – u školi „Bratstvo“ u kojoj se obrazuju deca sa smetnjama u razvoju i u koju je ove godine upisan samo jedan prvak.\nBroj upisanih prvaka u OŠ „Zdravko Gložanski“ na srpskom nastavnom jeziku je 58 i još 7 u odeljenju škole u Radičeviću, a na mađarskom 5.\nU OŠ „Sever Đurkić“ na srpskom nastavnom jeziku je upisano 48 dece, a na mađarskom 17.\nU OŠ „Petefi Šandor“ na mađarskom nastavnom jeziku u školu će krenuti 20 mališana, a na srpskom 5.\nU OŠ „Svetozar Marković“ u Bačkom Gradištu upisano je 41 đak na srpskom nastavnom jeziku i 14 na mađarskom.\nU OŠ „Šamu Mihalj“ u Bečeju u prvi razred će na mađarskom nastavnom jeziku krenuti 39, a na srpskom 13 đaka.\nObrazovanje u istoimenoj školi u Bačkom Petrovom Selu počelo je 51 đak na mađarskom i 14 na srpskom nastavnom jeziku.\nViše iz ove kategorije « U bašti Pozorišnog kluba: Književno veče sa Vidom Ognjenović\tNa sednici SO Bečej bez rasprave: Usvojen izveštaj o trošenju novca iz budžeta »


media-ps.rs 3 јануара, 2022 3 јануара, 2022\nTrebalo bi da bude završen do 2025. godine i koštaće oko 250 miliona evra\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić govorio je o velikim infrastrukturnim projektima.\nZa 2022. godinu rekao je da će biti istorijska po pitanju izgradnje nacionalnih centara, fudbalskih stadiona, ali i početka Nacionalnog. Njegov početak izgradnje najavio je već ovog meseca u razgovoru za B92.net.\n– Trenutno se grade stadioni u Zaječaru, Leskovcu i Loznici, završava se projektovanje ostalih pet u Srbiji, a u januaru kreće izgradnja Nacionalnog stadiona – otkrio je Udovičić.\nNovi stadion, na kome bi igrala reprezentacija Srbije, ali i klubovi po potrebi, imaće kapacitet 60.000 mesta i biće u Surčinu. Trebalo bi da bude završen do 2025. godine i koštaće oko 250 miliona evra.\nFudbal neće biti jedini u koji će da se ulaže po pitanju objekata, napominje Udovičić.\n– Sledeća godina bi trebalo da bude ona koja će da se istorijski pamti, poput onih 70-ih kada su bili veliki projekti u Beogradu i Srbiji. U narednim danima biće završen Nacionalni trenažni centar na Košutnjaku i očekujem da do 1. maja dobijemo upotrebnu dozvolu, prenosi portal espreso.co.rs\nUdovičić je otkrio i da će borci da dobiju nacionalni centar, strelci „osveženu“ i modernu streljanu na Carevoj ćupriji, a plan je i da odbojkaši i bokseri dobiju centar, ali da se uveća broj bazena u doglednoj budućnosti.\n– Vrlo smo blizu da ispunimo obećanje – zaključio je Udovičić.\nVLADA DEKIĆ SE NE PREDAJE


Argentinski golgeter Mauro Ikardi mogao bi uskoro da pređe u Pari Sen Žermen za 70 miliona evra, piše "Gazeta delo Sport".\nKako se navodi, Ikardi je primarna meta na leto za Parižane kao zamena za verovatni odlazak Edinsona Kavanija.\nKlub sa "Đuzepe Meace" tražiće 70 miliona za transfer, što je dosta manje nego što je zahtevao kada je Ikardi bio u formi, ali i pre nego što su se okolnosti promenile nakon sukoba oko novog ugovora.\nPomenuti iznos ne pravi problem "svecima", a i Inter je već označio naslednika Argentinca u vidu želje iz Mančester junajteda Romelua Lukakua.\nIkardi je godinama bio najbolji strelac i fudbaler nero-azura, ali je u februaru zbog odbijanja da potpiše novu saradnju bio šest nedelja van tima.


Vreme 719 - Meridijani\nAmerički glumac Kristofer Riv, filmski Supermen koji je pre devet godina ostao paralizovan posle pada sa konja, umro je u prošlu nedelju u 52. godini. Riv je pao u komu prošle subote, posle srčanog napada u svojoj kući u Njujorku, izjavio je njegov biograf Vesli Kombs. Glumac je proteklih nedelja imao problema sa ranama od ležanja, koje su česte kod paralizovanih ljudi. Riv je slomio vrat u maju 1995. godine kada je pao sa konja tokom takmičenja u Kulpeperu, Virdžinija. Posle višemesečne terapije sve duže je mogao da diše bez respiratora. Okrenuo se režiji, a čak je i glumio u rimejku filma Alfreda Hičkoka Prozor u dvorište, za koji je i dobio nagradu Udruženja glumaca za najbolju ulogu u televizijskom filmu ili miniseriji. Riv je postao veliki borac za lečenje kičmene moždine i lobirao je u Kongresu za bolje osiguranje za slične povrede. "Holivud mora da učini više", rekao je on na ceremoniji dodele Oskara 1996. godine. "Nastavimo da činimo rizike. Bavimo se problemima. Na brojne načine filmska zajednica može da učini više nego drugi. Ne postoji izazov, umetnički ili neki drugi, s kojim ne možemo da se suočimo." Riv je 2000. godine uspeo da pomeri kažiprst, a posle specijalnih tretmana ojačao je ruke i noge.\nTri godine posle pada talibanskog režima, u Avganistanu su održani prvi predsednički izbori u istoriji te zemlje. Oko 5000 biračkih mesta otvoreno je prošle subote oko sedam sati po lokalnom vremenu. Za budućeg predsednika moći će da glasa oko 10,5 miliona birača i to do 16 sati. Priliku da glasaju imaće i oko 740.000 avganistanskih izbeglica u Pakistanu i između 400.000 i 600.000 Avganistanaca u Iranu. Avganistanski predsednik Hamid Karzai glasao je u Kabulu, nešto posle 10 sati. "Ovo je veliki dan za avganistanski narod koji će prvi put izabrati svog predsednika", rekao je Karzai novinarima posle glasanja. Upitan o ishodu izbora, Karzai je rekao da je "narod Avganistana pravi pobednik... identitet osobe koja će pobediti nije važan, ono što je važno jeste da Avganistan sam odlučuje o svojoj sudbini". Oko 60.000 pripadnika garde, policije i vojske obezbeđivalo je birališta, uz podršku 9000 pripadnika međunarodnih snaga i 18.000 vojnika koji su u Avganistanu od 2001. pod američkom komandom. Brojanje glasova posle predsedničkih izbora u Avganistanu nije počelo ni prošlog ponedeljka jer vlasti čekaju preporuke šta da rade sa nevažećim listićima, rekao je zvaničnik Zajedničkog izbornog tela. "Tražili smo da se odloži sortiranje, mešanje i brojanje glasova dok ne dobijemo savet stručnjaka o merama koje treba preduzeti u vezi sa određenim kutijama", rekao je potpredsednik tela Ar Rej Kenedi.\nUoči predsedničkih izbora u Americi >\nEvropska unija – Turska >


Fudbaleri Zvezde nisu pušteni na Kosovo, vraćaju se sa Jarinja - Sputnjik Srbija\n18:28 30 Oktobar 2020\nFudbaleri Zvezde nisu pušteni na Kosovo, vraćaju se sa Jarinja\n11:50 09.10.2019 (osveženo 12:25 09.10.2019) Preuzmite kraći link\nEkspedicija FK Crvene zvezde nije puštena na Kosmet i fudbaleri se vraćaju sa administrativnog prelaza Jarinje, javlja reporter Tanjuga. To znači da utakmica Kupa Srbije protiv Trepče u Zvečanu danas definitivno neće biti odigrana, pa će taj duel biti odigran sutra od 17 sati u Sportskom centru FŠ u Staroj Pazovi.\nNa prelazu Jarinje su pojačane snage kosovske policije.\nAutobus sa igračima Crvene zvezde stigao je oko 11 sati i 30 minuta na administrativni prelaz Jarinje, gde su ga dočekali zvaničnici iz Kosovske Mitrovice, novinari i oko 500 „delija“. Kolima je stigao i Zvezdan Terzić, koji je po dolasku izjavio da ekspedicija ima zabranu ulaska na Kosovo.\nFudbaleri Zvezde krenuli su juče na put, a sinoć su prespavali u Raški.


Čekanje na granici i do 150 minuta – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Društvo > Čekanje na granici i do 150 minuta\nČekanje na granici i do 150 minuta\nRTV Vojvodina 31/07/2017 Društvo\nNOVI SAD, BEOGRAD – Saobraćaj je trenutno pojačan na autoputevima iz pravca Mađarske i Hrvatske ka Bugarskoj i Makedoniji i putnim pravcima koji vode ka Jadranskom primorju, a zadržavanja na nekim graničnim prelazima su i do 150 minuta.\nPojačan je saobraćaj na graničnom prelazu Gradina sa Bugarskom, a zadržavanja na izlazu iz Srbije su oko 150 minuta. Na graničnom prelazu Sremska Rača sa BIH, putnička vozila čekaju oko 45 minuta, saopštio je Auto moto savez Srbije.\nNa graničnom prelazu Preševo, zadržavanja se kreću od 30-60 minuta, i na ulazu i na izlazu iz zemlje.\nNa graničnom prelazu Horgoš na ulazu u Srbiju zadržavanja su oko 60 minuta, a na graničnom prelazu Horgoš II čekanja su i na ulazu i na izlazu iz zemlje oko 60 minuta.\nAMSS podseća da su alternativni granični prelazi Bački Vinogradi, Đala i Bajmok, otvoreni do 7-19h, a granični prelaz Kelebija i Bački Breg na kojima se trenutno čeka oko pola sta, rade 24h.\nU pravcu ka Crnoj Gori, na graničnim prelazima Gostun, Jabuka i Špiljani, zadržavanja na izlazu iz Srbije su oko 30 minuta.\nNa graničnom prelazu Batrovci na ulazu u Srbiju, čekanja su oko sat vremena, međutim kolona je velika na izlazu iz Hrvatske što produžava vreme zadržavanja.\nNa izlazu iz Srbije zadržavanja su takođe oko sat vremena.\nNa graničnom prelazu Šid vreme prolaska se često menja, trenutno je oko 30 minuta, pa preporučujemo korišćenje alternativnih prelaza kao što su Bačka Palanka, Sot, Ljuba iNeštin, navodi AMSS.\nVelika smena turista i veći broj vozila, uslovljava i duža zadržavanja na naplatnim rampama, a trenutna čekanja na naplatnoj rampi Sirig, Stara Pazova i Nais se kreću u intervalima od 15-20 minuta, sa tendencijom porasta.\nTadić: Vučićeva ideja “bizaran akt”, Đurić: Tadićeva bruka živeće doveka\nSM: Pokrajinski čelnici posetili Opštu bolnicu\nAMSS: Oprez zbog magle i čestih odrona\nAna Majers: Srbija Zakonom o uzbunjivačima postavila visoko lestvicu za sve u svetu\nRTV Vojvodina 31/07/2017\nGuskova: Poziv za dijalog o Kosovu stiže “kada je sve pri kraju”\nToplo s pljuskovima, slede vreli dani\nRTV Vojvodina 30/07/2017\nDžulija Roberts u Beogradu


Stalni tehnološki razvoj donosi nove usavršene materijale, koje koristimo u profesionalnim tretmanima, te tehnike rada, nove mogućnosti u poslovnom napredovanju, gde naravno ne zaostajemo za svetom nego suvereno pratimo ostale. Znamo da je u lepoti u zadnje vreme glavni adut ~ natural look ~, trend koji je doneo novi način razmišljanja o izgledu i modi, a time i o lepoti.\nModeliranje, odnosno oblikovanje prirodnog nokta deo je posla u kojem do izražaja dolazi kreativnost, pedantnost, smisao za estetiku i poznavanje svih procesa i materijala koji se upotrebljavaju na noktu, oko njega i na rukama.\nUvek ističemo, kako je pored kreativnosti važna i stručnost. Samo stručno obavljen tretman daje optimalne rezultate, čuva zdravu strukturu nokta i zadovoljava estetske kriterijume. Ujedno, to znači i zadovoljiti standarde kuće Alessandro


MITROVIĆ I ANONIONE: Dogovorili ministarski sastanak za zaštitu voda – Portal Luca\nMITROVIĆ I ANONIONE: Dogovorili ministarski sastanak za zaštitu voda\nMinistar ekologije, prostornog planiranja i urbanizma, Ratko Mitrović i generalni sekretar Centralno-evropske inicijative, Roberto Antonione dogovorili su da ove godine, tokom predsjedavanja Crne Gore CEI-jem, bude održan sastanak ministara ekologije zemalja članica CEI na temu zaštite voda. Sastanak bi se održao u Trstu, u oktobru 2021, u sklopu Barkolane, najveće jedriličarske regate na svijetu, pod parolom „Vode bez granica“.\nKako je saopšteno iz Ministarstva, tokom predsjedavanja Centralno-evropskom inicijativom, Crna Gora bi trebalo da organizuje i održi ministarsku konferenciju „Inicijativa CEI za održivo upravljanje otpadom“ u septembru ove godine, a Ministarstvo ekologije, prostornog planiranja i urbanizma je koordinator aktivnosti na pripremi i realizaciji ministarske konferencije.\n“Cilj konferencije je razmjena iskustva, primjera dobre prakse, kao i znanja o upravljanju i tretmanu otpada, uz uspostavljanje platforme za saradnju zemalja CEI koja će počivati na principu zajedničkih, projektno orijentisanih aktivnosti, usmjerenih na inovacije, pružajući sveobuhvatan pristup ovom složenom pitanju”, navodi se u saopštenju.\nPlanirano je da na konferenciji bude potpisana deklaracija kojom će zemlje učesnice potvrditi posvećenost pitanju rješavanja pitanja otpada.\nGeneralni sekretar CEI-ja, Antonione zahvalio je ministru Mitroviću na predusretljivosti i potvrdom odgovoru, i izjavio da Crna Gora ima punu podršku CEI da nastavi putem kojim je krenula.\nPovezane teme:Ratko MitrovićRoberto Antonione


Miroslav Raduljica u duelu sa Ognjenom Kuzmićem\nNakon što je ekipa iz Milana poražena u Beogradu sa 83:70, a onda je upisala još dva neuspeha - izgubila je kod kuće od Fenerbahčea sa 79:70, pa od Uniksa u Rusiji sa 100:79.\nPosle 10 kola Armani ima učinak 4-6 u Evroligi i italijanski mediji na čelu sa "Gazetom delo Sport" pišu da se očekuju promene u timu. Ceh bi prvi mogao da plati Miroslav Raduljica, a odmah za njim i Kalnietisa, kao i Riki Hikman.\nUčinkom pomenutog trija nisu zadovoljni u Milanu, pa bi naš centar već pre sredine sezone mogao da promeni sredinu, dok trener Jasmin Repeša i dalje ima podršku uprave Armanija.\nNEĆE IGRATI EVROLIGU Kajl Gibson pred vratima Bešiktaša\nAmerički košarkaš Kajl Gibson trebalo bi da postane novi igrač turskog Bešiktaša, preneo je Sportando. On je prošle sezone nosio dres podgoričke Budućnosti sa kojom je izborio plasman u Evroligu, osvojivši ABA ligu.


Prevodi sa makedonskog na rumunski jezik - Audio verzija\nPrevodi sa makedonskog na rumunski jezik\nStalni članovi tima Prevodilačkog centra Akademije Oxford su mnogobrojni stručnjaci koji su osposobljeni za rad sa gotovo svim svetskim jezicima, a među njima su i prevodioci i sudski tumači i to kako za makedonski jezik, isto tako i za rumunski. A upravo zahvaljujući njihovim profesionalnim karakteristikama i znanjima, svim zainteresovanim klijentima nudimo i direktno prevođenje sa makedonskog jezika na rumunski, kako u usmenom, tako i u pisanom obliku.\nŠto se tiče usmenog prevoda u ovoj kombinaciji jezika, klijente očekuje i konsekutivno i šapatno, kao i simultano prevođenje sa makedonskog jezika na rumunski, ali i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje, što takođe na zahtev možemo da im ponudimo.\nNaglašavamo da naš tim ne čine samo prevodilac i sudski tumač, nego i mnogi drugi stručnjaci koji su spremni da u svakom trenutku izvrše različite dodatne usluge. A to najpre se odnosi na obradu audio i video materijala, u okviru koje će najpre biti izvršen prevod sa makedonskog jezika na rumunski, a zatim će naši profesioni stručnjaci da izvrše njihovo sinhronizovanje i titlovanje. Lektor i korektor mogu da izvrše sve potrebne ispravke u već prevedenim materijalima, kako bi ih u potpunosti prilagodili duhu ciljanog jezika, što je ovde rumunski i na taj način omogućili klijentima da ipak dobiju kvalitetno obrađene sadržaje i to bilo koje vrste.\nSem toga, sudski tumači i prevodioci mogu da u navedenoj kombinaciji obrade i sve vrste internet materijala, kao i one sadržaje koji su vezani za oblast interneta i marketinga, ali i tekstove bilo koje tematike, kao i udžbenike. Ako je to potrebno našim klijentima, prevodimo i novinske članke, kao i različite vrste časopisa. Isto tako možemo da uradimo i direktan prevod sa makedonskog jezika na rumunski za mak koji dokument, a osim te usluge klijentima omogućavamo i njihovu overu koju će izvršiti profesionalni sudski tumači, takođe članovi tima Akademije Oxford. Oni će na taj način svim zainteresovanim klijentima da omoguće da dobiju profesionalno obrađena lična dokumenta, odnosno sva ona dokumenta koja se predaju nadležnim institucijama (uverenja, saglasnosti, potvrde i izjave), ali i pravna akta. A pored toga, sudski tumač i prevodilac mogu da obrade i sva ona dokumenta koja čine kako građevinsku, poslovnu i tendersku, tako i tehničku, odnosno medicinsku dokumentaciju, ali i dokumenta koja su vezana za oblast obrazovanja i nauke.\nVaša jedina obaveza jeste da se pridržavate pravila o dostavljanju dokumenata na prevod, to jest da tom prilikom priložite i originale na uvid. Uz to, očekuje se i da se prethodno u okviru nadležnih institucija raspitate o svim detaljima koji su vezani za stavljanje Apostille pečata na konkretna dokumenta za koja su vam potrebni prevodi sa makedonskog jezika na rumunski. Ovo, zapravo znači da u osnovnom sudu u svom gradu morate da pitate da li se pečat, koji je poznat još i kao haški stavlja na vaša dokumenta i ukoliko saznate da je neophodno izvršiti i ovu overu, morate da pitate da li se ona vrši posle obrade dokumenta od strane naših stručnjaka ili pre toga. Sve ove informacije su vrlo bitne je od njih zavisi čitav tok obrade konkretnog dokumenta, pa ćete tačno znati gde prvo treba da ga odnesete na obradu.\nPodrazumeva se da za sve ostale sadržaje za koje zahtevate prevođenje sa makedonskog jezika na rumunski ne morate dostavljati originale, tako da možete i da nam ih na prevod pošaljete preko mejla. Sva dokumenta, sa druge strane šaljete preporučenom poštanskom pošiljkom ili preko kurirske službe, odnosno donosite ih lično u jednu od naših poslovnica. A preuzimanje prevedenih i overenih dokumenata možete isto tako da izvršite u odabranoj poslovnici Akademije Oxford lično. Naravno, imate mogućnost i da vam prevedeni sadržaji budu dostavljeni na određenu adresu, a na mejl vam šaljemo samo one materijale za koji je urađen prevod, a koji ne zahtevaju overavanje. Naplata usluge slanja na adresu se vrši onog trenutka kada budete preuzimali pošiljku, a njena cena zavisi od kurirske službe.\nMogućnost da pošalju dokumenta na mejl imaju oni klijenti koji zahtevaju njihovo hitno prevođenje sa makedonskog jezika na rumunski, budući da će tako prevodioci i sudski tumači moći da pristupe obradi konkretnog dokumenta u najkraćem roku i samim tim klijentima omoguće da dobiju hitan prevod. U tim situacijama je, međutim neophodno da se ispoštuje propisana zakonska procedura, te preporučuje da klijent odabere najbrži način za slanje originalnih dokumenata na uvid.\nPrevod romana sa makedonskog na rumunski jezik\nMa koliko da je roman za koji vam je potrebno prevođenje sa makedonskog jezika na rumunski složeni ili obiman, znajte da će prevodioci i sudski tumači u svakoj od brojnih poslovnica Akademije Oxford da ga obrade u najkraćem mogućem roku.\nPored romana, oni mogu da urade i prevod za ostala književna dela, kao što su recimo prozna i poreska dela, odnosno beletristika, ali isto tako mogu da prevedu i članke iz novina, kao i sadržinu različitih vrsta časopisa. Podrazumeva se da će prevodilac i sudski tumač na zahtev klijenata da urade i prevod sa makedonskog jezika na rumunski za tekstove, bez obzira da li je njihova tema vezana za neke svakodnevne i uobičajene oblasti ili je reč o stručnim tekstovima. Turizam, ekonomija, finansije, politika, psihologija, građevinska industrija, ekologija i zaštita životne sredine, menadžment, medicina, pravo, bankarstvo, obrazovanje, sociologija, informacione tehnologije, marketing i filozofija, su tek neke od oblasti za koje može da bude vezana tema tekstova koje će da obrade naši stručnjaci.\nA pored svih pomenutih usluga, želimo da naglasimo i da prevodilac i sudski tumač u skladu sa vašim potrebama mogu da izvrše i usmeno prevođenje sa makedonskog jezika na rumunski. Da bismo ponudu za ovu uslugu maksimalno prilagodili vašim, to jest zahtevima događaja koji se organizuje, budući da naši stručnjaci mogu da primene sve vrste usmenog prevoda (šapatno, simultano i konsekutivno), to je neophodno da nam dostavite sve podatke o tom događaju. A u sklopu ove ponude se nalazi i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje i to onda kada se baš ta vrsta usluge primenjuje za konkretan događaj.\nI na kraju, da naglasimo i to da tim Akademije Oxford čine i profesionalni korektor i lektor, te da klijente očekuje redaktura već prevedenih materijala.\nPrevodi reklamnih materijala sa makedonskog jezika na rumunski\nKlijenti koji imaju potrebu da dobiju prevod bilo kog tipa reklamnih materijala sa makedonskog na rumunski jezik, treba da znaju da su prevodioci i sudski tumači Akademije Oxford visokokvalifikovani za njihovu obradu, budući da odlično poznaju i pravila marketinga, tako će oni prilikom prevođenja reklamnih letaka, plakata i flajera, odnosno brošura, ali i PR tekstova, kataloga i drugih sadržaja iz oblasti marketinga i da poruku koja se nalazi u originalima prevedu u duhu rumunskog jezika. Oni će, na taj način ispune primarni cilj obrade ovakvih sadržaja, jer će se svi potencijalni korisnici usluga koje se reklamiraju, odnosno kupci proizvoda, a kojima je rumunski jezik maternji moći da se upoznaju sa onim što se reklamira.\nPored sadržaja iz oblasti marketinga, prevodilac i sudski tumač mogu na vaš zahtev da obrade i one materijale koji su vezani za Internet, a što podrazumeva na prvom mestu prevođenje sa makedonskog na rumunski jezik za web sajtove, ali i za online kataloge, odnosno softvere, web prodavnice i druge slične materijale. Moramo da naglasimo i to da naši stručnjaci poznaju pravila SEO (Search Engine Optimisation), koja će vrlo pažljivo da implementiraju u prevodu. Sve to ima za cilj da se prevedeni internet sadržaji u optimalnom roku nađu u samom vrhu globalne pretrage na internetu, a što će se izuzetno pozitivno odraziti i na poslovanje njihovih vlasnika.\nOsim ovih usluga, Prevodilački centar Akademije Oxford klijentima nudi i direktno prevođenje sa makedonskog na rumunski jezik za audio i video sadržaje, te naši stručnjaci najpre prevode igrane, animirane i dokumentarne, ali i crtane i sve druge vrste, odnosno žanrove filmova, kao i reklamne poruke, zatim emisije, serije i ostale slične sadržaje. A da bismo klijentima omogućili da dobiju kompletnu obradu pomenutih materijala, te da mogu da ih prikažu gde god požele, odmah po završetku obrade nudimo im i njihovo titlovanje ili sinhronizovanje.\nPrevođenje svih vrsta dokumentacija sa makedonskog na rumunski jezik\nBilo koja vrsta dokumentacije da je u pitanju, a da za nju zahtevate direktan prevod sa makedonskog jezika na rumunski, tu su prevodioci i sudski tumači u okviru Akademije Oxford da vam pruže njihovu kompletnu obradu. Naime, stvar je u tome da sama činjenica da je i sudski tumač deo našeg tima dovoljno govori o našoj profesionalnosti, jer samo ona dokumenta koja su prevedena u ovoj jezičkoj kombinaciji i overena njegovim pečatom, mogu i da se smatraju zakonski važećim, tako da možete da ih koristite kao i bilo koja druga originalna dokumenta.\nA osim poslovne, lične, građevinske i tenderske dokumentacije, naši stručnjaci prevode i tehničku, odnosno medicinskog dokumentaciju, to jest sva ona dokumenta koja ih čine. Pod tim se prvenstveno misli na pasoš, uverenje o državljanstvu i vozačku dozvolu, ali i ličnu kartu i dozvolu za boravak, odnosno izvod iz matične knjige rođenih, umrlih i venčanih i ostala lična dokumenta, ali i na sve tipove poslovnih izveštaja, statute preduzeća, odnosno fakture, osnivačke akte preduzeća, te poslovne odluke, rešenja o osnivanju pravnih lica i druga lična i poslovna dokumenta. Prevodioci i sudski tumači obrađuju i laboratorijske analize tehničkih uzoraka, odnosno građevinske projekte, ali i specifikacije farmaceutskih proizvoda, uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, kao i lekarske nalaze, uputstva za rukovanje i ostala dokumenta koja čine sve navedene tipove dokumentacija.\nTakođe, ako imate potrebu da dobijete i direktan prevod sa makedonskog jezika na rumunski za ona dokumenta koja se predaju nadležnim institucijama, možete očekivati da prevodilac i sudski tumač u optimalnom roku izvrše obradu bilo kog tipa potvrda i izjava, odnosno uverenja i saglasnosti (potvrda o slobodnom bračnom stanju i o stanju računa u banci, uverenje o neosuđivanosti i o nekažnjavanju, potvrda o visini primanja, saglasnost za zastupanje, potvrda o stalnom zaposlenju i druge). A i ona dokumenta koje imaju veze sa pravima ili sudstvom, kao što su različite vrste ugovora i punomoćje za zastupanje, odnosno sertifikati i sudske presude, ali i licence, tekovine Evropske Unije, te sudske žalbe, odluke i tužbe takođe obrađujemo u ovoj kombinaciji jezika, odnosno najpre radimo njihovo prevođenje sa makedonskog jezika na rumunski, a zatim ih i overavamo pečatom sudskog tumača.\nPored svih dokumenata koje smo pomenuli moramo da naglasimo i to da će sudski tumač i prevodilac, kada imate potrebu za tim da prevedu i vašu diplomu i dodatak diplomi, odnosno rezultate naučnih istraživanja, kao i uverenja o položenim ispitima, prepise ocena, ali i nastavne planove i programe fakulteta, svedočanstva o završenim razredima osnovnih i srednjih škola i sva ostala dokumenta koja nismo sada naveli, a koja su vezana za oblast obrazovanja ili nauke.\nA da bismo mogli da izvršimo obradu konkretnih dokumenata, vi ste u obavezi da nam dostavite originale na uvid i da se raspitate u službama pri osnovnim sudovima o tome da li je neophodno staviti i haški, to jest Apostille pečat na njih. Ako jeste obavezno, treba da saznate i da li se on stavlja posle ili pre obrade konkretnog dokumenta od strane stručnjaka koji su deo tima Akademije Oxford.\nPoslovnica makedonski na rumunski rumunski na makedonski\nza makedonski i rumunski jezik


Detalji sjednice CIK-a: Primijeniti popis iz 1991. ili 2013.\n/ Plus / Politika / Detalji sjednice CIK-a: Primijeniti popis iz 1991. ili 2013.\nN115.11.2018. u 11:04\nCentralna izborna komisija (CIK) Bosne i Hercegovine razmatra primjenu člana 10.12 Izbornog zakona BiH koji se odnosi na izbor delegata u Dom naroda Parlamenta Federacije BiH.\nKako javlja reporterka N1 Aleksandra Tolj, za ovu sjednicu vlada veliko interesovanje medija.\n“Zbog pritisaka kojima je izložena ova institucija imamo otpor u službama da se bilo šta stavi na papir. Ne zato što ljudi ne žele da rade svoj posao, već se boje linč”, kalala je članica CIK-a Irena Hadziabdić, te dodala da službenici ne žele sami da rade na dokumentima bez članova CIK-a.\n“OHR zagovara primjenu popisa iz 1991. godine, Venecijanska komisija smatra da treba primjeniti popis iz 2013”, navela je ona, te dodala da je predlagala da se odluka vrati PSBiH.\n“Uposlenici imaju posao koji treba da rade. Ne donose oni odluke, treba nama da ih donesu”, kaže član CIK-a Stjepan Mikić.\nDodaje da je čuo da postoje tri verzije prijedloga, ali da niti jedan nije vidio svojim očima. Mikić predlaže da se to uradi do sljedeće sedmice.\n“U članu 10.12 piše da se delegati biraju iz svakog konstitutivnog naroda i iz reda Ostalih, a koji se biraju iz svakog kantona”, kaže Ahmed Santić.\nPrema njegovom mišljenju to znači da se iz svakog kantona mora birati po jedan predstavnik svakog naroda i ostalih.


Obezbediti uticaj građana na medijske sadržaje kako bi mediji biti stvarni čuvari javnog interesa - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Obezbediti uticaj građana na medijske sadržaje kako bi mediji biti stvarni čuvari javnog interesa\nNiš, 7. avgust 2018. – Veća uključenost građana u odabiru medijskih sadržaja najvažniji je zaključak je tribine „U susret novoj medijskoj strategiji“ koju je organizovao Udruženi pokret slobodnih stanara.\nOsim uključenosti građana, potrebno je reformisati javni servis kako bi građani iz svih delova Srbije bili informisani geografski ravnopravno, kao i promeniti način na koji se donose odluke o finansiranju medija putem medijskih konkursa.\nBojana Selaković iz Građanskih inicijativa navodi da uticaj građana na medije nije predviđen postojećim medijskim zakonima, kao i da o tome nije vođeno računa pri izradi prethodne medijske strategije.\n„Kao posledicu toga imamo situaciju da postoji vakuum između građana i medija. Čini mi se da je ključan odnos koji treba da postoji odnos između građana kao korisnika medijskih sadržaja i medija sa druge strane. Kada govorimo o medijima različito posmatramo interese vlasnika, urednika i novinara, pa treba videti gde uspostaviti mostove sa građanima kako bi mediji, kao čuvari javnog interesa, zaista imali tu funkciju“, pojašnjava ona.\nPredloge koji bi bili uključeni u medijsku strategiju, građani mogu da daju preko udruženja građana.\nMeđutim, kako Selaković navodi, udruženja nisu deo radne grupe za izradu strategije, već prisustvuju jedino tematskim sastanicima. Uticaj građana na medijske sadržaje, navodi ona, može biti jedino preko žalbi regulatornom i samoregulatornom telu:\n„Problem je što mi samo na papiru imamo mogućnost da se žalimo REM-u kao regulatornom telu jer u praksi rad REM-a loše funkcioniše, a sa druge strane problem sa samoregulatornim telima je taj što u njima nema predstavnika svih medija i novinara jer neki mediji ne priznaju Kodeks novinara“.\nKada su u pitanju konkursi za sufinansiranje medija, Selaković kaže da je potrebno da građani imaju uvid u ono za šta je dat novac iz budžeta.\nIako je, navodi Selaković, bio uspeh kada se prethodni nacrt medijske strategije povukao, način na koji je formirana nova radna grupa i način na koji se utiče na nju jeste ono što vraća korak unazad.\nPotrebno je, tvrdi ona, zastupati interese građana, a ono što je dobro, ističe, jeste i da određeni međunarodni akteri imaju uticaj na državu kako bi se javni interes ispoštovao.\nNišta bolja situacija nije ni kada je u pitanju informisanje pripadnika nacionalnih manjina.\nRobert Kasumović iz Foruma Roma ističe da postoji samo jedna emisija na pokrajinskom javnom servisu koja inoformiše romsku nacionalnu manjinu, a da javni servis to samo reprizira. Sa druge strane, na lokalnim medijima tamo gde postoji program za nacionalne manjine on nije informativni, već više zabavnog karaktera. Kasumović navodi da od privatnih medija ne očekuje da informišu o nacionalnim manjinama, osim ukoliko to nije projektno podržano.\n„Mišljenja sam da je jedina mogućnost da se manjine informišu ravnopravno, upravo preko javnog servisa, ali je to nemoguće u ovakvom javnom servisu kakav imamo sada. Pitanje je da li to može da se reformiše putem strategije“, ističe Kasumović.\nČinjenica je da je informisanje jedna od nadležnosti nacionalnih saveta manjina, međutim, Kasumović navodi da se Nacionalni savet romske manjie od svog osnivanja nije bavio time. On je stava da postoji potreba da Saveti utiču na državu i medije, ali postoji bojazan da li će ova nadležnost biti nakon izmena u radu saveta početkom septembra.\nZoran Gavrilović iz Biroa za društvena istraživanja navodi da je od ključne važnosti da mediji vrate svoju funkciju.\n„Rezultat medijske tranzicije jeste da mi osamnaest godina nemamo medije. Mi imamo nešto što je formalno-pravno registrovano kao medij, ali sadržaj koji se vodi kao informativni ne razlikuje se od najobičnijih reklama“, navodi on i dodaje da je za to potreba reforma kada je u pitanju Regulatorno telo za elektronske medije, kao i formiranje tela za integritet koji bi „odvojio novinare od onih koji to nisu, a predstavljaju se tako“.\nOd najveće važnosti, navodi Gavrilović, jeste da građani i novinari naprave međusobnu vezu i kroz to partnerstvo čuvaju jedni druge.\n„Bojim se da ćemo pričati istu priču kao danas, ako se koncentrišemo samo na medijske projekte, finansije i slično kada je u pitanju medijska strategija“, podvlači on.\nKljučna stvar za rešavanje svih problema je politička volja, navodi Gavrilović i dodaje da su problemi, ukoliko postoji ta volja, veoma lako rešivi.\nDopsinica dnevnog lista Danas iz Niša Zorica Miladinović ističe da je lako kritikovati situaciju u državi, gradu, životima, ali da je potrebno nešto uraditi. Takva je stvar i sa medijskom strategijom.\n„Mislim da treba da iskoristimo svaku priliku da nametnemo ono što građanima i novinarima odgovara i potrebno je da svako sa svoje strane uradi ono što misli da je dobro za buduću medijsku strategiju“, zaključuje Miladinović, prenosi portal mediareform.rs.\nTagsmedijimedijska strategijamedijske slobodeVlada Republike Srbije\nPredhodno Zelena ekonomija nužna i hitna, zagađenje od fosilnih goriva pretvara planetu u “Zemlju-rernu”\nSledeće Evropska komisija kritikuje praksu pojedinih članica u vezi izdavanja “zlatnih pasoša”\nTop Tags Pravosuđe Društvo vladavina prava konkurs mediji Civilno društvo Evropska komisija Vlada Republike Srbije evropske integracije Srbija i Evropska unija Evropska unija Politika mladi lokalna samouprava OCD


Vizni režim sve dok Turska pomaže ID - 28.11.2015, Sputnik Srbija\nRusija će obnoviti bezvizni režim sa Turskom, ukoliko Ankara prestane da pomaže teroriste Islamske države, šef Komiteta za međunarodne poslove Državne dume... 28.11.2015, Sputnik Srbija\n12:45 28.11.2015 (Osveženo: 13:00 28.11.2015)\nRusija je juče odlučila da od 1. januara 2016. godine obustavi bezvizni režim sa Turskom.\n„Odnosi između Rusije i Turske su ovde glavni faktor. Ako Ankara nastavi da podržava militante Islamske države, da im pruža sve što im je potrebno i podržava njihove akcije u Siriji, onda nećemo moći da povratimo bezvizni režim“, rekao je Puškov na konferenciji za novinare.\nPrema njegovim rečima, odvlačenje Islamske države sa teritorija koje sada kontrolišu u Iraku i Siriji smanjiće opasnost koju ta teroristička organizacija predstavlja za ostatak sveta.\n„Uništavanje štabova Islamske države će olakšati našu zajedničku borbu protiv terorističke pretnje“, dodao Puškov.\nOn dodaje da teroristi koriste tursku teritoriju kao tranzitnu zonu preko koje dopremaju oružje u zonu sukoba u Siriji.\n„Neke od ovih ekstremista mogu poslati da izvedu terorističke napade u Rusiji, tako da će ih odluka o suspenziji bezviznog režima sa Turskom zadržati tamo“, ističe on, dodajući da je to uradila i Francuska nakon terorističkih napada u Parizu, a da isto razmatra i EU kako bi se suprotstavila terorizmu.


Pritvor za sva lica koja prekrše meru samoizolacije – In Medija\nPritvor za sva lica koja prekrše meru samoizolacije\nBeograd, 20.03.2020. –Državni sekretar Ministarstva pravde Vlade Republike Srbije Radomir Ilić saopštio je danas da je zbog kršenja pravila obavezne samoizolacije 19 osoba tokom jučerašnjeg dana završilo u pritvorima u Zabeli, Pirotu i Vršcu, a reč je o našim ljudima koji žive i rade u inostranstvu, a doputovali su u Srbiju.\nIlić je u izjavi za Televiziju Prva precizirao da ih je osam u pritvoru u Zabeli, sedam u Pirotu i četiri u Vršcu, dakle u tri posebna objekta koje je resorno ministarstvo odredilo za smeštaj lica koja prekrše mere nadležnih.\nMinistarstvo je, kako je naveo, preporučilo javnim tužilaštvima da obavezno traže određivanje pritvora za sva lica koja prekrše meru samoizolacije od 14 ili 28 dana, koju su im odredile nadležene institucije – Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nOn je objasnio da ta preporuka nije obavezujuća, ali su tužioci postupili u skladu sa njom i svuda gde je bilo zahteva za pritvor, on je bio i određen, uz napomenu da pritvor traje 30 dana, pri čemu nije reč samo o pravilima krivičnog postupka, već i karantinskim pravilima.\nDržavni sekretar je naveo primer da ako posle ulaska jedne osobe u pritvor posle nedelju dana uđe neko za koga postoji sumnja da ima koronavirus može se računati na to da će se u tom slučaju produžiti boravak prvog lica, i praktično svi oni koji su završili u pritvorskim jedicama u takvim situacijama neće izaći iz pritvora do kraja epidemije, pa čak i danima kasnije.\nDržava drži svoje obećanje. Jasno je da će onaj ko ne poštuje karantin biti uhapšen, važno je da svako ko ne želi da završi u pritvoru i ugrožava druge poštuje ono što je napismeno dobio, naglasio je Ilić.\nPrema njegovim rečima, svi oni koji su zaraženi u pritvorima dobiće maksimalnu zdravstvenu negu, a mere su dogovorene sa zavodima za javno zdravlje.\nTakođe, kako je podsetio, Ministarstvo je dalo preporuku i republičkom javnom tužiocu da u slučaju nepostupanja po navedenim uputstvima podnese disciplinsku prijavu protiv nadležnog javnog tužioca, odnosno zamenika javnog tužioca.\nResorno ministarstvo još jednom apeluje na sve građane da poštuju mere samoizolacije, kao i sva druga uputstva zdravstvenih ustanova i Vlade Srbije, i time pokažu solidarnost koja je neophodna i od velike važnosti kako bi se u što većoj meri sprečilo širenje zaraze, zaključio je Ilić.


Ukrajina se sprema za rat širokih razmera s Rusijom - Sputnjik Srbija\n19:51 24.02.2018 Preuzmite kraći link\n„Eksperti tvrde da će Rusija biti spremna (za rat širokih razmera) za tri godine, a mi se prilagođavamo raznim rokovima i različitim razmerama — kako provokacionih dejstava, tako i moguće operacije širokih razmera, agresije na Ukrajinu širokih razmera. Imamo obrađene planove za razne varijante koje uzimaju u obzir sve opasnosti koje okružuju Ukrajinu i pripremamo vojsku za odbranu svoje zemlje“, izjavio je Muženko.\n„Moramo biti spremni i u ovom trenutku, i sutra, i kroz nedelju dana, i kroz godinu, i kroz tri godine, sve do onog trenutka dok takva opasnost ne nestane. Imam u vidu opasnost od vojne agresije na Ukrajinu“, naveo je načelnik ukrajinskog Generalštaba.\nMuženko je dodao da će ukrajinska armija tek krajem ove godine biti snabdevena ranije obećanim tenkovima „oplot“.\n„Očekivali smo da ćemo dobiti tenkove krajem prošle ili početkom ove godine, ali zbog određenih tehničkih razloga, odnosno mogućnosti naše odbrambene industrije, pretpostavljamo da ćemo ove tenkove dobiti do kraja 2018. godine“, naveo je Muženko.\n„Preći ćemo na operaciju Ujedinjenih snaga“, rekao je Muženko i naglasio da će operaciju voditi specijalni štab. Prema njegovim rečima, promena formata će omogućiti da se efikasnije i u skladu sa zakonom angažuju pripadnici Oružanih snaga Ukrajine.\nruska agresija, ukrajinska vojska, rat, Viktor Muženko, Ukrajina


Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik smatra da ekonomija i socijalni sistem BiH ne mogu izdržati teret migrantske krize i da bi najbolje bilo spriječiti dolazak migranata u BiH.\n"To treba da bude primarni cilj i zadatak", ocijenio je Dodik u izjavi novinarima u Mostaru nakon sastanka sa hrvatskim članom Predsjedništva BiH Draganom Čovićem.\nPrema njegovim riječima, migranti koji dođu u BiH, veoma će teško otići, jer se nemaju gdje vratiti, a dalje ne mogu.\n"Mi ne želimo da imamo ovdje ogromnu koncentraciju tih ljudi, ja poštujem i razumijem njihovu muku, ali naša ekonomija i naše društvo ne mogu da prihvate teret takve vrste", istakao je predsjednik Srpske.\nDodik je napomenuo da je i član Predsjedništva rekao da se BiH uopšte nije pripremila za ovo. "Neko nas je varao, govorio da to nije problem, da imaju kapaciteti, a odjednom su neki gradovi vidljivo suočeni sa tim problemom", rekao je on.\nDodik smatra da u BiH ima sasvim dovoljno struktura bezbjednosti i agencija koje mogu u koordinaciji da obezbijede kontrolu granice i da je potrebno da se samo donese odluka o tome.\nKomentarišući neke ocjene o tome da Vlada Republike Srpske nije nadležna za ovo pitanje, Dodik je poručio da je Srpska nadležna za to jer se i nje tiče.\n"Jesmo nadležni, jer se tiče i nas, ali ako mi nismo nadležni, otkud onda /američki ambasador u BiH Morin/ Kormakova na sastanku Koordinacionog tijela za pitanje migracija u BiH, je li ona nadležna za to", upitao je Dodik.\nNa pitanje novinara da prokomentariše predstojeću posjetu Sarajevu turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana, Dodik je rekao da je to veliki državnik, ali da se miješa u unutrašnje stvari BiH.


Preminuo Škaljarac koji je pre tri dana teško povređen u eksploziji automobila\nNikšićanin Predrag Pedo Pejović (58) podlegao je jutros povredama koje je zadobio u eksploziji automobila pre nekoliko dana u Nikšiću, potvrđeno je CdM-u iz Kliničkog centra Crne Gore.\nPejović je teško povređen 2. maja, kada je u pokretu eksplodirao automobil marke “Reno senic” u kojem su se nalazali on i Dragan Damjanović (44).\nNakon što su mu u nikšićkoj bolnici amputirane obe noge Pejoviće je hitno prebačen u Klinički centar ali i pored napora lekara on je jutros u 8.50 časova podlegao povredama.\nPodsetimo Pejović se u trenutku eksplozije vozila nalazio na mestu suvozača, a automobilom je upravljao Dragan Damjanović koji je tom prilikom lakše povređen.\nPredrag Pedo Pejović, koji je bio umešan u aferu šverca cigareta brodom, navodno je bio blizak škaljarskom kriminalnom klanu. Njega je sa još jedanaest lica u avgustu 2005. godine uhapsila crnogorska policija zbog sumnje da su brodom prošvercovali 28 tona cigareta, vrednih oko dva miliona eura.\nTada su lisice na ruke, između ostalih, stavljene i Niku Roganoviću, koji je jula prošle godine ubijen u hercegnovskom naselju Dubrava. Krivično veće Višeg suda u Podgorici je u maju 2013. oslobodilo Pejovića i Roganovića optužbi da su učestvovali u krijumčarenju cigareta.\nNikov sin Duško Roganović je tri meseca pre očeve smrti ostao bez obe noge u podmetnutoj eksploziji u vozilu kojim je upravljao. On je bio pravosnažno osuđen na 12 godina zatvora za ubistvo jednog od vođa navijača “Crvene zvezde” Marka Vesnića iz Beograda, ali mu je Apelacioni sud kaznu smanjio na osam godina.\nTEŽAK UDES KOD PODGORICE Dva mladića poginula, jedna osoba teško povređena\nCrna Gora: Policija radi na rasvetljavanju eksplozije u Nikšiću


Svetski dan dece obolele od raka „I ja se borim“ u četvrtak na gradskom trgu – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Svetski dan dece obolele od raka „I ja se borim“ u četvrtak na gradskom trgu\nSvetski dan dece obolele od raka „I ja se borim“ u četvrtak na gradskom trgu\nHumanitarni skup „I ja se borim“ povodom Svetskog dana dece obolele od raka, održaće se u Aranđelovcu u četvrtak, 15. februara, na gradskom trgu od 12 časova.\nTačno u 13 časova biće pušteni baloni podrške za sve mališane koji se leče i u znak sećanja na one male superheroje koji više nisu sa nama. Događaji istim povodom, održavaju se istog dana u još 40 gradova.\nUz prigodne programe i u prisustvu prijatelja, roditelja, volontera, NURDOR će obeležiti ovaj značajan datum i pozvati sve ljude dobre volje i kompanije da učestvuju u akciji prikupljanja sredstava za završetak izgradnje novog dečjeg hemato-onkološkog odeljenja u Nišu.\nKrajem prošle godine NURDOR je otpočeo radove na drugoj fazi projekta – unutrašnji zanatski radovi i postavljanje instalacija, i njen završetak očekuje se sredinom marta meseca 2018. godine. Treća faza projekta je opremanje objekta za koju je potrebno obezbediti još 17 miliona dinara. Sve informacije o izgradnji odeljenja i o prikupljenim sredstvima dostupne su na zvaničnoj internet stranici udruženja,\nPrethodna: Rukometašice Bekamenta Bukovičke Banje sutra igraju finalnu utakmicu Kupa Zapadne Srbije\nSledeća: RTV Sunce – Uzalud se krečilo


Odbor usvojio uvećanje sredstava za subvencije u agraru\nTanjug 19. aprila 2021. 14:53\nBEOGRAD – Odbor za poljoprivredu Skupštine Srbije usvojio je danas predlog rebalansa republičkog budžeta koji se odnosi na uvećanje sredstava kojima raspolaže Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, u iznosu od 5,508 milijardi dinara.\n„Najveći deo ovog iznosa, odnosno blizu 4,9 milijardi biće usmeren Upravi za agrarana plaćanja na ime subvecnionisanja poljoprivredne proizvodnje, 490 miliona dinara dobiće Republička direkcija za vode i 70 miliona Direkcija za nacionalne laboratorije“, rekao je obrazlažući predlog državni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede Senad Mahmutović.\nČlan Odbora poslanik Milija Miletić naglasio je da je su ova sredstva dobijana na uporno insistiranje tog skupštinskog tela da se proizvođačima obezbedi novac za podsticaje, kako bi im bila isplaćena dogovanja za prethodne tri godine.\nPredsednik Odbora za poljoprivredu Marijan Rističević tražio je da se izmene uredbe koje se odnose na podsticaje za mlade poljoprivrednike i za osiguranje useva od grada.\n„Svako ko je zaposlen u opštini ili fabrici može da registruje gazdinstvo na 50 ari zakupljene zemlje i da dobije 13.000 evra bespovratno. Na taj način niste napravili mladog poljoprivrenika, nego mladog špekulanta. Zamislite kako se osećaju drugi proizvođači koji dve godine ne mogu da dobiju povraćaj sredstava da bi platili obaveze kad gledaju nekog komšiju koji ovako dobije pare“, rekao je Rističević.\nOn je zaključio da zbog toga poljoprivrednici neće da budu ljuti samo na vlast, nego na državu.\n„To da zabeležiš lepo za ubuduće Mahmutoviću, a ako bude trebalo mi ćemo da protestujemo zato što pravite fiktivne poljoprivrednike i fiktivna gazdinstva. Ili ćete raditi ili ćemo da biramo neke druge državne sekretare i ministra. Mislite, mi vas birali pa vam se udvaramo, neće da može“, bio je oštar Rističević.\nMahmutović je negodovao zbog načina obraćanja predsednika skupštinskog Odbora, ali je potvrdio da je početkom godine Ministarstvo dugovalo poljoprivrednicima za različite vrste podsticaja 10,8 milijardi dinara.\nOn je rekao da su bili stvoreni svi pravni i drugi uslovi za isplatu tih sredstava, ali da nije bilo novca.


Jавни конкурс НСЗЗ за субвенцију зараде за особе са инвалидитетом без радног искуства – Grad Kragujevac\n• da zapošljava osobu sa invaliditetom prijavljenu na evidenciji nezaposlenih Nacionalne službe za zapošljavanje;\n• da redovno izmiruje obaveze po osnovu poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje zaposlenih, za poslednja tri meseca koja prethode mesecu u kome je podnet zahtev, i\n• poslodavci – korisnici sredstava koji nisu ispunili ranije ugovorne obaveze prema Nacionalnoj službi, osim za obaveze čija je realizacija u toku, pod uslovom da iste redovno izmiruju;\n• poslodavci koji koriste istu vrstu olakšica u okviru drugih mera za podsticanje zapošljavanja, i\n• zahtev za subvenciju zarade za osobe sa invaliditetom bez radnog iskustva (obrazacNacionalneslužbe);\n• dokaz o registraciji, ukoliko poslodavac nije registrovan u APR;\n• dokaz o zasnivanju radnog odnosa na neodređeno vreme za osobu sa invaliditetom za koju se podnosi zahtev (foto kopija ugovora o radu i potvrde o izvršenoj prijavi na obavezno socijalno osiguranje);\n• izvodi iz pojedinačne poreske prijave o obračunatim porezima i doprinosima (PPP PD), štampan i iz elektronske baze podataka Poreske uprave (EBP-PURS), overeni od strane poslodavca, za prijave podnete u 3 meseca koja prethode mesecu u kome je podnet zahtev;\n• izvodi iz banke, kao dokaz da su uplaćeni porez i i doprinosi za obavezno socijalno osiguranje, za prijave podnete u 3 meseca koja prethode mesecu u kome je podnet zahtev;\n• izveštaj o broju zaposlenih osoba sa invaliditetom (obrazac Nacionalne službe za poslodavce koji nemaju obavezu zapošljavanja osoba sa invaliditetom) ili fotokopija obrasca IOSI (izveštaj o izvršavanju obaveze zapošljavanja osoba sa invaliditetom), za poslednja tri meseca koja prethode mesecu u kome je podnet zahtev;\n• pisana izjava podnosioca zahteva da li mu je i po kom osnovu već dodeljena državna pomoć za iste opravdane troškove;\n• pisana izjava podnosioca zahteva da nije privredni subjekt u teškoćama, i\n• ukoliko je došlo do smanjenja broja zaposlenih osoba sa invaliditetom usled prirodnog odliva, dostaviti odgovarajući dokaz.\nSve dodatne informacije mogu se dobiti u svakoj organizacionoj jedinici Nacionalne službe, preko Pozivnog centra Nacionalne službe, telefon: 0800-300-301 i na sajtu Nacionalne službe – www.nsz.gov.rs.\nJavni konkurs NSZZ za refundaciju troškova podrške osobama sa invaliditetom koje se zapošljavaju pod posebnim uslovimaJavni konkurs NSZZ za organizovanje sprovođenja javnih radova na kojima se angažuju nezaposlena lica sa invaliditetom u 2016. godini


DRI: Jagodina nezakonito potrošila 972 miliona dinara | Istinomer vesti\nPredsednik Skupštine grada Jagodine / Foto: FoNet, N. Ðorđević\nDRI: Jagodina nezakonito potrošila 972 miliona dinara\nDržavna revizorska institucija (DRI) u izveštaju o kontroli trošenja budžeta u 2016. godini u Jagodini konstatovala je da je vlast u tom gradu nezakonito i nepropisno potrošila 972 miliona dinara i iznela mišljenje sa rezervom o pravilnosti poslovanja.\nRevizori su naznačili da je taj grad nezakonito potrošio 40 odsto godišnjeg budžeta i istakli da je opasno što je budžet preuzeo veće obaveze nego što je Skupština dozvolila. Na obaveze koje nisu u skladu sa važećim zakonskim i drugim propisima potrošeno je 435 miliona dinara. Reč je o plaćanju nečega što nije u nadležnosti lokalne samouprave. Preko važećeg budžeta Jagodine, koji je Skupština odobrila, potrošeno je 433 miliona dinara, što je veoma kritična radnja, navodi se u izveštaju. Zakon o javnim nabavkama prekršen je u poslovima vrednim 73 miliona dinara, odnosno, nije bilo odgovarajućeg postupka javne nabavke, ili nisu poštovane zakonske procedure. Bez sprovedenog javnog konkursa potrošeno je 15 miliona dinara, a prekoračenje kod isplate zarada, dodataka, naknada i socijalnih doprinosa iznosi više od devet miliona dinara, tumače finansijski eksperti izveštaj revizora, a prenosi “Fonet”.\nEksperti ističu da su revizori u slučaju Jagodine “čudno”, ili po nekom drugom, do sada neprimenjenom metodu, vršili reviziju u odnosu na druge gradove. Kod drugih je, kako se napominje, izveštaj detaljniji, sadrži od 200 do 250 stranica, svaki konto je obrazložen, dok u slučaju Jagodine izveštaj ima svega 55 stranica, odnosno nije prikazan svaki konto i nisu navedene nepravilnosti, kao što inače rade revizori. Kako se ističe, nekoliko dana posle objavljivanja izveštaja DRI, Jagodini se iz državne rezerve isplaćuje 120 miliona dinara zbog neostvarivanja prihoda.\nSudija u slučaju “Šarić” - “nije pokazao stručnost”Potvrđena presuda liderima bosanskih Hrvata, Praljak izvršio samoubistvo


Rukovodilac Centra za edukaciju i dualno obrazovanje Privredne komore Srbije (PKS) Mirjana Kovačević kaže da je odziv poslodavaca za oglašavanje pozicija bio izuzetno dobar i da su ponudili približno 17.000 pozicija za 28.000 radnih mesta.\nZbog velikog interesovanja poslodavaca za program i najvećeg broja pristiglih prijava u poslednja dva dana roka, otvaranje prijava za mlade ljude koji su zainteresovani da otpočnu svoju radnu karijeru pomereno je za 8. oktobar.\n"Bilo je potrebno pažljivo sagledati i videti da li je sve usaglašeno sa uslovima u javnom pozivu, a važno je znati da takođe ni kandidati neće biti oštećeni što se tiče vremena za prijavu i za to će imati dovoljno vremena", rekla je Kovačević Tanjugu.\nIstiče da su mladi na portalu "Moja prva plata" mogli da vide koje su pozicije oglasili poslodavci, o kojim kompanijama je reč i koja vrsta i nivo obrazovanja su potrebni za to.\nZa potrebe prijave kompanija, oglašavanje pozicija i prijave kandidata, osmišljen je jedinstveni portal koji je omogućio privredi i mladima da ne moraju ništa da dostavljaju u papirnom obliku, već sve potrebno mogu da odrade elektronski, na portalu.\n"Prijave su pristigle iz svih delova Srbije, različitih delatnosti i obima kompanija, prednjači privatni sektor, a što se tiče broja prijava najviše ih je iz Beograda, potom Novog Pazara, Niša, Novog Sada, Kragujevca, Zaječara , Kruševca, ali ima i poslodavaca i preduzetnika iz manjih mesta", kaže Kovačević.\nInače, Vlada Srbije je program "Moja prva plata" pokrenula sa ciljem da se podstakne osposobljavanje za rad mladih ljudi i pruži podrška privredi u rešavanju problema nedostatka kadrova. Program predviđa devetomesečno osposobljavanje na konkretnim poslovima, a za te namene opredeljeno je dve milijarde dinara.\nNSZ će proveriti da li su bili u radnom osnosu, budući da je uslov da budu nezaposleni ili da je radno iskustvo koje su imali bilo kraće od devet meseci i da u poslednjih šest meseci nisu bili u radnom odnosu kod poslodavca kod koga konkurišu, objašnjava Kovačević.


Pogledajte osmu emisiju novog serijala "3E VESTI" (VIDEO)\nAudio video produkcija "Vila" iz Vršca, u saradnji sa vršačkim Centrom za energetsku efikasnost "Cefiks" realizuje novi informativni serijal "3E VESTI".\nPrimaran cilj novog projekta usmeren je na jačanje uticaja svesti i interesovanja građana za inovacije, realne mogućnosti i primenljivost nekih rešenja po pitanju unapređenja ekološke svesti, racionalnog trošenja energije i ekonomičnosti kod trošenja prirodnih resursa.\nPoređenje našeg i nekog drugog iskustva stvara mogući izbor svesnog prihvatanja nečega što je sadržajno bolje i kvalitetnije. Posebno je skrenuta pažlja na domaću pamet i racionalna rešenja koja daju naši stručnjaci u zemlji i svetu. Oblasti izbora informacija su: poboljšanje kvaliteta života, korišćenje savremenih tehnologija, korišćenje alternativnih izvora energije, štednja energije bez narušavanja kvaliteta života, uređenje radnog i životnog prostora, zanimljivi hobi, aktivan odmor i sređen lični i porodični život.\n"3E Vesti" svi zainteresovani mogu pratiti na sajtu produkcije www.vila.rs, na portalu www.cefix.rs i na portalu www.evrsac.rs, ali i na regionalnim i lokalnim TV stanicama. Pokrovitelj serijala je Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama. Emisije su titlovane, tako da ih mogu pratiti gluve i nagluve osobe.\nPogledajte osmu emisiju "3E vesti" sa novim metodološkim i novinarskim istraživačkim pristupom, kao i interesantnim sadržajima koji se, pored domaćih, donekle bave svetskim aktuelnostima iz ekologije, energije i ekonomije (zelene ekonomije):


Mađarski kulturni centar "Nepker" obeležava 150 godina postojanja - Opština Kula\nVi ste ovde:Početna»Vesti»Kultura»Mađarski kulturni centar „Nepker“ obeležava 150 godina postojanja\nMađarski kulturni centar „Nepker“ obeležava 150 godina postojanja\nOd Admin dana\t 13. aprila 2018. Kultura\nNajstariji Mađarski kulturni centar u Vojvodini – „Nepker“, kroz trodnevni program obeležiće 150 godina postajanja. Svečanost povodom jubileja počeće sa svečanom misom u katoličkoj crkvi Svetog Đorđa u petak, 13. aprila, u 16 časova a celebrator će biti Babel Balaž, episkop iz Kaloče. U gradskoj Galeriji otvaranje izložbe fotodokumentacije i ručnih radova je zakazano za 17.15 sati.\nSa početkom u 18 časova u velikoj sali Kulturnog centra Kula biće upriličena Svečana sednica uz nastup folklornih grupa Centra i pobratimljenog grada Kaloče, nakon čega sledi večera uz muziku Narodnog orkestra u prostorijama Nepkera.\nObeležavanje jubileja se nastavlja u subotu u 11 časova sa promocijom knjige “150. godina MKC Nepkera“, susret domaćih i stranih horova je zakazan u 18 časova, nakon čega će biti organizovano druženje za mlade u Nepkeru.\nU nedelju, 15. aprila, sa početkom u 9.30 časova biće Sveta misa u katoličkoj crkvi nakon čega će se položiti venac, kao znak sećanja i poštovanja, na grob Sakači Šandora, osnivača Nepkera. Svečana skupština je zakazana za 14.30 časova, a u 19 sati u sali Kulturnog centra biće prikazana pozorišna prestava.\nNa trodnevnu proslavu najavila je svoj dolazak Judit Pirić Sabo šef odseka državnog sekretarijata za nacionalnu politiku iz Mađarske, Janoš Babić generalni konzul u Subotici, dr. Atila Pinter konzul Mađarske u Beogradu, Ištvan Pastor predsednik Saveza Vojvođanskih Mađara, Jene Hajnal predsednik Mađarskog nacionalnog saveta, Perica Videkanjić predsednik Opštine Kula i čelnici lokalne samouprave, kulturnih društava, pokrajinski i državni funkcioneri, kao i delegacija iz Kaloče.\nPrethodni članakFK “Hajduk” dočekuje Radnički iz Zrenjanina\nSledeći članak Preduzetnicima 500 miliona dinara za investicije


Groblje u Đakovici (Foto Kim)\nPrema njegovim rečima, groblje u selu Piskote je zaraslo u travu da Srbi nisu mogli da pronađu grobove svojih predaka.\n"Groblje je potpuno zaraslo, trava je toliko visoka da se grobna mesta uopšte ne vide, ljudi su očajni", kazao je Đokica Stanojević i dodao da "se niko nije potrudio da održava pravoslavna groblja - ni lokalna vlast ni vlada u Prištini".\nPrema njegovim rečima, raseljni Srbi su rano jutros prisustvovali bogosluženju u manastiru Visoki Dečani, posle čega su krenuli put Đakovice.\nStanojević je za Betu kazao su do Đakovice došli bez ikakvih problema jer je bilo dogovoreno da im se obezbedi policijska pratnja koja je sa njima od administrativnog prelaza Jarinje.\nOn je kazao da se uoči Zadušnica javio veliki broj Srba, ali da je odlučeno iz bezbednosnih razloga da za Đakovicu krene samo jedan autobus.\n"Bilo je kandidata za dva, tri autobusa i nadam se da će uskoro svi raseljeni Đakovičani moći normalno da obilaze svoj grad", rekao je on.\nStanojević je podsetio da Srbi godinama, ali bezuspešno, zahtevaju od međunarodne zajednice i kosovskih institucija da im omoguće povratak na njihova ognjišta.\n05.06.2020 Godišnjica ubistva Dimitrija Popovića (233)


Doktor zapao u NEVOLJU! Ministar laže o FBI da sakrije veze sa mafijom - Objektiv\nNaslovna » Vesti » Crna hronika » Doktor zapao u NEVOLJU! Ministar laže o FBI da sakrije veze sa mafijom\nNiko u Ministarstvu unutrašnjih poslova nije čuo ni za kakvu saradnju sa FBI\n• 20:58 • 01.08.2021. • 01.08.2021.\nMinistar Nebojša Stefanović pozivanjem na navodnu saradnju sa američkom agencijom FBI u stvari pokušava da sakrije tragove svojih veza s mafijom, kažu izvori Srpskog telegrafa iz policije.\nSagovornici Republike kažu da su zapanjeni Stefanovićevom izjavom da je “tim sastancima prisustvovao veći broj policijskih službenika naše zemlje i da to može da potvrdi direktor FBI Kristofer Vrej”.\n– Niko u Ministarstvu unutrašnjih poslova nije čuo ni za kakvu saradnju sa FBI. To pismenim izjavama potvrđuju načelnici raznih sektora i šefovi u MUP. Kako bi sve bilo kristalno jasno i stvari isterane na čistac, ministarstvo će od FBI zatražiti da se zvanično izjasni da li su njihovi agenti bilo kada imali zajedničku istragu o kriminalnoj grupi Velje Nevolje – otkriva sagovornik Republike.\nPodsetimo, Stefanović je, umesto odgovora na pitanje zašto je kao ministar policije koristio kriptovani skaj telefon, koji obično imaju pripadnici mafijaških grupa, među njima i Belivuk i ekipa, kao i “škaljarci”, preko Ministarstva odbrane Srpskom telegrafu zapretio tužbom. Činjenicu da je isti telefon imala i njegova bliska saradnica, državna sekretarka Dijana Hrkalović nije ni pokušao da objasni, već je saopštio da je reč o “monstruoznoj izmišljotini”. U svoju odbranu pozvao se na američke agente, mada nije baš najjasnije kako bi FBI mogao da zna da li je i kada koristio telefon s tom aplikacijom.\n– Stefanović prstom nije mrdnuo kada je u pitanju Belivukov kriminalni klan. Jedina zabeležena aktivnost u vezi Velje Nevolje jeste akcija “Krug”, kojom se proveravalo da se i gde kreće s nanogicom posle ubistva na šinama, zašta je kasnije volšebno oslobođen, a ljudi koji su vodili istragu, kao što je inspektor Dejan Jović, prošli kroz pakao – kaže izvor dobro upućen u istragu.\nTadašnji ministar policije je takođe ignorisao i kolege iz grčkog MUP. Oni su posle ubistva u Atini, kada su Igor Dedović i Stevan Stamatović brutalno izrešetani pred ženom i decom, posetili Beograd. Ukazali su da sumnjaju da iza dvostruke likvidacije dvojice visokopozicioniranih pripadnika “škaljarskog klana” stoji Belivukova ekipa, ali, po tom pitanju, ništa nije preduzeto.\nZvanična potvrda MUP\nSaznanja našeg lista juče je potvrdilo i Ministarstvo unutrašnjih poslova:\n– U evidencijama MUP ne postoji nijedan podatak ili dokument koji bi bio potvrda saradnje ili bilo kakve razmene operativnih informacija sa FBI u cilju kriminalističke obrade i procesuiranja optuženih lica, organizatora kriminalne grupe Belivuk-Miljković.\n– Po dolasku Aleksandra Vulina na čelo policije, MUP nije Nevolji mogao da pronađe ni prelazak van pešačkog prelaza, a kamoli neko teže delo. Toliko su ga ranije najviši policijski funkcioneri pokrivali i brisali tragove njegovih nedela da su operativci istragu bukvalno morali da pokrenu ispočetka, a to je bilo moguće tek kad je MUP očišćen od prljavih znački – pojašnjava nas sagovornik.\nU vreme Stefanovićevog ministrovanja ne da se ništa nije radilo protiv Belivuka i njegovih, već je uživao povlašćeni status. Pod izgovorom da mu prete “škaljarci”, dobio je čak i zvaničnu zaštitu policije, takozvanu nevidljivu pratnju. Štaviše, pojedini šefovi MUP su viđani u vozilu s Veljom, a cilj je bio dvostruk – da ga čuvaju i da pošalju poruku protivničkoj grupi da policija stoji iza njega.\n– Ministar je pao u paniku kada je Srpski telegraf otkrio da je koristio mafijašku aplikaciju za telefon. Vrlo dobro zna da imate čvrste dokaze za to i sada pokušava da se pokaže kao američki čovek i da se sakrije iza navodne saradnje sa FBI. On sada ne bira sredstva da demantuje nešto što se ne može demantovati – zaključuje naš izvor.\nUREDNIK PORTALA EMBARGO\nOvo što bivši ministar policije priča, više liči na njegov pokušaj da se izvuče iz te priče, ali je činjenica da, ako i ne postoji ona subjektivna, direktna odgovornost, postoji objektivna jer i nečinjenje, neupućenost, neznanje za ono što se dešava pod patronatom nekih moćnih ljudi iz policije njega ne opravdava. Treba samo da se utvrdi da li je to bilo samo njegovo neznanje ili znanje, a nečinjenje, ili direktno činjenje.\nOvo je, prema svemu, od brutalnosti ubistava pa do političke pozadine i razmera afere najveća kriminalna fera od devedesetih naovamo. Normalno da kriminalci nisu mozak operacije, iza njih stoje sigurno ljudi u institucijama. Očigledno je da je MUP bilo upleten, samo je pitanje ko je bio direktno upleten, ko je znao, a nije rekao, ko je prevideo da su se ovakva brutalna ubistva uopšte dešavala, ali svi ti ljudi, da li je u pitanju običan policajac ili vrh policije, ne treba da budu institucija


Policija i FUCZ izvlače tijelo Aldina Mulića iz Miljacke u naselju Bojnik – Magazin Plus\nHome/Politika/BiH/Policija i FUCZ izvlače tijelo Aldina Mulića iz Miljacke u naselju Bojnik\nU poslijepodnevnim satima na ušću rijeke Miljacke u Bosnu, u naselju Bojnik, nakon 28 dana je pronađeno beživotno tijelo Aldina Mulića. potvrdio je za Radiosarajevo.ba Mulićev brat, a na terenu su ekipe FUCZ-a i MUP-a KS-a.\nIz Federalna uprava Civilne zaštite (FUCZ) nam je rečeno da je nakon dolaska njihove ekipe u Bojniku, tijelo izvučeno iz Miljacke.\nPodsjećamo, incident u nakon kojeg su mladići nestali u nabujaloj Miljacki dogodio se u noći između 12. i 13. decembra, oko 2:30 sati. Pet sati nakon toga, dolaskom dana, počela je velika potraga, koja je trajala 13 dana i u kojoj su učestvovale brojne spasilačke ekipe i dobrovoljci iz cijelog BiH.


Četvrtak, 01 April 2021\nPijan i bez vozačke 82-godišnjak vozio autoputem u pogrešnom smjeru\nU kontroli koja je uslijedila pokazalo se da je 82-godišnjak vozio s 1,17 promila, bez važeće vozačke dozvole te bez saobraćajne dozvole i lične iskaznice\nBBC: Uz pomoć pčela i dronova žele da traže mine u BiH i Hrvatskoj\nMožda niste znali, ali jedna od mnogih vrlina koje posjeduju pčele jeste i njihova sposobnost otkrivanja eksplozivnih naprava.\nSinu u školsku torbu stavila diktafon, zaprepastila se snimkom\nKamdenu Dejvisu iz Baton Ruža u američkoj saveznoj državi Lujzijani dijagnostifikovan je autizam te ga je njegova majka odlučila upisati u školu za osobe s posebnim potrebama.\nBrčko: Klikom do registracije poslovanja\nDanas je promovisan integrisani elektronski sistem za registraciju poslovnih subjekata i preduzetnika u Brčko distriktu Bosne i Hercegovine. Sistem je jednostavan za korištenje, ne zahtijeva posjetu bilo kojem šalteru, a pristupa mu se putem poveznice bizreg.osbd.ba, saopšteno je iz brčanske Vlade.\nPortal e-Registar je rezultat dugogodišnjeg reformskog procesa ostvarenog kroz Projekat poboljšanja poslovnog okruženja – LIFE koji provodi Međunarodna finansijska korporacija (IFC), članica Grupacije Svjetske banke, a finansira Britanska ambasada u Bosni i Hercegovini. Projekat ima za cilj da pruži brže, jeftinije i transparentnije usluge privrednicima i građanima u Bosni i Hercegovini (BiH).\n„Pored elektronskog potpisa i visokih sigurnosnih standarda, Integrisani sistem e-Registra promoviše model evropske interoperabilnosti, što znači da će javna uprava automatski provjeravati podatke kojim već raspolaže, što osigurava veću produktivnost i skraćuje vrijeme potrebno za postupak registracije. Na ovaj način preduzetnici su oslobođeni prikupljanja značajnog broja dokaza, a time i plaćanja taksi za njihovo izdavanje ili ovjeravanje“, rekao je Esed Kadrić, gradonačelnik Brčko distrikta Bosne i Hercegovine.\n„Uspostavljanje integrisanog elektronskog sistema za registraciju poslovnih subjekata i preduzetnika, zajedno s drugim aktivnostima koje se preduzimaju s ciljem jačanja vladavine prava na prostoru Distrikta, od ključne je važnosti za izgradnju povjerenja građana i privrede u institucije vlasti, jer je povjerenje najvažniji resurs za budućnost Brčko distrikta BiH“, istakao je Siniša Milić, predsjednik Skupštine Brčko distrikta BiH.\n„Uvođenjem integrisanog sistema E-Registracija, uz podršku Projekta LIFE, Brčko distrikt BiH je izmijenio potrebne zakonske i podzakonske akte, a kako bi se omogućilo korištenje elektronskih dokumenata u službenoj upotrebi. Da bi ova reforma bila provedena, privredni odjel Suda u Distriktu prethodno je morao digitizirati sve akte i predmete koji su sada dio ovog integrisanog sistema, te omogućavaju lakšu pretragu i postupanje po zahtjevima stranaka“, rekao je Jadranko Grčević, predsjednik Osnovnog suda Brčko distrikta BiH.\n„U proteklih 5 godina IFC je u okviru ovog projekta investirao svoja znanja, tehnologiju i zajedno sa partnerima vladama entiteta i Distrikta strukturirano radio na stvaranju preduslova za realizaciju prvog potpuno digitalnog servisa za građane i privrednike. Digitalizacija ekonomske infrastrukture je ključna u razvoju privatnog sektora i jačanju konkurentnosti, koji koristi evropski priznate elektronske potpise. Digitizirani procesi su brži, efikasniji i ekonomičniji, te smanjuju prostor za greške i korupciju. Posljednja godina nam je pokazala koliko je važno osigurati inovativan pristup ne samo u poslovanju, već i u pružanju usluga. Firme i preduzetnici se danas bore za opstanak i nastoje na svaki mogući način prilagoditi datim okolnostima, upravo ovakvom digitizacijom javnih usluga se osigurava podrška i ubrzava ovaj proces transformacije. Hvala Britanskoj ambasadi na podršci projektu i Brčko distriktu BiH na uspješnoj saradnji tokom implementacije“, rekla je Lada Buševac, šefica Ureda IFC-a u Bosni i Hercegovini.\n„Današnje predstavljanje jednošalterskog sistema registracije poslovnih subjekata je važan korak i veliko zajedničko postignuće. Vlada Brčko distrikta BiH prepoznala je važnost reforme i predano radila na ostvarivanju ovog rezultata u vremenu punom izazova. Jednošalterski sistem bi trebao otkloniti destimulirajuće i birokratske prepreke, te pomoći perspektivnim preduzetnicima u registraciji novih subjekata na brži i jeftiniji način. S ovakvim scenarijem su svi na dobitku”, rekao je ovim povodom Matt Field, britanski ambasador u Bosni i Hercegovini.\nNa sastanku gradonačelnika Brčko distrikta BiH Eseda Kadrića i predstavnika nekoliko udruženja koja se bave oblastima od posebnog značaja za distrikt danas su razmatrana dva ključna problema u njihovom radu, i to pitanje prostora koje bi ova udruženja mogla koristiti za rad i način finansiranja njihovog redovnog rada.\n„ Uočeni su problemi zbog primjene nove zakonske regultive u oblasti rada udruženja i fondacija. Obzirom da se radi o udruženjima koja se bave vrlo specifičnim oblastima djelovanja mi kao Vlada ćemo učiniti sve da im olakšamo njihov rad i odgovorimo njihovim zahtjevima“, rekao je gradonačelnik Esed Kadrić.\n„ Sa gradonačelnikom smo postigli dogovor da se preduzmu koraci ka rješavanju ovih problema i vjerujemo da će to biti na obostrano zadovoljstvo i u koristi svih građana Brčko distrikta, budući da se naša udruženja baziraju na rad sa članstvom iz manjinskih i marginaliziranih grupa“, rekla je Ana Kotur-Erkić u ime „Antidiskriminacijskog foruma Brčko distrikta“.\nSastanku sa gradonačelnikom prisustvovali su predstavnici Unije pacijentskih udruženja Brčko distrikta („Beba više“, „Udruženje distrofičara“, „Udruženje oboljelih od multiplaskleroze“ i „Brčansko srce“) te udruženja žena koja djeluju na teritoriji Brčko distrikta.\nPočelo proljetno uređenje Brčko distrikta\nU okviru proljetnog uređenja grada, Pododjel za puteve i parkove Vlade Brčko distrikta privodi kraju tender za nabavku i sadnju proljetnog sadnog materijala na zelenim i drugim javnim površinama u Distriktu. Ove aktivnosti se rade kontinuirano, no značajno su intezivirane sa ljepšim vremenom i prvim danima proljeća.\n„U narednih nekoliko dana bit će realizovan prvi ugovor ovog proljeća sa JP “Komunalno Brčko” koje je odabrano za poslove nabavke sadnog materijala i njegove sadnje na više lokaliteta na području Brčko distrikta“, istakao je Ešef Pamukčić, ekspert za vođenje projekata hortikulture.\nOn je dodao da će početkom maja mjeseca biti realizovan drugi ugovor koji podrazumijeva skidanje zimskog i sadnju ljetnog cvijeća na zelenim i javnim površinama.\nIz Pododjela za puteve i parkove apeluju na građane distrikta da budu odgovorni prema zelenim i drugim javnim uređenim površinama.\nTužilaštvo Brčko distrikta BiH obilježava punih dvadeset godina rada\nOvih dana Tužilaštvo Brčko distrikta BiH obilježava 21. godišnjicu od osnivanja i dvije decenije djelovanja na području distrikta Brčko kao jedinstvene lokalne samouprave pod suverenitetom Bosne i Hercegovine. Ovaj važan jubilej podsjetnik je na vrijeme integracije pravosuđa Distrikta, ali i na dvodecenijski razvoj ove pravosudne institucije.\nKao odgovor na institucionalne izazove, cijeli ovaj period obilježen je stalnim jačanjem integriteta, efikasnosti i transparentnosti ovog tužilaštva s prioritetnom odgovornošću prema stanovništvu Distrikta i najširoj javnosti.\nKao samostalan i nezavisan organ koji preduzima propisane mjere i radnje u otkrivanju i gonjenju počinilaca krivičnih djela Tužilaštvo je svih proteklih godina nastojalo na najbolji način odgovoriti svojim zadacima.\nČvrstom saradnjom s domaćim i međunarodnim institucijama i nevladinim organizacijama, medijima i građanima, uz puno uvažavanje i ostvarivanje ljudskih prava i građanskih sloboda, Tužilaštvo u kontinuitetu djeluje na učvršćivanju vladavine prava kao apsolutnog institucionalnog cilja. Kroz intenzivnu saradnju s lokalnim institucijama, u prvom redu sa sudovima i Policijom Brčko distrikta, Tužilaštvo teži pružati doprinos izgradnji sigurnog i pravednog okruženja za sve građanke i građane distrikta Brčko.\nU ostvarivanju svoje misije i vizije, uvažavajući najviše standarde profesionalnog integriteta Tužilaštvo je uvijek nastojalo promovirati odgovornost, marljivost i profesionalizam, kao nužan standard ponašanja u javnoj službi i uslov potpunog povjerenja javnosti. U uvjerenju da se u protekle dvije decenije u tome značajno uspjelo, Tužilaštvo Distrikta će svakodobno i sve intenzivnije nastaviti raditi na daljnjem ostvarivanju ove vizije.\nTužilaštvo Distrikta osnovano je Zakonom o Javnom tužilaštvu Brčko distrikta Bosne i Hercegovine iz 2000. godine, koji je s primjenom počeo godinu dana kasnije, tačnije 1.4.2001. godine. Tada su od ranijih tužilaštva koja su djelovala na području predratne opštine Brčko preuzete nadležnosti za krivična djela počinjena na ovoj teritoriji pod jurisdikcijom sudova Distrikta. Pod sadašnjim nazivom Tužilaštvo Brčko distrikta Bosne i Hercegovine djeluje od 2007. godine.\nBiH od danas gas dobija putem Turskog toka, moguće sankcije SAD-a\nBosna i Hercegovina od danas prirodni gas dobiva putem Turskog toka, a ne kako je to dosad bio slučaj putem Ukrajine i Mađarske.


Za Aniku: Mladi Milanovca doniraju knjige, Nikola trči polumaraton, deca prodaju crteže, kokice… – GMinfo\nfoto: Mladi Milanovca\nMladi Milanovca: Donacija za Aniku, besplatna knjiga za tebe\nMladi Milanovca su se pridružili akciji prikupljanja novčanih sredstava za pomoć maloj Aniki. Ispred svojih prostorija u centru grada postavili su štand sa knjigama i kutiju za prikupljanje donacija.\n– Knjige su na poklon davaocima novčanog priloga a sve po principu daš donaciju – dobiješ knjigu. Svi oni koji žele da pomognu novčano, a nisu u mogućnosti i imaju knjigu na dar, mogu doneti neku na štand i tako učestvovati u akciji. Samo ujedinjeni i velikog srca moramo učestvovati u ovoj borbi jer važnija ne postoji – rekla je Kristina Milošević predsednik udruženja Mladi Milanovca i dodala da će u toku sele ove sedmice trajati humanitarna akcija.\nUz Mlade Milanovcu na Trgu kneza Mihaila akciji se priključila još jedna grupa. Naime, Filip Dakić i njegovi drugari juče su, kako kažu, prikupili za Aniku 26.000 dinara, a akciju nastavljaju i danas.\nDECA ŽELEZNIČKE NAKON UPLATE NASTAVILA DA CRTAJU ZA ANIKU\nNa račun za lečenje male Anike, koja boluje od spinalne muskularne atrofije, ili skraćeno SMA, deca iz Železničke ulice juče su uplatila 100.040 dinara i 130 evra, koje su prikupili prodajući svoje crteže.\nMeđutim, kako su nam javili, juče su nastavili sa crtanjem i u toku dana prikupili još 50.000 dinara.\nNIKOLA VELJOVIĆ TRČI ZA ANIKU\nMilanovčanin Nikola Veljović na društvenim mrežama objavio je poziv sugrađanima da ga podrže u akciji koja će pomoći u prikupljanju novca za lečenje Anike Manić.\n„Dragi prijatelji, krenuo sam u realizaciju ideje za pomoć Aniki, u kojoj želim da učestvujete i vi! Naime, pošto sam jedan od malobrojnih Milanovčana koji trči polumaratone u Srbiji želeo bih da vam ponudim svoje kilometre na licitaciju. Prvo će se kilometri prodavati za trčanje u mom gradu, odnosno za trčanje kada su treninzi od 10 do 20km, gde će moći i moji sugrađani koji nemaju društvene mreže da ugledaju mene dok nosim majicu sa likom Anike i brojem za pomoć i pomognu, a već za desetinu dana i na polumaratonima u Čačku i Kragujevcu. Svako će imati uvid u to koliko je kilometara pređeno i koliko ste kilometara otkupili putem google tabele koju ću redovno ažurirati i kačiti, a naravno i putem moje aplikacije za trčanje koja će vam takođe biti dostupna da imate uvid u poštovanje mog dela licitacije! 1km=200din.(1SMS 858 na 3030) DOKAZ O UPLATI ILI SMS-u POSTAVITE U KOMENTAR!\nSvako ko bude učestvovao na kraju poduhvata će od mene dobiti online zahvalnicu koju će moći da odštampa za uspomenu! Štamparija Master je izašla u susret i POKLONILA 10 majica za mene i ostale trkače koji su se pridružili akciji, uskoro ćete moći da nas vidite na našim ulicama“, stoji u objavi na njegovom Facebook profilu.


BalkanMagazin :: U Nemačkoj se (opet) najviše struje dobija iz uglja\nponedeljak, 20. septembar 2021 09:32\nUgalj je u Nemačkoj u prvoj polovini ove godine, kako je saopštio Savezni zavod za statistiku (Destatis), ponovo postao glavni izvor električne energije. Prestigao je tako energiju dobijenu iz vetra koja je lane i nekoliko godina pre toga imala najveći udeo u proizvodnji električne struje.\nUzroci za ovakva kretanja su, prema saopštenju ovog zavoda koje prenosi DPA, vremenske prilike sa znatno manje vetra od proseka, kao i napuštanje proizvodnje električne energije u nuklearnim centralama.\nDok je udeo uglja u prvoj polovini lane u prozvodnji električne energije iznosio 20,8 procenta, u prvom ovogodišnje polugođu je iznosio čak 27,1 posto. U apsolutnim brojkama došlo je do rasta količine energije proizvedene iz uglja za 35,5 posto tj sa 51,8 milijarde kwh na 70,2 milijarde kwh. Ukratko, čini se da je učinjen jedan korak napred da bi potom usledila dva koraka nazad....\nOvakva kretanja, kako ocenjuju stručnjaci, upozoravaju koliko će za Nemačku biti složeno da dobije bitku za klimatsku neutralnost, tojest da postigne ravnotežu između emisije CO2 i njegovog apsorbovanja u atmosferi.\nNemačka ima u planu da postupno napusti prozvodnju električne energije iz uglja, a uz to ima obavezu da do 2022. napusti proizvodnju električne energije u nuklearnim centralama (koje, kao što je poznato, ne produkuju emisije CO2). U Nemačkoj radi i dalje još šest nuklearnih reaktora, tri treba da budu zatvorena do kraja ove godine, a tri do kraja iduće godine.


06.11.2020 u 20:33\nDijabetičarima se preporučuju češće kontrole\nZrenjanin – Nakon što je na početku najnovijeg talasa širenja epidemije virusa korona u srednjem Banatu ocenjivano da se on u ovom području odražava dosta blago, poslednjih dana, kao i u celoj Srbiji i dobrom delu sveta, bolest dobija zabrinjavajuće razmere. Područje Banata je posebno rizično zbog toga što se ovde već godinama beleži povećan broj dijabetičara. Od početka epidemije stručnjaci upozoravaju da su oni, kada je reč o kovidu 19, posebno rizična grupa. Zbog toga su u Zrenjaninu svakodnevni apeli lekara „šećerašima” da se pridržavaju mera kako bi izbegli zarazu. Odavno je uočeno da je broj građana sa ovog područja koji imaju povišen šećer u krvi zabrinjavajući. Računa se da u svetu ima 460 miliona dijabetičara, a u Srbiji više od 700.000, kaže dr Ozrenko Veselinović, predsednik\nČestereg – Ovog septembra navršava se 75 godina otkako su u banatsko selo Čestereg stigli doseljenici iz Bosanske krajine, iz Potkozarja i okruženja. Reč je o stradalnicima koji su godine Drugog svetskog rata proveli u bitkama, a žene starci i deca u zbegovima. Svi oni našli su se i u vozu koji je u velikoj seobi prvi stigao u pomenuto selo. Po dolasku u Čestereg, Krajišnici su prošli period prilagođavanja na drugačiju vodu, hranu i klimu. U stari zavičaj vratilo se kasnije 12 odsto doseljenih u Banat. Česteregom i njegovom istorijom bavi se Milorad Savić, dugogodišnji novinar i svojevremeno žitelj ovog mesta, u upravo izašloj knjizi. Savić se poziva na popis stanovništva u Jugoslaviji 1948. prema kome je, od septembra 1945. u 114 vojvođanskih naselja iz svih krajeva zemlje


Američki predsednik Barak Obama rekao je danas na ručku s liderima u Kongresu SAD da želi da razmotri ideje za poboljšanje života Amerikanaca ne na osnovu toga koja partija ih predlaže već da li će funkcionisati.\nObama i republikanci treba da nađu tačke kompromisa oko reforme poreskog zakona i imigracije ili da nastave sukobljavanja kao do sada zbog čega su SAD bile više puta bile u fiskalnoj krizi.\nAko ne bude kompromisa, Obama raspolaže mogućnošću predsedničkog veta na zakone koji budu izglasani u Kongresu. Republikanci, mada kontrolišu oba doma, nemaju većinu koja bi im omogućila da prevaziđu veto predsednika.\nNa početku ručka Obama je rekao da će sastanak omogućiti da bolje uvide kako zadovoljti potrebe ljudi.\n"Neću procenjivati ideje na osnovu da li dolaze od demokrata ili republikanaca, već da li će funkcionisati", rekao je Obama.\nOn je na sastanak pozvao i generala Lojda Ostina iz Centralne komande SAD, koji nadzire američke vojne operacije na Bliskom istoku, da obavesti poslanike o borbi protiv Islamske države.\nUoči ručka, Obama je na sastanku svog kabineta ocenio da su rezultati izbora "značajni" i da želi da radi s Kongresom na način koji bi "više koristio" američkom narodu, kao i da želi da čuje ideje republikanaca.


Kakva poruka iz Cedevite, Budućnost nema šta da traži u majstorici? - Sportske.net\nKakva poruka iz Cedevite, Budućnost nema šta da traži u majstorici?\nIskusni košarkaš Cedevite poslao jasnu poruku aktuelnom šampionu.\nABA - Stiglo priznanje za "posebno dete" PartizanaABA - Stiglo priznanje za "posebno dete" PartizanaAleks Renfro vs Džejms Bel - Čija je blokada bolja?Repešu raduju otklonjene mane, veruje da Budućnost ima dobre šanse u majstoriciRepešu raduju otklonjene mane, veruje da Budućnost ima dobre šanse u majstorici\nZanimljivo i uzbudljivo je u duelima Crvene zvezde i Partizana, a nešto slično prikazuju i Cedevita i Budućnost u drugom polufinalu ABA lige.\nCedevita je, podsetimo, dobila prvi meč na svom parketu, da bi onda u nedelju poražena u Podgorici sa 87:72, pa će i u njihovom duelu odlučivati majstorica.\nMeč odluke na programu je u nedelju u Zagrebu, a odmah posle poraza u Podgorici, 30-godišnji košarkaš Cedevite Filip Krušlin je prilično uveren kako će se majstorica završiti i ko će otići u finale.\n"Igrači Budućnosti su bili jako nabrijani i za provokacije i za sve. Nadam se da će se dobro pripremiti za treću utakmicu, jer će otići posle kući pognute glave", poručio je Krušlin, a prenose ''Vijesti''.\nDa sačekamo kraj ove nedelje, pa da vidimo kakav je Krušlin prognozer.


Veran Matić: Edukacija u oblasti filantropije i fandrejzinga bi bila od neprocenjivog značaja | Art&Business\nIntervjuVeran Matić: Edukacija u oblasti filantropije i fandrejzinga bi bila od neprocenjivog...\nRazgovor vodila: Milena Trobozić Garfield\nVeran Matić je osnivač medijske kuće B92, u okviru koje je funkcionisao i Kulturni centar Rex, izdavačka produkcija, muzička produkcija, fondacija… Bio je trideset godina glavni i odgovorni urednik B92.\nDanas je predsednik Upravnog odbora Fonda B92 koji nema nikakve veze sa medijskom kućom B92 koja je dobila nove vlasnike i bitno izmenila uređivačku politiku i svoj poslovni model. Fond B92 je za 15ak godina postojanja prikupio i realizovao više od 10 miliona evra za projekte iz oblasti kulture, obrazovanja, socijalnih i zdravstsvenih inicijativa.\nTakođe vodi Srpski filantropski forum (SFF) koji okuplja kompanije, fondacije, nevladine organizacije i pojedince koji svi zajedno rade na promociji dobročinstva i razvoju filantropije. Ove godine SFF je zajedno sa svojim članicama prikupio 1.8 miliona evra za pomoć zdravstvenom sistemu u borbi protiv Covida-19. Uređuje web agretor-blog www.javniservis.net, bavi se bezbednošću novinara, vodi Komisiju za istraživanje ubistava novinara, radi na pronalaženju nestalih u ratu u Hrvatskoj.\nVeran je dobitnik brojnih nagrada i priznanja – od francuskog Ordena Legije časti do titule Heroj slobode štampe, jedan među pedeset heroja štampe u periodu posle Drugog svetskog rata.\nMT Garfield: Već decenijama se kroz Fondaciju B92 baviš humanitarnim radom i razvojem donatorstva u Srbiji. Radio si na projektima pre svega humanitarne prirode, poput Bitke za bebe, Sigurna kuća, prikupljanja zdravstvene opreme, capacity buildinga. Sada si izvršni direktor Srpskog filantropskog foruma. Da li postoji ijedan primer donatorstva u kulturi koji bi mogao da istakneš, čak iako nisi u njemu učestvovao kroz Fond B92 ili na neki drugi način?\nVeran Matić: Devedesetih godina, u vreme ratova i izolacije Srbije, Fond za otvreno društvo Džordža Soroša snažno je podržavao nezavisnu kulturnu scenu. U okviru te podrške izgradili smo Cinema Rex, alternativni kulturni centar sa sjajnim izložbama, pozorišnim predstavama, čak i jednom operom, izuzetnom izdavačkom produkcijom Samizdata… Fond je podržavao i Centar za kulturnu dekontaminaciju te brojne druge projekte kulture. To je svakako najveća donatorska operacija koja je najduže i trajala. Verujem da je slično bilo i u Sarajevu, i drugim centrima bivše Jugoslavije.\nDanas imamo neuporedivo manje sličnih donatorskih aktivnosti, u kulturi naročito. Postoje neki skoro pa incidentni primjeri. Npr. kompanija Tarket poklonila je umetničku kolekciju izuzetno velike vrednosti Galeriji Matice Srpske u Novom Sadu, kompanija Zepter je otvorila pozorište u Zemunu, muzej u centru grada… Ali sve je to ili sporadično ili nedovoljno za neki održiv razvoj nezavisnih, pa čak i državnih institucija umetnosti i kulture.\nMT Garfield: U februaru ove godine, neposredno pred izbijanje epidemije, učestvovala sam na panelu koji je organizovala Fondacija B92 o donatorstvu i filantropiji. Bila je to zatvorena diskusija na temu odnosa države i filantropije na kojoj su izneti dosadašnji rezulrati i nastojanja da se nešto uradi na zakonima, pre svega fiskalnim, koji bi motivisali filantropska davanja u kulturi. Dokle se stiglo sa tim inicijativama?\nVeran Matić: Koronakriza je praktično potpuno sa scene potisnula sve druge teme. U oblasti kulture to je ugrozila čitavu kreativnu industriju. Od minimiziranja kulturne ponude, do velikih socijalnih potresa na koje država nije uspela da odgovori na efikasan način, kao ni same institucije kulture.\nMi smo u međuvremenu pripremili predloge i očekujemo da će Vlada, sada kada je konačno fomirana, da ih razmotri i usvoji kako bi odmah počeli da se realizuju. Srpski filantropski forum i Koalicija za dobročinstvo pripremili su set predloga za vladu, čije bi usvajanje omogućilo omasovljavanje davanja od strane građana i kompanija za različite potrebe, od socijalnih i humanitarnih pa do kulture i javnog informisanja.\nPredložili smo formiranje kompenzacionog fonda za donacije neprofitnog sektora u robi ili uslugama, uključujući i donacije sektoru kulture. U toku je finalizacija analize koja ima za cilj da pokaže u kojoj je meri neprofitni sektor opterećen poreskim tretmanom na donacije u robama i uslugama, u smislu Zakona o PDV-u. U tu svrhu trenutno sprovodimo anketu sa organizacijama koje se bave humanitarnim radom kako bismo prikupili podatke o obimu i tipu humanitarnog angažovanja prema krajnjim korisnicima koje je opterećeno PDV-om.\nNaš predlog je da se za potrebe ovog fonda u 2021. godini iz budžeta izdvoji najmanje 20 miliona dinara, a da se svaki naredni iznos uvećava u skladu sa situacijom i realnim potrebama. Ostvarivanjem opštekorisnog cilja, u smislu kompenzacionog fonda, smatraju se aktivnosti usmerene na promovisanje i zaštitu ljudskih, građanskih i manjinskih prava, promovisanje demokratskih vrednosti, evropskih integracija i međunarodnog razumevanja, održivi razvoj, regionalni razvoj, ravnopravnost polova, unapređenje socijalne i zdravstvene zaštite, promovisanje i unapređenje kulture i javnog informisanja, promovisanje i popularizacija nauke, obrazovanja, umetnosti i amaterskog sporta, unapređivanje položaja osoba sa invaliditetom, briga o deci i mladima, pomoć starima, zaštita životne sredine, borba protiv korupcije, zaštita potrošača, zaštita životinja, humanitarne i druge aktivnosti kojima zadužbine i fondacije ostvaruju opštekorisne ciljeve, odnosno interese.\nParaleleno, detaljnije istražujemo dobre prakse modela koji su u primeni u zemljama EU, poput Danske i Irske. Evropski komitet dobrotvornih organizacija o PDV-u (ECCVAAT) pozvao je, takođe, sve zemlje Evropske unije da obezbede bolji tretman neprofitnim organizacijama u okviru sistema PDV-a kako bi se maksimizirao uticaj njihovog rada. Prema procenama ECCVAT-a, u jednoj kalendarskoj godini neprofitne organizacije plate 6 milijardi evra PDV-a, bez prava povrata. Od tog bi se novca mogao povećati uticaj donacija individualnih i korporativnih donatora.\nTakođe smo sproveli analizu naplate bankarske provizije neprofitnim organizacijama i ustanovili da samo 12 od 26 banaka ne naplaćuje provozije za uplate u gotovini za humanitarne svrthe. S obzirom da poreske olakšice za pojedince ne postoje, bilo bi važno da se donacije pojedinaca ne destimulišu bankarskim provizijama. Ukidanjem bankarskih provizija na donacije u novcu od strane fizičkih lica, mogla bi se podstaći davanja i za oblast kulture.\nMT Garfield: Istraživanje koje je na tom forumu predstavljeno je pokazalo da je, kad su filantropska davanja u pitanju, kultura daleko ispod svih ostalih, na ubedljivo poslednjem mestu . Da li misliš da bi ovakav zakon o poreskim olakšicama podstakao kulturnu filantropiju ?\nVeran Matić: Već sam pomenuo veliku donaciju kompanije Tarket Galeriji Matice Srpske. Donacija u vrednosti od preko 700.000 evra u umetničkim delima dugo nije mogla da se realizuje jer je na taj iznos neko morao da plati PDV. To je u kešu više od 100.000 eura. Preko dve godine je trajalo pronalaženje rešenja, dakle moglo je da dođe do toga da se donacija ne realizuje. Onda je Vlada napravila presedan i dogovorila sa akterima da se plati PDV, a onda da Vlada izvrši povrat plaćenog PDV-a. Mi praktično želimo da se ovaj način institucionalizuje i da važi za sve, da bude promovisan. Ovo nije stimulativna mera, ona je više mera koja sprečava destimulisanje. Ali bi sigurno predstavljala veliki pomak kada je tretman donacija u kulturi u pitanju. Ovo bi bio prvi korak. Lično mislim da bi bilo neophodno da se stvore i stimulativne mere, kako bi proradila filantropija.\nMT Garfield: Davanje za kulturu često zavisi od ličnog afiniteta darodavca. Recimo, neko je ljubitelj slikarstva ili opere i želi da podrži ove delatnosti, ili da bude povezan sa tim stvaraocima.\nDejvid Rubenstejn (David Rubenstein), predsednik investicionog fonda Karlajl (The Carlyle Group), i kao filntropist dugogodišnji predsednik upravnog odbora Kenedi centra, jedan je od najvećih filantropa u kulturi u SAD. Ulaže ogromna sredstva u umetnost, kao član upravnih odbora kulturnih institucija, ali njegov glavni interes su projekti vezani za istoriju Amerike. Na pitanje zašto baš istorija odgovorio je da je to njegova lična strast i da to smatra važnim za buduće generacije, ali i da je izabrao ovu oblast zato što u njoj za razliku od ulaganja u borbu protiv siromaštva, ili ulaganja u medicinska istraživanja, ili očuvanje prirode, ima vrlo malo darodavaca.\nŠta bi po tvom mišljenju podstaklo naše darodavce da ulože u takve ili slične projekte iz kulture ili očuvanja istorijskih artefakata ?\nVeran Matić: U 19. i početkom 20. veka u Srbiji smo imali brojne filantrope i zadužbinare koji su ostavili društvu ceo svoj kapital – kao što je to učinio industrijalac Spasić, koji je ostavio najmanje desetak zgrada u samom centru Beograda, veliki kapital, pa onda Kolarac, koji je ostavio istoimenu zadužbinu, danas instituciju od nacionalnog značaja itd… Njihova motivacija je bila vezana za opštu dobrobit, obrazovanje mladih naraštaja, pomoć u izgradnji modernog društva, ali i želja da njihov gest večno živi. Naravno, posle Drugog svetskog rata najveći deo zadužbina je nacionalizovan, promenio je namenu, a mnoge su kasnije u divljoj privatizaciji i privatizovane…\nU proteklih trideset godina uglavnom smo imali divlje bogaćenje, prvobitnu akumulaciju kapitala. Oni koji su stekli bogatstvo tretiraju se kao tajkuni i potencijalni kriminalci. Neki od njih grade svoje zadužbine – Mišković je kroz Delta fondaciju izgradio ustanovu za decu sa posebnim potrebama, Kostić iz MK Group je donirao svoju porodičnu kuću za dnevni boravak dece sa posebnim potrebama, ali jako malo ima onih koji doniraju kulturnim institucijama značajnija sredstva. Verovatno zbog toga što nemaju strast kao Rubenštajn i brojni drugi. Ali verujem da sve dok budemo imali ovoliko kulturnih institucija koje su na razmeđu između socijalističkog organizovanja, gde su svi na plati radili ne radili, i neke vrste privatne inicijative, teško će se iskristalisati filantropski modeli u kulturi.\nI biće dominantno uslovljen marketinškim pristupom, ali to je već sponzorstvo. Doduše, i donacije za humanitarne akcije se od strane velikog broja domaćih kompanija tretiraju kao marketinški, a ne društveno odgovorni potez.\nMT Garfield: Jedna od najvažnjih ekspertiza, kad su u pitanju menadžeri u kulturi u bogatim zemljama, je fundraising, razvoj fondova (development) i rad sa donatorima. Na studijama menadžmenta u kulturi postoje posebni predmeti, pa čak i masteri, iz oblasti prikupljanja fondova, tj. fundraisinga, pre svega kroz proučavanje rada sa donatorima. Rukovodioci naših kulturnih institucija nisu kvalifikovani u toj oblasti jer nemaju potrebe da se bave donatorima pošto imaju jednog jedinog darodavca, a to je država . Da li misliš da problem filantropije u kulturi nije samo pitanje državnog podsticaja, kroz poreske olakšice za darodavce, već i edukacije kadrova u kulturi radi bolje komunikacije sa predstavnicima biznisa i drugim mogućim darodavcima?\nVeran Matić: Svakako su fiskalni podsticaji samo deo priče. Već sam rekao da je organizacija kulturnih institucija problem. Kada bi bila jasnija slika i situacija u kojoj rade, onda bi se pojavila potreba za profesionalnim fandrejzingom pa bi i obrazovne institucije formirale predmete, smerove… Edukacija u ovoj oblasti bi bila od neprocenjivog značaja. Ni jedna domaća obrazovna insitutucija nema obrazovnu ponudu u oblasti filantropije i fandrejzinga. To puno govori.


Murinjo presrećan zbog istorijskog uspeha – Nadlanu.com\nBARSELONA, 29. aprila 2010. (Beta) – Trener fudbalera Intera Žoze uorinjo ocenio je da je eliminacije Barselone na njenom terenu možda i veći uspeh nego moguće osvajanje titule prvaka Evrope.\nInter je branioca trofeja u Ligi šampiona eliminisao pošto je na gostovanju u Barseloni sačuvao prednost od 3:1 iz prvog duela.\nRevanš je milanski tim izgubio sa 0:1, ali Barselona nije uspela da nadoknadi zaostatak, iako je od 28. minuta imala igrača više posle isključenja Tijaga Mote.\n“Ovo je najlepši poraz mog života… Bila je ovo izuzetna utakmica. Protiv Barselone je teško igrati i sa 11 igrača, a eliminisati je sa 10 – to je već istorijski podvig”, kazao je Murinjo, koji će 22. maja u Madridu predvoditi Inter u finalu sa Bajernom iz Minhena, prvom posle 38 godina.\n“Bajern je klub sa bogatom tradicijom, u sastavu ima odlične igrače. Biće to sjajno finale. Šteta što Mota i (Frenk) Riberi neće igrati”, naveo je Murinjo, koji će pokušati da Interu donese prvu titulu kontinentalnog šampiona od 1965. godine.\nMilanski tim će u ovogodišnjem finalu, za razliku od dvomeča sa Barsom, važiti za favorita, ali je sinoćnjom partijom pred 96.214 navijača na stadionu “Kamp Nou” pokazao da ume da se nosi sa pritiskom.\nBarselona je jedini gol postigla tek u samom finišu, u 84. minutu, kada je Žerar Pike zatresao mrežu Intera.\n“Isključenje se za nas pokazalo kao kontraproduktivno. Njihov crveni karton je stvorio neku nervozu kod nas, želeli smo da što pre postignemo prvi gol”, naveo je Pike.\nLopta je skoro sve vreme bila u posedu fudbalera Barselone (80:20), ali su prilike bile retke.\n“Bilo je teško. Igrači su učinili sve što su mogli, ali ove godine nismo uspeli“, rekao je trener Barselone Pep Gvardiola, koji je u prošloj šezoni osvojio svih šest takmičenja u kojima je do sada nastupao na funkciji šefa stručnog štaba španskog prvaka.\nMurinju je ova sezona prva u Interu, a već mu se bliži “tripla kruna”, pošto je trenutni lider italijanskog prvenstva, a igraće i finala u nacionalnom Kupu i u Ligi šampiona, koju je već osvojio 2004. godine sa Portom.\n“Znali smo da ćemo patiti na ovom divnom stadionu, ali uradili smo ono što smo morali”, kazao je napadač Intera Semjuel Eto, koji je Ligu šampiona osvajao 2006. i 2009. godine, oba puta upravo sa Barsom.


Kompanija Kronospan otvorila novu fabriku u Lapovu do sada uloženo 80 miliona evra od planiranih 320 miliona do sada uloženo 80 miliona evra od planiranih 320 miliona - Novosti - Austrija u Srbiji - www.advantageaustria.org\nKompanija Kronospan otvorila novu fabriku u Lapovu\ndo sada uloženo 80 miliona evra od planiranih 320 miliona\nU Lapovu je u petak, 11. juni 2010. godine, otvorena fabrika pločastog materijala od drveta kompanije "Kronospan" za koju je ministar ekonomije Mlađan Dinkić rekao da predstavlja drugu po veličini "grinfild" investiciju u Srbiji.\n- "Kronospan" je stub buduće industrije nameštaja u Srbiji, a nadam se da će uspeti da dovede italijanske proizvođače nameštaja - kazao je Dinkić.\nOn je dodao da je Vlada Srbije na sednici donela uredbu kojom se ozbiljnim investitorima omogućava refinansiranje troškova infrastrukturne izgradnje, tako da će "Kronospan" moći da izgradi prilaz fabrici koji još nije završen.\nGeneralni direktor "Kronospana" u Srbiji Petr Nikl izjavio je da fabrika koristi 80% domaćih resursa i da polovinu prihoda ostvaruje izvozom.\n- Trenutno proizvodimo 1.000 metara kubnih iverice dnevno a za naš plasman zaslužna je dobra reputacija jer smo vodeći koncern drvne industrije prisutan u 18 zemalja - naglasio je Nikl.\nKoncern "Kronospan" osnovao je "Kronospan Srbija" 2007. godine a probna proizvodnja počela je u avgustu prošle godine.\nTrenutno zapošljava 160 radnika, a u narednom periodu trebalo bi da bude zaposleno još oko 150.\nU "Kronospan" u Srbiji do sada je uloženo 80 miliona evra, što predstavlja četvrtinu ukupne planirane investicije u Lapovu.\nPredsednik opštine Lapovo Dragan Zlatković rekao je da je "Kronospan" podsticajna snaga koja će dovesti i ostale proizvođače, dodajući da Lapovo ima da ponudi 1.500 hektara zemljišta u geostrateškoj zoni uz Koridor 10.\nPrethodna vestAustrijski Porr Werner & Weber u Leskovcu otvara centar…Sledeća vestU Vlasotincu hidroelektrana puštena u rad Ulaganje…


SVETSKA BANKA: Srbija lider u Jugoistočnoj Evropi u reformama za privlačenje investicija. Prema analizi indeksa konkurentnosti, od 12 stubova, Srbija je ostvarila najveći napredak u osam najvažnijih oblasti\nSvetska banka proglasila je Srbiju za najbolju zemlju u Jugoistočnoj Evropi po kriterijumu sprovedenih reformi na osnovu kojih je postala privlačnija stranim investitorima. Priznanje je u ime Vlade Republike Srbije primio državni sekretar u Ministarstvu privrede Milun Trivunac.\nIz Svetske banke su pohvalili reformske poteze Srbije, posebno ističući usvajanje Zakona o ulaganjima ("Sl. glasnik RS", br. 89/2015). Kako je rečeno na forumu o Konkurentnosti privlačenja investicija u Beču, u organizaciji Svetske banke, Srbija je označena smo kao zemlja koja je bila najinovativnija u ovom delu Evrope u privlačenju stranih investicija.\n"Srbija je napredovala u mnogim konkurentskim oblastima, a prema analizi indeksa konkurentnosti, od 12 stubova, ostvarili smo najveći napredak u osam najvažnijih oblasti", izjavio je Trivunac.\nPrema njegovim rečima, u narednom periodu, Ministarstvu privrede će u fokusu biti mere za povećanje konkurentnosti, što će doprineti i povećanju stopa privrednog rasta.\nIzdvojio je šest ključnih mera – privlačenje strateških investicija, povećanje izvoza, brži rast start-ap kompanija i veći doprinos brzorastućih malih i srednjih preduzeća, regionalnu specijalizaciju prerađivačke industrije, rešavanje problema velikih gubitaša i kreiranje nove industrijske politike.\n"Ministarstvo privrede u saradnji sa Svetskom bankom radi na donošenju nove industrijske politike do 2030. godine, u okviru koje će biti definisane mere i mehanizmi kojima je u fokusu razvoj inovacija, primena koncepta Industrija 4.0, i pametna specijalizacija prerađivačke industrije Srbije", rekao je Trivunac.\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo privrede, 25.10.2017.


Pazarci kažu da glasaju slobodno - IndeksOnline.rs\nNaslovna Društvo Pazarci kažu da glasaju slobodno\nNOVI PAZAR – Većina gradjana Novog Pazara koja je učestvovala u današnjoj akciji “Izbori – od A do Š” Nacionalne koalicije za decentralizaciju (NKD) izjasnila se da ne trpi nikakve pritiske i da na izborima glasa slobodno.\nPortparolka te organizacije Marija Marinković kazala je za radio Sto plus da je, za razliku od stanovnika ostalih gradova Srbije, veliki broj žitelja Novog Pazara koji smatraju da izbori nisu slobodni.\n“Kao najčešći razlog zbog kojeg smatraju da izbori nisu slobodni navode pritiske na radnike javnih preduzeća i ustanova da glasaju za odredjenu partiju. Pojedini gradjani navode i neravnopravan tretman medija prema političkim akterima i favorizovanje pojedine stranke ili političara”, izjavila je Marinković.\nOna je dodala i da su predstavnici NKD sa gradjanima Novog Pazara razgovarali i o različitim vidovima izbornih nepravilnosti koji se ne dogadjaju samo na dan glasnja, već i pre nego predizobrna kampanja počne.\nPre Novog Pazara akcija “Izbori – od A do Š” sprovedena u pet gradova, a biće nastavljena u sredu u Užicu.\nObespravljeni gradjani 05/11/2019 at 21:22\nPazarci i ne glasaju vec su na svim poslednjim izboroma njihovi glasovi pokradeni od strane SNS -a a uz pomoc Vucicevih uvlakaca i prodanih poltrona – Zukorlica, Ljajica i Ugljanina !\nNOVI PAZAR - Predstavnici Gorske službe spašavanja dogovorili su na sastanku sa gradonačelnikom Novog Pazara otvaranje kancelarije ove službe u gradu. Oni su na...\nUgljaninova SDA : Opredeljeni za specijalni status za Sandžak