NEOBILJEŽENA POLICIJSKA AUTA OD DANAS PRESREĆU VOZAČE KOJI PREKORAČE BRZINU - FOTO - PrijedorDanas.com - Prijedorski gradski portal\nNEOBILJEŽENA POLICIJSKA AUTA OD DANAS PRESREĆU VOZAČE KOJI PREKORAČE BRZINU – FOTO\nadmin June 13, 2019 NEOBILJEŽENA POLICIJSKA AUTA OD DANAS PRESREĆU VOZAČE KOJI PREKORAČE BRZINU – FOTO2019-06-13T11:47:23+02:00 Društvo\nNa putevima u Republici Srpskoj od ovog četvrtka će u funkciji biti dva neobilježena policijska automobila sa ugrađenim radarskim kamerama u cilju sprečavanja prekoračenja brzine kretanja i sankcionisanja vozača, javlja Anadolu Agency (AA).\nDarko Ćulum, direktor Policije RS-a istakao je da je novi radarski uređaj “Gatso” ugrađen u dva neobilježena policijska vozila koji će služiti za mjerenje brzine kretanja vozila na putevima RS-a. Prema njegovim riječima ova vozila radiće na tri načina, u stacioniranom modu, kada mogu da mjere brzinu kretanja vozila u odlasku i dolasku, nakon čega se podaci obrađuju i šalju vozačima ako su prekoračili brzinu. Drugi način je u pokretu kada radar mjeri brzinu svih vozila u odlasku i dolasku, a da se naknadno obrađuju podaci i šalju na adrese počinioca prekršaja, dok je treći način u pokretu kao “presretač” uz direktnu kontrolu policijskih službenika kada se na licu mjesta sankcionišu vozači.\nOdgovarajći na pitanja novinara on je rekao da je brzina uzrok oko 20 odsto saobraćajnih nezgoda.\n“Nadam se da će ovi uređaji djelovati preventivno jer policija ne ide na represiju, ali nažalost represija je nekada najsvrsishodija i najveće rezultate daje”, rekao je Ćulum.\nĆulum je istakao da su ova dva uređaja plaćena su 187.000 KM, rade u hodu, a postoji i video zapis da se mogu evidentirati i drugi pokušaji, kao što je nepropisno preticanje. Jedno od vozila u koje je ugrađen ovaj sistem može da se kreće brzinom većom od 200 kilometara na čas, a prema riječima Ćuluma sa ovakvim radastkim sistemima nema praštanja prekršaja, brisanja podataka i nagodbe sa policajcima.\nOpremu je za potrebe MUP-a RS nabavila Agencija za bezbjednost saobraćaja na osnovu Programa utroška sredstava koja uplaćuju društva za osiguranje i filijala društava za osiguranje iz FBiH.\nMilija Radović, direktor Agencije za bezbjednost saobraćaja RS-a rekao je da se radi o najnovijoj tehnologiji, te se očekuje da ni jedno vozilo u prekršaju u susretu sa ovim vozilima neće osstati nezabilježeno\n“Brzina je primaran uzrok najtežih saobraćajnih nezdoda, a svaka druga saobraćajna nezgoda sa poginulim i teško povrijeđenim je zbog brzine. Sigurno da će ova dva uređaja doprinjeti da se osjećamo bar za stepen sigurniji i da će u narednom periodu spasiti života na putevima RS”, rekao je Radović.\nPrema njegovim riječima u prvih pet mjeseci ove godine smanjen broj poginulih u saobraćajnim nezgodama u odnosu na prethodnu godinu, ali su ključni juli i avgust, jer avgust je mjesec sa najviše poginulih tokom godine. Najavio je da od sutra počinje kmapanja “Niti jedna brza vožnja”, kao bi se i na taj način pokušao smanjiti broj saobraćajnih nezgoda.\nDalibor Ivanić, načelnik Uprave policije MUP-a RS u čijoj nadležnosti su dva automobila istakao je da moraju da primjenjuju nove metode i sredstva kako bi poboljšali stanje bezbjednosti. Rekao je da je siguran da će pored šest mobilnih radarskih sistema i dva stacionarna radarska sistema u Bijeljini, Banjaluci i Zvorniku, te uskoro i u Prijedoru sa dva nova sistema doprijeti boljoj bezbjednosti na putevima.\n“Njihova uloga nije samo represivna, oni će evidentirati prekršaje, ali sigurni smo da će imati i preventivni efekat jer saznanje vozača da se na putevima RS-a nalaze ova vozila, a da i ne znaju kada je to vozilo iza njih, parkirano ili dolazi iz suprotnog pravca dodatno će razviti svijest vozača da prilagode brzinu propisima”, rekao je on.\nDodao je da će se vozila na početko koristiti na podrućju Policijskih urpava Banjaluka i Prijedor, a da će se primjenjivati dirketno zaustavljanje, kontrola i pokretanje prekršajnog postupka, kako bi represija odmah imala efekat, a ne nakon dva do tri mjeseca koliko traje postupak naknadne obrade podataka.\n« KINO KOZARA-REPERTOAR: LJUDI U CRNOM – GLOBALNA PRIJETNJA\nRUDAR-PRIJEDOR POBJEDNIK KUPA GRADA PRIJEDORA: U FINALU SAVLADANA GOMJENICA – FOTO »\nSeptember 20, 2020, 6:45 am


Privredni rast Australije raste 25 godina neprekidno | Gde Investirati\nPodaci australijskog zavoda za statistiku pokazali su da je u drugom kvartalu godišnji privredni rast iznosio 3,3 odsto, što je u skladu sa očekivanjima, budući da ekonomija napreduje u svom zaokretu od oslanjanja na dosadašnji rast zasnovan na neviđenom bum investicija u resurse, prenosi agencija France presse.\n“To je zvanično, Australija je sada ostvarila 25 godina neprekidnog ekonomskog rasta. Ali, ovo nije vreme za samozadovoljstvo. Nastavljamo da se borimo za svaki inč rasta u vrlo zahtevnoj svetskoj ekonomiji”, izjavio je australijski ministar finansija Scott Morrison.\nPrivredni rast od 1,1 odsto u kvartalu januar-mart bio je podstaknut neto izvozom i potrošnjom domaćinstava, ali je izvoz – koji predstavlja glavni motor rasta – ukočio u tromesečju od aprila do juna.\nPad izvoza u ta tri meseca oduzeo je bruto domaćem proizvodu 0,2 procentna poena, ali je to nadoknadila veća od očekivane vladina potrošnja, pri čemu su javna ulaganja zabeležila skok od 15,5 odsto u odnosu na prvi kvartal.\nAustralijski dolar, koji je porastao uoči objave ovih podataka, blago je pao posle saopštenja ministarstva na 76,58 američkih centi, ali se ubrzo oporavio.\nCentralna banka Australije je juče zadržala kamatne stope na rekordno niskih 1,50 odsto, posle dva smanjenja u poslednja četiri meseca u pokušaju da podstakne usporenu inflaciju, pošto se ekonomija nalazi u procesu tranzicije na rast koji se neće oslanjati na ulaganja u proizvodnju sirovina.\nPrevious Niš: Više od 1.700 građana zatražilo isključenje sa toplovodne meže\nNext "Eurofiber" traži 30 radnika svih nivoa edukacije\nTags AustralijaPrivredni rast\nPredlog zakona o budžetu Srbije pred poslanicima\nPoslanici Skupštine Srbije počeće danas razmatranje Predloga zakona o budžetu za 2017. godinu, kojim su predviđeni ukupni prihodi od 1.092 milijarde dinara i ukupni rashodi od 1.161 milijardi dinara.\nDušan Vujović: Nema elemenata recesije\nMinistar finansija Dušan Vujović je izjavio da u srpskoj privredi nema elemenata recesije, kako prenose pojedini mediji, ističući da će privredni rast naredne godine biti između 3,5 i 4 odsto.\nBlago usporavanje nemačke ekonomije u drugom tromesečju\nNemačka privreda je neočekivano usporila u drugom tromesečju, pokazali su redovni statistički izveštaji.


Proizvodni pogon kompanije "Jumko" uskoro u Srpskoj\n21:00 Banjalučanin - prvi Đokovićev protivnik: Nole je bio 'dosadan' igrač\n19:20 Skladan par: Pijan došao u policiju po ženu koja je vozila pijana\n19:19 SDS Gacko podržao Govedaricu za predsjednika stranke\n11. mar 2019 655\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković najavio je danas u Istočnom Sarajevu da će komapnija "Jumko" iz Vranja uskoro otvoriti svoje predstavništvo u Srpskoj, a nakon toga i proizvodni pogon tekstilne industrije koji neće biti konkurencija postojećim pogonima.\nNakon sastanka sa generalnim direktorom "Jumka" Branislavom Trajkovićem i predsjednikom Saveza gradova i opština LJubišom Čosićem, Višković je istakao da se na ovaj način želi dati šansa realnom sektoru i otvaranju novih radnih mjesta.\nOn je napomenuo da ova komapnija iz Srbije ima više od 1.700 zaposlenih, te da je izrazila spremnost da prenese određene kapacitete na područje Srpske.\n- Prenijeli smo im da Republika Srpska može da ponudi zemljište na lokaciji za koju se oni opredijele, da ponudimo hale u koje bi instalirali svoju opreme, a neke lokalne zajednice su spremne da im na godinu dana besplatno ustupe te objekte kako bi što prije došli do realizacije ove investicije - rekao je Višković na konferenciji za novinare.\nPrema njegovim riječima, rukovodstvo Srbije spremno je da iz svog Fonda za podršku stranim investicijama podrži svoje domaće investitore koji žele da ulažu u Republiku Srpsku, što je još jedan razlog da "Jumko" investira u Srpsku.\n- Danas smo se dogovorili da će ljudi napraviti svoj hodogram, odnosno dinamički plan i redoslijed aktivnosti koje će dostaviti Vladi Republike Srpske, nakon čega ćemo skupa pratiti realizaciju - naglasio je on.\nVišković kaže da će menadžment "Jumka" donijeti odluku gdje na prostoru Srpske žele da budu stacionirani i da li će to biti jedna ili dvije lokacije.\n- Svojim dolaskom 'Jumko' neće biti konkurencija nijednom proizvodnom kapacetetu koji trenutno radi u Republici Srpskoj. Oni će raditi onu vrstu proizvodnje koju u ovom momentu niko u Srpskoj ne radi, a to je oprema za policiju, uniforme, opasači i slično - pojasnio je premijer Srpske.\nOn je izrazio nadu u iskrenost dogovora i saradnje sa Vladom Srpske koja će kontrolisati taj proces i stajati iza njega gdje god odluče da rade, te i intervenisati ukoliko se ukaže potreba kako bi što prije došlo do realizacije ove investicije.\nVišković kaže da očekuje u narednom periodu da će još kompanija, prije svega iz Srbije, iskazati svoj interes za ulaganje u Republici Srpskoj.\n- To radimo kako bi zadržali ljude na ovim prostorima, obezbijedili nova radna mjesta, te spriječili koliko je moguće odlazak naših radno sposobnih ljudi sa ovih prostora prema drugim destinacijama, prije svega EU - pojasnio je on.\nVišković je podsjetio da Vlade Republike Srpske i Srbije idu ubrzanom procedurom u osnivanja preduzeća i izgradnju tri hidrocentralne na gornjem toku Drine, što je investicija od skoro 500 miliona evra.\n- Time smo naše specijalne i paralelne veze pretvorili u nešto što je realno, a to su nova radna mjesta i nove investicije - ocijenio je on.\nTrajković je napomenuo da je "Jumko" najveća tekstilna industrija u Srbiji, te da su, proširenjem svojih kapaciteta, zainteresovani da ulažu u Republici Srpskoj.\n- Dobili smo sve informacije i prezadovoljni smo. Uslovi za poslovanje su izvaneredni tako da ćemo za sedam dana otvoriti predstavništvo u Republici Srpskoj i poslije toga i pogon koji će zaposliti određen broj ljudi - najavio je generalni direktor kompanije "Jumko".\nNačelnik opštine Istočno Novo Sarajevo LJubiša Ćosić istakao je da bi bio srećan da "Jumko" realizuje projekat na području grada Istočno Sarajevo, te da će učiniti sve da se kroz odgovarajuće procedure omogući da dođe do otvaranja proizvodnog programa i zapošljavanja radnika.\n- Iz pozicije predsjednika Saveza opština i gradova smatram da bi bilo dobro da bilo koja lokalna zajednica u Republici Srpskoj bude mjesto gdje će se realizovati ova investicija i da, putem niz pogodnosti koje može da učini ili načelnik ili opština, izađe u susret jednom ovako značajnom investitoru - rekao je Ćosić.\nOn je napomenuo da u Republici Srpskoj ne postoji kompanija koja proizvodi i posluje na način kao "Jumko", odnosno ne posluje u dijelu namjenske industrije i balističke opreme koju oni rade sada, tako da će to značiti i potpuno novu proizvodnju za Republiku Srpsku.\nĆosić je rekao da bi opština mogla ponuditi poslovnu zonu Vranješ čija je pogodnost daleko niža cijena zemljišta nego što je tržišna, niža cijena rente i uređenja zemljišta, te i opštinski podsticaji, ali i da su spremni ponuditi neku drugu lokaciju na području ove lokalne zajednice.\nTagovi: Jumko pogon republika srpska\nMalinari nezadovoljni ponuđenom otkupnom cijenom: Sve ispod 2,5 KM vodi nas u propast\nAustralija traži radnike, spremni su dobro da plate, a ova zanimanja su na vrhu liste\nPrva jahta proizvedena u BiH predstavljena na sajmu u Hamburgu (FOTO)\nBravo: Iz ove firme radnici ne odlaze, najbolje srednjoškolce obučavaju i zapošljavaju\nTragedija: Dječak upao u nabujali potok, majka skočila za njim, nije uspjela da ga spasi\nBanjalučanin - prvi Đokovićev protivnik: Nole je bio 'dosadan' igrač\nSDS Gacko podržao Govedaricu za predsjednika stranke\nMilan Bosiljčić diplomirao DIF sa 88 godina\nbanjaluka bih policija pravda za davida bebe vremenska prognoza


Venecuela uskoro pokreće proizvodnju ruske vakcine „Sputnjik Ve“ - Sputnjik Srbija\nVenecuela uskoro pokreće proizvodnju ruske vakcine „Sputnjik Ve“\n07:01 15.01.2021 Preuzmite kraći link\nVenecuela i Ruski fond za direktne investicije potpisale su sporazum o proizvodnji ruske vakcine „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) u toj latinoameričkoj državi, izjavila je zamenica venecuelanskog predsednika Delsi Rodrigez.\nKako je precizirala, proizvodnja ruske vakcine trebalo bi da bude pokrenuta u prvom kvartalu 2021. godine.\n„Po nalogu predsednika Venecuele Nikolasa Madura, održali smo video konferenciju sa šefom Ruskog fonda za direktne investicije Kirilom Dmitrijevim o isporukama ruske vakcine, ali i o pokretanju proizvodnje u našoj zemlji“, navela je ona.\nPrethodno je venecuelansko Ministarstvo zdravlja saopštilo da je registrovalo rusku vakcinu protiv virusa korona po hitnom postupku.\nPodsetimo, predsednik Venecuele Nikolas Maduro izrazio je zahvalnost ruskom predsedniku Vladimiru Putinu posle potpisanog sporazuma o kupovini 10 miliona doza vakcine „Sputnjik Ve“.\nKako je rekao, prvih 10 miliona doza vakcine bi trebalo da stignu iz Rusije u Venecuelu u prvom kvartalu 2021. godine, a stanovništvu će one biti pružene besplatno.\nproizvodnja, Sputnjik V, Rusija, Venecuela


ВУК ЈЕРЕМИЋ на челу патриотске опозиције!?\nVUK JEREMIĆ na čelu patriotske opozicije!?\nOdluka o eventualnim kandidatima za predsedničke izbore posle dogovora o savezima i koalicijama, saznaje Danas.\nVanredne republičke izbore na proleće mogli bi da prate i prevremeni predsednički izbori, a, kako saznajemo, jedan od kandidata za novog šefa države je i Vuk Jeremić, ministar spoljnih poslova u vladama Vojislava Koštunice i Mirka Cvetkovića. Kako nam je rečeno u diplomatskim izvorima, Jeremić slovi za kandidata koji bi mogao da nastupi kao predstavnik tvrđeg, nacionalističkijeg bloka na poziciji desnice. Takođe, bivši šef diplomatije uživa podršku ruskog establišmenta, što bi se na izborima moglo predstaviti kao alternativa politici koja zastupa isključivo evropske integracije.\nDanas nije uspeo juče da ove informacije proveri i stupi u kontakt sa Vukom Jeremićem, koji nije odgovarao na naš poziv. Kada je reč o drugim mogućim kandidatima na opozicionoj sceni, o njima će se ozbiljnije razgovarati pošto se prvo dogovore savezi i koalicije. Odnosno koje će sve stranke ići sa DS kao stožerom, a ko će sve činiti grupaciju LDP-SDS. Podsetimo, u februaru ove godine lider SDS i bivši predsednik Srbije Boris Tadić nije odbacio mogućnost da se ponovo kandiduje, već je u jednom intervjuu na to pitanje odgovorio „pitajte me ponovo za godinu dana“. Takođe, na opozicionoj sceni postoje i dalje stavovi da bi najbolji kandidat bila ličnost poznata javnosti, ali koja je van politike.\nO tome da bi u aprilu mogli da se odviju izbori na svim nivoima spekuliše se već duže vreme, uprkos tome što premijer Srbije Aleksandra Vučić nikada javno nije izneo to kao mogućnost. Tako su se u javnosti pojavila još neka imena potencijalnih predsedničkih kandidata, poput Ivice Dačića, potpredsednika Vlade i šefa diplomatije, Zorane Mihajlović, potpredsednice Vlade i ministarke za građevinu, saobraćaj i infrastrukturu, kao i aktuelnog predsednika Srbije Tomislava Nikolića.\nNi Ivica Dačić ni Zorana Mihajlović juče nisu odgovarali na pozive Danasa tim povodom. Dačić je poslednji put govorio o neophodnosti raspisivanja i predsedničkih izbora još pre godinu dana. On je tada isticao da su, osim izbora u Vojvodini, Srbiji u budućem periodu potrebni i predsednički izbori.\nDačić je tada rekao da su predsednički izbori potrebni „ne sada, ali u narednom periodu svakako“. Za razliku od Dačića, aktuelni predsednik Srbije Tomislav Nikolić je u nekoliko navrata isticao da nisu potrebni vanredni predsednički izbori. Poslednji put je to izjavio prošle nedelje kada je ponavljajući svoj stav da Srbiji nisu potrebni predsednički kao ni prevremeni republički izbori istakao da „parlamentarni izbori zavise od Vučića, a predsednički od mene“.\nKako je Danas već izvestio, nezvanične pregovore o zajedničkoj izbornoj listi SNS i SPS vode pojedini funkcioneri iz ovih stranaka, a o tome se razgovara u slučaju da sa vanrednim opštim izborima budu raspisani i predsednički. To su za Danas preneli dobro obavešteni izvori sa političke scene. Navodno, jedna struja unutar Srpske napredne stranke spremna je da lideru Socijalističke partije Srbije Ivici Dačiću ustupi jedan broj kandidatskih mesta, i taj bi procenat mogao da se dogovori, ali samo u slučaju da Dačić podrži Tomislava Nikolića kao predsedničkog kandidata, odnosno da se sam ne kandiduje.\nU toj varijanti, navodno, u slučaju da vrh SNS odluči da eventualno u maju ide na izbore na svim nivoima, uključujući i predsedničke, Dačićevi socijalisti dobijaju siguran ostanak u budućoj vlasti. Takođe, prema tvrdnjama sagovornika Danasa, na ovaj način Dačiću bi bilo omogućeno i da uspostavi „punu kontrolu“ nad svojom partijom, odnosno da tom koalicionom dogovoru i zajedničkom nastupu podredi dešavanja unutar SPS. Svako ko je protiv saradnje sa naprednjacima, jednostavno ne bi dospeo na listu.\nSmatra se takođe da bi sadašnji predsednik Nikolić gotovo izvesno, uz podršku Dačićevih birača, dobio još jedan mandat u prvom krugu. Jer ako bi se išlo na drugi krug, i ako bi glasanje bilo dve nedelje nakon izlaska na opštim izborima, moguće je da birači naprednjaka ne bi bili motivisani u dovoljnoj meri da glasaju, što je potrebno za Nikolićevu pobedu. Ovaj scenario zvanično je nemoguće proveriti u vrhovima SNS i SPS, mada su se u štampi pojavile spekulacije o mogućem zajedničkom nastupu socijalista i naprednjaka na sveopštim izborima, kao i o protivljenju nekih funkcionera ovakvom dogovoru.\nU Centru za međunarodnu saradnju i održiv razvoj, čiji je Vuk Jeremić predsednik, rekli su nam da je on već dve godine u potpunosti posvećen radu i projektima CIRSD. S druge strane, sagovornici bliski Jeremiću smatraju da su priče o njegovom ponovnom političkom angažmanu, koje se povremeno pojavljuju u medijima, nesuvisle i međusobno kontradiktorne.\nTa vest nije tacna.Jeremica poznajem licno.Radi se o veoma sposobnom coveku,ali on i njegova supruga Natasa nemaju planove da se vracaju u Srbiju.\nSreca za Srbiju.\nNazalost bajo iako cenim svako misljenje,nije sreca za Srbiju nimalo.Ne bi on doneo srecu ne znam koliko,ali bi bio veci srpski glas u svetu.Ali posto je sama vest netacna,i diskusija je nepotrebna.


Najniža primanja u metalskom sektoru u FBiH će biti između 800 i 900 KM | Visokoin.com\nKasim Kotorić, u ime Gupacije poslodavaca za djelatnost metalne industrije Udruženja poslodavaca FBiH i Bajro Melez, u ime Sindikata metalaca FBiH potpisali su Kolektivni ugovor o pravima i obavezama poslodavaca i radnika za djelatnost proizvodnje i prerade metala u FBiH.\n“Naše članice iz sektora metalnog sektora su još jednom potvrdile svoju socijalnu osjetljivost i društveno – odgovorno poslovanje i prihvatile prijedlog Sindikata da najniža satnica bude 3,50 KM neto. Na taj način najniža osnovna plata u metalnom sektoru iznosi 615 KM, a sa naknadama za topli obrok, prijevoz i regres, najniža primanja u ovom sektoru će biti između 800 i 900 KM. Ovo je maksimum opterećenja koje poslodavci mogu podnijeti kada je u pitanju najniža plata. Za značajnija povećanja nužno je značajno smanjiti doprinose i poreze na plate koji su u ovom trenutku najviši u Evropi. Još jednom pozivamo predstavnike izvršne i zakonodavne vlasti u FBiH da usvoje zakon o doprinosima koji neće biti veći od 30 posto, zakon o porezu na dobit kojim se reinvestiranje oslobađa od plaćanja poreza na dobit i zakon o dohotku FBiH. Na taj način će se stvoriti prostor za značajnije povećanje najnižih plata u FBiH”, kazao je Mladen Pandurević, direktor UPFBiH.\nDa je obećanje ispunjeno i da radnici neće raditi bez kolektivnog ugovora ni dana, istakao je Melez, koji je i zahvalio Udruženju na korektnom odnosu i saradnji što je rezultiralo potpisivanjem kolektivnog ugovora.\n“Mi zahtijevamo od vlasti u FBiH da smanje poreze i doprinose na plate što će nam omogućiti značajnije povećanje najniže plate u FBiH”, kazao je Melez.\n“Na svjetskom tržištu su sirovine poskupjele za 120 posto. U FBiH porezi i doprinosi nisu smanjeni, naprotiv u međuvremenu smo dobili nove ili je povećana cijena postojećih parafiskalnih nameta što predstavlja dodatni pritisak na poslodavce”, naglasio je Kotorić.


Đoković: "Previše neiznuđenih grešaka" - Sportske.net\nĐoković: "Previše neiznuđenih grešaka"\nNakon što je doživeo 17. poraz na 32. međusobnom duelu sa Rodžerom Federerom, srpski teniser Novak Đoković izjavio je da je velikim brojem grešaka i lošim kretanjem dao priliku rivalu koju je Švajcarac umeo da iskoristi i slavi.\nNajbolji srpski teniser eliminisan je u petak u polufinalu ATP turnira u Dubaiju, pošto ga je Rodžer Federer savladao 17. put u 32 međusobna meča.\nĐoković je odlično otvorio meč, lako došao do prednosti u setovima, a onda propustio brejk šansu u četvrtom gemu drugog seta nakon čega je krenuo sunovrat.\n"U drugom delu meča je bio mnogo bolji i agresivniji. Ja sam počeo da pravim brojne neiznuđene greške, prestao sam da se krećem dobro kao do tada i on je osetio svoju priliku" izjavio je Đoković.\nŠvajcarac je posle trijumfa nad Đokovićem priznao da je u prvom setu bio u podređenom položaj ali je uz pomoć publike uspeo da se vrati u meč.\n"Protiv Novaka nikada nije lako. Loše sam počeo, držao me je u podređenom položaju, ali publika mi je dala snagu da ne odustanem od borbe. Teren je brz i to mi je išlo na ruku, u želji da igram što agresivnije" rekao je Federer.\nNekada najbolji teniser sveta u finalu će se sastati sa Tomašom Berdihom koji je do "poslednjeg čina" turnira u Dubaiju stigao pobedom nad Nemcem Kolšrajberom.


DA LI JE „VASKRSNUO“ NOVI SLOBODAN? — Bosnjaci.Net\nDA LI JE „VASKRSNUO“ NOVI SLOBODAN?\nObjavljeno: 20. April 2019. 12:04:57\nPiše: Mr. Milan Jovičić, mostarski Sarajlija: Laktaški guslar i đilkoš, budući stanovnik sa Dedinja, permanentno skrnavi i negira vrijednosti i postojanje države Bosne i Hercegovine, čiji je kako kažu, njen čelnik.\nRugoba Božija i nedolični njen građanin, koji ima podršku i Crkvenih najviših vjerodostojnika, sa patrijahrom Irinejom, kao i rukovodstva Srbije.\nNekada sam, u bolja vremena, u ovome velelepnom zdanju, bivše Savezne Skupštine SFRJ, činio predstavnika delegata, Bosne i Hercegovine u Vijeću naroda i pokrajina.\nBilo je to vrijeme i početaka nastajanja i skupštinskih rasprava o „balvan revoluciji“, sa Gazimestana i verbalnih sukoba, sa njenim osnivačem i ideologom, njihovim voždom, Slobodanom Miloševićem.\nDoživjeli smo i preživjeli agresiju, razaranja i genocidne radnje, sa istoka i zapada, od komšija i susjeda, iz Srbije i Hrvatske, ali je moja jedina domovina Bosna i Hercegovina, opstala i stasala za vječita vremena.\nDanas, ovi iz Srbije mitinguju, upravo ispred istoga ovoga zdanja, kako kažu po parolama, „Za budućnost Srbije“!\nNeka ih i neka mitinguju, njihovo je suvereno pravo. Želimo im svako dobro, za prosperitet i bolju budućnost građana i države Srbije.\nU interesu je i građana i države Bosne i Hercegovine, za stvaranjem dobrih međusobnih odnosa, u svim domenima naših zajedničkih potreba, što nas treba i može samo radovati.\nNikako se i nikada, ne želimo miješati u njihove unutrašnje odnose, kao u ciljeve i potrebe njihovog mitingovanja.\nMeđutim, kao već iskusnog i dokazanog društveno-političkog učesnika u ovome zdanju, u onim vremenima, ovoga puta, ne sa Gazimestana, već iz Beograda, opet se naziru i osjećaju, neki veoma neugodni mirisi, koji bi opet mogli da zagade i moju, odnosno našu, jednu i jedinu domovinu, Bosnu i Hercegovinu.\nKoji su to izvori i kakve izgovorene riječi, rekao bih otrovne i naslućujuće, nije teško shvatiti i razumjeti, dobrom poznavaocu sveukupnih naših prilika i odnosa, a ko je imao prilike da gleda i sluša sve aktere i govornike, ovoga mitinga u Beogradu.\nU jednoj cjelovitoj analizi, svega izrečenog, dali bi se oslikati i naslutiti i neki neugodni mirisi sa Gazimestana, prethodnih godina, Slobinog vremena.\nU ovome trenutku, kako narijed napisah, ne bih se bavio njihovim akterima, analizama želja i mislima, ali bih se isključivo osvrnuo na govoranciju, „našega Bosanca“ i guslara iz Laktaša, Milorada Dodika.\nMeđutim, prema našoj narodnoj: „S kim si, onakav si“ ili po matematičkom aksiomu: „Prijatelj, našega neprijatelja, nama je neprijatelj“ nužno je zamisliti se i detaljno i duboko analizirati, smisao i značaj, svih ovih riječi.\nPodrška vlastodržaca Srbije, ovome našem „velikom Srbinu“ guslaru iz Laktaša, nikako ne odslikava želje i prijateljstvo, između naših naroda i država, Srbije i Bosne i Hercegovine.\nDakle, taj naš rušitelj, diktator, guslar i nedaj Bože i „Bosanac“ na mitingu je najavljen, da govori, kao predsjednik Predsjedništva Bosne i Hercegovine, ko nije imao prilike da sluša, neka ponovo posluša!?\nNjegova posjeta i učešće u mitingu, kao i govor, isključivo je bio lične prirode, te i pored ovakve najave, isti nije više niti jednom spomenuo državu Bosnu i Hercegovinu.\nZato je, kao „veliki Srbin“ iz Laktaša, promovisao Republiku srpsku u državu, te poželio sve Srbe u velikoj srpskoj državi, sa Srbijom i Republikom srpskom!\nOvaj laktaški guslar i đilkoš, budući stanovnik sa Dedinja, permanentno skrnavi i negira vrijednosti i postojanje države Bosne i Hercegovine, čiji je kako kažu, njen čelnik.\nIstina je, još uvijek, naši članovi Predsjedništva BiH, gospoda Komšić i Džaferović, sve to gledaju sa blagonaklonošću, tolerišu i dozvoljavaju, ne samo privatne posjete, već i prestavljane i pominjanje u njegovom prisustvu, naše domovine Bosne i Hercegovine.\nMožda i zaboravljaju, da su oni legalni izabrani članovi Predsjedništva države BiH, kao zajednički „nakaradni“ trojac, koji samo kao takav, može da govori i predstavlja državu, Bosnu i Hercegovinu..\nNisu, vjerujem, još uvijek uspjeli da sačine i da se pridržavaju kodeksa ponašanja, jer članovi Predsjedništva, ne mogu biti neka obična prćija i da se ponašaju po svome privatnom nahođenju, u takvim značajnim i vitalnim državnim funkcijama, na najvišem nivou vlasti.\nNije to, niti Bakir Izetbegović, niti Dragan Čović, niti Fahrudin Radončić, niti bilo koji ini građanin ove države.\nSva ovakva ponašanja i nakane ovoga „velikoga Srbina“ i guslara iz Laktaša, samo nam je isključivo uvjeravanje i naša garancija za bolje sutra, naš imperativni prilaz i uključenje u NATO i samo NATO.\nEvropska unija, slaba nam je fajda, a ponajmanja garancija, za našu stabilnot i sigurnost, brojni su nam primjeri, nepoželjnog djelovanja međunarodne zajednice, na prostorima naše države.


Paušalci - Blic Online\nMORAJU LI PAUŠALCI ZBOG KOVID DAVANJA DA PREĐU U "KNJIGAŠE"? Evo kako poreznici tumače državnu pomoć\nMeđu preduzetnicima koji posluju kao paušalci, postoji dilema da li pomoć države ulazi u godišnji promet, odnosno da li će, ukoliko su sa "kovid davanjima" prekoračili limit na ostvaren prihod u kalendarskoj godini, izgubiti status paušalaca. Kako za eKapiju objašnjava Aleksandar Vasić, član UO Udruženja poreskih savetnika Srbije, državna davanja koja za cilj imaju prevazilaženje problema izazvanih pandemijom nisu prihod od obavljanja delatnosti, već sredstva koja primaoci, dobijaju jednokratno, vanredno i koriste za pokriće troškova.\nOD POČETKA GODINE 2.080 NOVOREGISTROVANIH PAUŠALACA Omogućeno podnošenje zahteva u elektronskom obliku\nOd početka primene nove Uredbe o paušalnom oporezivanju, od 1. januara ove godine registrovano je 2.080 novoosnovanih paušalaca, a za njih su značajno pojednostavljene procedure i ojačana sigurnost i predvidiviost poslovanja i planiranja, izjavila je direktorka Poreske uprave Dragana Marković.\nSTIŽU JANUARSKE OBAVEZE ZA PREDUZETNIKE-PAUŠALCE Porezi i doprinosi do 18. februara\nPreduzetnicima-paušalcima 18. februara ističe rok za plaćanje mesečnih obaveza po osnovu poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za januar 2020. godine, podseća Poreska uprava.\nOd 5. avgusta 2019. godine Opportunity banka (OBS) u svojoj ponudi ima i kredite iz EaSI programa za zapošljavanje i socijalne inovacije, koji finansira Evropska Unija, a sredstvima upravlja Evropski investicioni fond (EIF). Cilj ovog programa je povećanje dostupnosti kredita za investicije preduzetnicima (uključujući i paušalce) i mikro-biznisima koji imaju male promete po računu i nemaju adekvatno sredstvo za obezbeđenje kredita, što im onemogućava pristup sredstvima za ulaganje u biznis. Za ove kredite, osim menica, nisu potrebna dodatna sredstva obezbeđenja kao što su hipoteke i zaloge.\nMESEC PAUŠALACA Od 2020. godine rešenja za oporezivanje i preko mobilnog telefona\nPeti i ujedno poslednji okrugli sto povodom Meseca paušalaca za IT zajednicu pod sloganom "Dijalogom do unapređenja paušalnog oporezivanja" održan je juče u Beogradu, a kao glavne teme skupa nametnula su se pitanja o unapređenju ovog poreznog sistema i njegovom uticaju na domaću industriju.


Koga će podržati mandatar: Za ministre u Vladi TK predloženo čak 75 kandidata! – TuzlaInfo.ba\nKoga će podržati mandatar: Za ministre u Vladi TK predloženo čak 75 kandidata!\n18/03/2014 | 13:11\nPri izboru članova nove Vlade Tuzlanskog kantona praktično je omogućeno da svako može predložiti svakoga za ministra, pa se čak i samokandidirati.\nTo je dovelo do toga da je za 12 ministraskih pozicija prijavljeno – ili su se sami prijavili – čak 75 kandidata! A kandidate nude udruženja, sindikati, sportski kolektivi, grupe građana, škole…\nNajviše kandidatura, čak 17, dobio je Adem Šehidić, ministar obrazovanja u vladi Seada Čauševića. No, gotovo sve kandidature dolaze iz osnovnih škola u kojima su direktori, po partijskoj liniji, imenovani u njegovom mandatu, a posao dobijao stranački kadar. Bez obzira na kandidature, Šehidić će se teško vratiti u toliko željenu ministarsku fotelju, jer je upravo njegova partija, SDP, zauzela stav da niko ko je ranije obavljao ministarsku funkciju ne može biti član nove vlade.\nA zašto je ovo igranje demokratije i stvaranje privida da ‘narod nešto pita’, jasno je i kada pročitate ko koga predlaže, ali i ako se zna da mandatar Bahrija Umihanić zadržava pravo da u okviru kandidiranja, predloži i druge osobe ukoliko procijeni da među predloženim kandidatima nema osoba koje zadovoljavaju sve ranije dogovorene uslove i principe kao i zakonske uslove i kompetencije za obavljanje pojedine ministarske dužnosti.\nA to u prevodu znači da će Umihanić predložiti isključivo kandidate koje će podržati političke partije u Skupštini Tuzlanskog kantona, tako da su džaba trošeni papir i olovke za predlaganje ministara.\nKompletan spisak, sa imenima svih kandidata, objavljen je na web stranici Ministarstva za razvoj i poduzetništvo Vlade Tuzlanskog kantona, a možete da pogledati O V D J E.


Iran u fokusu evropske posete američkog državnog sekretara Kondolize Rajs\nDržavni sekretar Kondoloza Rajs će se u četvrtak u Nemačkoj pridružiti svojim kolegama iz ostalih stalnih članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, koji će u Berlinu razgovarati o iranskom nuklearnom programu.\nAmerički zvaničnici su rekli da će ministri pokušati da dođu do strategije primoravanja Teherana da odustane od nuklearnih aktivnosti za koje tvrde da su povezane sa proizvodnjom nuklearnog oružja. Iz Državnog sekretarijata se javio izveštač Glasa Amerike Dejvid Golast.\nGrupa stalnih članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija više od dve nedelje pokušava da sastavi početno saopštenje Saveta kojim bi se izrazilo strahovanje međunarodne zajednice zbog iranskih nuklearnih aktivnosti. Zvaničnici su objasnili da je cilj sastanka na ministarskom nivou u Berlinu da se obezbedi politički podsticaj za sporazum o «predsedničkom saopštenju», ako ono ne bude završeno do četvrtka, ali će na dnevnom redu biti i srednjoročna i dugoročna strategija poteza posle početnog diplomatskog procesa.\nPet sila zajedno sa Nemačkom, krajem januara su se dogovorile da upute iransko nuklerno pitanje Savetu bezbednosti.\nMeđutim, oni nisu bili u stanju da se dogovore o sadržaju saopštenja kojim se Iran poziva da odustane od osetljive nuklearne delatnosti, pri čemu se Rusija i Kina navodno opiru odrednicama kojima se postavlja krajnji rok ili preti Iranu sankcijama.\nNa konferenciji za novinare, portparol Državnog sekretarijata Šon Mekkormak je izjavio da će se sastanak u Berlinu održati bez obzira na to da li je postignut dogovor o saopštenju i da je cilj da se pažnja zadrži na Iranu i njegovom nepovinovanju međunarodnim nuklearnim obavezama.\n«U ovom trenutku, odgovornost je na Iranu. Iranski režim treba da se povinuje svojim obavezama prema Sporazumu o neširenju nuklearnog oružja. On treba da dokaže svetu da će pregovarati u znaku dobre volje u vezi sa svojim nuklearnim programom. On treba da se vrati glavnim međunarodnim tokovima. Prema tome, to u ovom trenutku nije pitanje Sjedinjenih Država i Irana, nego pitanje Irana i ostatka sveta.»\nAmerički zvaničnici tvrde da iranski nominalno mirnodopski nuklearni program ima skrivenu komponentu naoružavanja. Oni kažu da se u načelu ne protive tome da Iran ima nuklearne elektrane, ali da s obzirom na to da Iran gotovo dve decenije obmanjuje Međunarodnu agenciju za nuklearnu energiju, Teheranu ne bi trebalo da se dopusti da samostalno obogaćuje uranijum.\nTokom boravka u Berlinu, državni sekretar će takođe održati bilateralni sastanak sa ruskim ministrom inostranih poslova Sergejem Lavrovom na kojem će, pored ostalog, biti reči o prošlonedeljnom izveštaju da je Moskva možda Sadamu Huseinu dostavila informacije o američkim ratnim planovima u Iraku pre invazije 2003. Pomoćnik državnog sekretara Denijel Frid je juče (Monday) pokrenuo to pitanje kod ruske ambasade u Vašingtonu, koja je kako se navodi prenela Moskvi strepnje Sjedinjenih Država.\nZvaničnici kažu da je moguće da Kondoliza Rajs o tome porazgovara sa Lavrovom preko telefona pre sastanka u Berlinu. Državni sekretar će se tokom evropske turneje takođe zadržati u Parizu, gde će sa predsednikom Žakom Širakom razgovarati o bliskoistočnim pitanjima, među kojima i o situaciji u Libanu. Tokom vikenda će biti gost britanskog ministra inostranih poslova Džeka Stroa u njegovom rodnom Blekbernu, u blizini Liverpula, na severu Engleske.


Komentari i Analitika - Novosti dana - 06.03.2020 | Sputnjik Srbija\n05:00 19 Septembar 2020\nPatrijarh predsedava saborom na Floridi: Povlači se odluka koja je pretila da uzdrma SPC\nSporni Ustav SPC koji se odnosio isključivo na prostor SAD, a koji odudara od važećeg Ustava Srpske pravoslavne crkve u Severnoj i Južnoj Americi, danas će biti povučen, otkriva za Sputnjik protojer - stavrofor Srboljub Miletić.\nKakav će biti odgovor Srba ako se suoče sa istorijskim ultimatumom Zapada\nPre nego što se donese konačna odluka o eventualnom ultimatumu Zapada da Beograd prizna nezavisnost Kosova i omogući mu stolicu u UN, koji će, kako kaže predsednik Srbije Aleksandar Vučić, biti ispostavljen, pitaće se narod za mišljenje. Kakav bi bio odgovor građana Srbije na referendumu, Sputnjik je pitao istraživače javnog mnenja.\nProšle godine Rusija je više nego dvostruko povećala isporuku nafte u SAD i Veliku Britaniju, saopštila je Federalna carinska služba. SAD zabranjuju uvoz energenata iz Rusije, a istovremeno pliva u ruskoj nafti, jer je Rusija drugi po veličini isporučilac nafte na američko tržište.\nU danu kada je Srbiji isporučen drugi deo protivraketnog sistema „Pancir“, reagovali su zvaničnici EU ali i SAD. I iz Brisela, i iz Vašingtona stižu upozorenja Srbiji, s tim što su upozorenja iz Amerike „začinjena“ i - pretnjom sankcijama. Jedna od mogućih namera SAD je da zaustave eventualnu nabavku S400.\nU Crnoj Gori nije Crkva iznad države nego država iznad naroda\nOcjena premijera Crne Gore Duška Markovića da Srpska pravoslavna crkva sebe stavlja iznad države govori o njegovoj težnji da na silu stvori argument protiv Crkve, ali i o tome da je država zaboravila da je narod nosilac suvereniteta, smatra sociolog Ilija Malović.\nPostoji li rizik da SAD uvedu sankcije Srbiji zbog „Pancira“\nRizik da bi SAD mogle da uvedu Srbiji sankcije zbog kupovine ruskih sistema za protivvazdušnu odbranu „Pancir“ zaista postoji, ali je neophodno da Srbija jača svoju odbrambenu moć jer se realno suočava sa spoljnim pretnjama, rekao je za Sputnjik zamenik predsednika Komiteta ruske Državne dume za odbranu Nikolaj Švitkin.


OPŠTINI SRBOBRAN 20.000 EVRA : Srbobran.net web portal\nOPŠTINI SRBOBRAN 20.000 EVRA\nOvo je nagrada koju su zaslužili građani naše opštine koji su učestvovali u nagradnoj igri "Uzmi račun i pobedi". Masovnim slanjem fiskalnih računa građani su našu opštinu svrstali u kategoriji malih opština među najbolje, zajedno sa opštinama Blace i Dimitrovgrad, koje su imale najveći odziv.\nNagradu je danas od ministra finansija, Siniše Malog primila Milica Zarić, zamenica predsednika opštine Srbobran.\n- Igrajući nagradnu igru za sebe i svoju porodice, svi građani igrali su i za svoj grad i za svoju državu, zbog čega zaslužuju naše puno poštovanje. Odgovoran odnos koji demonstriraju kada uzmu fiskalni račun, stvorio nam je mogućnost da zajedno sa njima odredimo jedan projekat i realizujemo ga na korist svih građana. Uverena sam da će isti odnos pokazati i u prolećnom i jesenjem kolu nagradne igre i očekujem da opština Srbobran ponovo bude visoko plasirana u svojoj kategoriji. Želim da se taj odgovoran odnos nekom od učesnika u igri vrati i kroz neku od brojnih vrednih nagrada za igrače, rekla je Zarić i pozvala sve stanovnike da i dalje skupljaju račune i slipove i šalju organizatorima igre.\nO značaju ove akcije koja je osmišljena kao nagradna igra možda najbolje govori rečenica ministra Malog:\n- U onom velikom bazenu je bilo 11,5 miliona koverata, što je 115 miliona fiskalnih računa i slipova. Izračunali smo da je u tim računima bilo oko 100 miliona evra poreza na dodatu vrednost.\nMinistar finansija Siniša Mali predstavio je danas novi krug nagradne igre „Uzmi račun i pobedi 2021“, koja počinje 15. maja i trajaće do 25. juna, dok će drugi krug biti organizovan na jesen ove godine.\nPostavio: Administrator dana 2021.04.20


SKOČILA KIRIJA U BEOGRADU: Garsonjera u glavnom gradu košta kao dvosoban 25\t69\n25.12.2018. 16:28h 25.12.2018. 16:28h\n- Osobe pogođene ovim problemom nikada nisu jedine ugrožene, već problem pogađa cele porodice. Bez obzira na obrazovanje, imovinski status, zaposlenje i zdravlje, roditelje karakteriše da u trenutku kada se suočavaju sa činjenicom da su dobili dete sa zdravstvenim i razvojnim poremećajom doživljajvaju psihološku krizu iz koje neki uspeju da se povrate, a nažalost neki postaju depresivni i ispoljavaju psihičko stanje koje je neophodno lečiti, naročito ako se radi o poremećenim porodičnim odnosima – kaže Štaljonić.\n- Naše ministarstvo je ove probleme grupisalo u tri segnmenta: materijalni problemi, problem organizacije života i treći “Šta će biti sa mojim detetom kada mene više ne bude bilo”. U okviru zakona o socijalnoj zaštiti predvideli smo niz prava koja ne zavise od imovinskog cenzusa porodice, a to je dodatak za pomoć i negu drugog lica, običan dodatak i uvećan dodatak za pomoć nega i lica. U ostvarivanju ovog prava postoji jedan problem, a to je funkcionisanje komisije za procenu stanja koja bi trebalo da iznese svoje mišljenje. Često se na osnovu dijagnoze procenjuje potreba za ostvarivanje dodatka za pomoć i negu lica. Trebalo bi da postoji jedna funkcionalna procena kojom će se jasno definisati ko šta može i na taj način da se definiše kome je i kakva pomoć potrbna – kaže Vulević.\nPriča mame dečaka sa dijagnozom umerena intelektualna ometenost Najveći strah roditelja osoba sa poteškoćama u mentalnom razvoju, ali i svih osoba sa zdravstvenim i razvojnim problemima jeste nerešen problem zbrinjavanje osobe pogođene problemom po odvajanju od roditelja/stratelja. Problem se javlja kada roditelji više nisu u mogućnosti da se brinu o svojoj deci, usled lične bolesti ili smrti. Ovo je problem o kome se mora blagovremeno razmišljati i hitno raditi na iznalaženju rešenje.\n- Nikada ne može da ostane sam kod kuće, da ode do prodavnice, škole i slično. Zbog smanjenih intelektualnih mogućnosti nikada neće moći samostano da brine o sebi. Kada smo otišli na procenu za ostvarivanje prava na materijna davanja za tuđu negu i pomoć, procenitalj mu je rekao da mu doda olovku koju je stavio na pod, što je Igor i učinio. Pitao ga je nekoliko jednostavnih pitanja na koja mu je Igor dao odgovor i svoj zaključak je izveo da je Igor bez vidnog fizičkog oštećenja sa ograničenim intelektualnim mogućnostima. Ostvarili smo minimalno pravo u vidu materijanog davanja za tuđu negu i pomoć. Problem je što ja ne mogu da radim, jer moram da brinem o njemu 24 sata dnevno – kaže ova mama.\nCRVENA ZVEZDA JE U LIGI EVROPE Srpski šampion posle NEOČEKIVANE drame eliminisao jermenski Ararat i izborio evropsku jesen! VIDEO 17 20\t23


Stručni seminar za sudije na divljim vodama - Kajakaški savez Srbije\nStručni seminar za sudije na divljim vodama\n11.02.2018. - 15:51 » Vesti\nU ogranizaciji Saveza, u subotu 10. februara održan je stručni sudijski seminar, koji je organizovan za sudije sa divljih voda (spust i slalom). Eminentni predavači, eksperti u svojim oblastima, bivši uspešni sportisti, a sada i rukovodioci, Tomislav Crnković iz Hrvatske, predsednik odbora za spust u ICF-u i Andrej Jelenc iz Slovenije, član UO ECA, održali su četvorosatno predavanje na temu suđenja. Odziv sudija sa divljih voda bio je impresivan. Blizu 40 sudija prisustvovalo je ovom skupu koji je održan u prostorijama Saveza na Adi Ciganliji.\nInače, prisustvo seminaru je bio uslov za obnovu sudijske licence. Savez je na taj način kompletirao bazu podataka kada su u pitanju sudije na divljim vodama koje su obnovile stara i stekle neka nova znanja kada je u pitanju deljenje pravde u slalomu i spustu. Nekolicina njih, ovom prilikom iskoristila je i to pravo da stekne zvanje „kajakaškog sudije“ pošto su nakon predavanja, imali priliku da rešavaju testove, odnosno polažu za zvanje arbitra za discipline spust i slalom.\nSličan seminar biće održan početkom aprila, kada u goste Savezu dolazi Eli Miler, član UO ECA koja će održati stručno predavanje za sudije na mirnim vodama (sprint).


Pozajmice Mali Lošinj – Odaberi najbolju ponudu pozajmica Mali Lošinj - Brzikrediti24\nNapredak tehnologije omogućio je da se do pozajmica može doći u samo nekoliko klikova. Ukoliko vas zanimaju pozajmice do kojih možete doći uz minimalno gubljenje vremena, bez obimne papirologije i čekanja u redovima, na pravom ste mjestu. Što se tiče pozajmice Mali Lošinj, istraživanja Agencije za bankarstvo ukazuju na to da je preko 87% Hrvata koristilo brze, odnosno hitne pozajmice i da je velika većina zadovoljna uslugom.\nIstraživanja Agencije za bankarstvo su takođe pokazala da je od 8.116 stanovnika koji žive u gradu Mali Lošinj, više od 90% je kreditno zaduženo, bez obzira na vrstu i namjenu kredita. Mnogi građani grada Mali Lošinj su takođe koristili kratkoročne, brze pozajmice i bez obzira na njihovu nepopularnost zbog visoke efektivne kamatne stope, ipak su bili zadovoljni kompletnom uslugom.\nPozajmice Mali Lošinj dostupne svima uz par jednostavnih koraka do novca


eKapija | Od marta kompletan autoput kroz Makedoniju prema Grčkoj - Završena poslednja deonica duga 28 kilometara\nIzvor: Novosti | Nedelja, 11.02.2018.| 18:14\nOd marta kompletan autoput kroz Makedoniju prema Grčkoj - Završena poslednja deonica duga 28 kilometara\nPoslednja deonica Autoputa prijateljstva u Makedoniji na panevropskom Koridoru 10, od Demir Kapije do Smokvice, nedaleko od Đevđelije, duga 28,2 kilometra, završena je u potpunosti i očekuje se da će u martu biti otvorena za saobraćaj, potvrđeno je Novostima u resornom Ministarstvu za transport i veze Vlade u Skoplju.\nUključivanjem u saobraćaj pomenute deonice biće spojena trasa autoputa Koridora 10 kroz Makedoniju, od graničnog prelaza Tabanovce na severu do Bogorodice na jugu zemlje, duga 180 kilometara. To će obradovati stotine hiljada srpskih turista, koji će na brži i udobniji način putovati na letovanje u Grčku.\n- Građevinski radovi su u potpunosti završeni, kao i sistem signalizacije, i do kraja meseca trebalo bi da bude uključen i kontrolni centar za monitoring prometa. U martu se očekuje puštanje u saobraćaj poslednje deonice – potvrdio je za Novosti portparol pomenutog ministarstva Kire Kocevski i napomenuo da je ukupna cena ovog posla oko 217 mil EUR.\nInače, gradnja ove deonice u Makedoniji je počela još septembra 2012. uz početnu najavu tadašnje vlasti u Skoplju da će saobraćajnica biti gotova za četiri godine. Puštanjem u saobraćaj poslednje "vezivne" deonice autoputa skraćuje se i olakšava putovanje Koridorom 10 kroz Makedoniju. Trasa autoputa ove deonice se proteže desnom obalom Vardara sa znatno blažim krivinama i usponima od postojećeg dela saobraćajnice s druge strane reke.\nNa deonici starog puta duž leve obale Vardara u crni bilans žrtava teških saobraćajnih nesreća koje su se svakog leta u jeku turističkih putovanja na obale Egeja, dešavale na tom potezu, ušao je veliki broj srpskih državljana. Najveći deo nesreća posebno tokom leta, registruje se upravo na deonici Demir Kapija - Udovo - Đevđelija.\nTaj surovi registar žrtava teških saobraćajnih nesreća svakog leta se, stručnim tumačenjima, prevashodno objašnjava kao posledica umora vozača u zagušenju saobraćaja na "uskom grlu" tog dela puta. Ipak, završetkom ove deonice osim komfora, biće zadovoljen i najvažniji segment - bezbednost.\nBez "uskog grla"\nZvanični pokazatelji tranzitnog protoka vozila kroz Makedoniju potvrđuju da broj turista na putu prema Grčkoj godišnje premašuje 1,6 miliona ljudi. Otklanjanjem poslednjeg "uskog grla" na jugu Makedonije, savremenom deonicom autoputa, očekuje se konačno bezbedniji, komforniji i brži tranzit vozila.\nAutoput prijateljstva Makedonija\nMinistarstvo za transport i veze Makedonije\ngranični prelaz Tabanovce\nKoridor 10 kroz Makedoniju


Panel diskusija o važnosti interkulturalnog dijaloga: Friedrich-Ebert-Stiftung Kosovo Office\nU okviru "Balkanske nedelje kulture 2019" mladi predstavnici Regionalne kancelarije za saradnju mladih RYCO, zajedno sa Sekretarijatom RYCO-a i nemačkim ambasadorom na Kosovu, Christin Heldt, diskutovali su 7. juna 2019. u Prištini "Važnost interkulturalnog dijaloga za unapređenje regionalne saradnje". Predstavnici mladih su naglasili moć kulture da ujedini ljude i razmeni vredna interkulturalna iskustva. Na ovaj način RYCO nudi nove mogućnosti za razmenu mladih i saradnju na regionalnom nivou. Tokom sledeće diskusije učesnici su istakli slobodu kretanja i prevladavajuće nacionalističke priče kao izazove interkulturalnog dijaloga i regionalne saradnje u zemljama Zapadnog Balkana.\nProjekt "Nedelja balkanske kulture 2019." ima za cilj povećanje interkulturne saradnje među mladima na zapadnom Balkanu i stvaranje mogućnosti za interkulturalni dijalog i međuetničku komunikaciju kroz umetnost i kulturu. Panel diskusiju je organizovao ACCESS uz podršku Ministarstva kulture, omladine i sporta i Fondacije Friedrich-Ebert u Prištini.


Radio TV Stara Pazova - CSR Stara Pazova domaćin članovima Asocijacije Centara za socijalni rad Srbije\nCSR Stara Pazova domaćin članovima Asocijacije Centara za socijalni rad Srbije\nCentar za socijalni rad opštine Stara Pazova u sredu 13.09.2017. bio je domaćin članovima Asocijacije Centara za socijalni rad Srbije. U prostorijama Sportskog centra fudbalskog saveza Srbije – Kući fudbala u Staroj Pazovi, održana je sednica Upravnog odbora Asocijacije. Sednici su prisustvovali članovi upravnog odbora iz Centara za socijalni rad Vrnjačka banja, Kragujevac, Paraćin, Novi Sad, Kruševac, Prijepolje, Sremska Mitrovica, Čačak, Priboj i domaćina skupa, Centra za socijalni rad opštine Stara Pazova.\nSednici sutakođe prisustvovali i presednik skupštine Asocijacije centara za socijalni rad i članovi uređivačkog kolegijuma Glasa Centara. Prisutne članove upravnog odbora i goste je u ime domaćina, Centra za socijalni rad opštine Stara Pazova, pozdravila V.D. Direktora g-đa Rada Žugić. U ime Opštine Stara Pazova,prisutnima se obratila Branislava Mali, pomoćnik presednika opštine Stara Pazova koja je istakla da Opština i Centar uspešno sarađuju i da će tako nastaviti i u narednom periodu, jer ova dobra saradnja jeste u korist naših sugrađana, pre svega onih koji su oslonjeni na usluge koje Centar pruža i koje Opština može da podrži i obezbedi. Upravni odbor Asocijacije raspravljao je o aktuelnim problemima u funkcionisanju Centara, posebno o postupanju Centara za socijalni rad u predmetima zaštite od nasilja u porodici. Nakon diskusije u kojoj su učestvovali svi prisutni, članovi upravnog odbora su zauzeli jedinstven stav da je neophodno da se usaglasi praksa u postupanju u svim Centrima, te da je u vezi sa tim neophodno da se definišu i usklade propisi koji su bili u upotrebi do stupanja na snagu novog zakona o sprečavanju nasilja u porodici i nakon toga, u vezi sa čim je neophodno uputiti zahtev resornom Ministarstvu. Takođe, rasprava je vođena i o drugim pitanjima koja se odnose na evidentiranje podataka kroz jedinstveni softverski program, rad stručnjaka u neodložnim intervencijama, statusa zaposlenih , bezbednosti stručnih radnika u Centrima, finansijskim pitanjima, objavljivanja narednog borja Glasa Centara i dr. Centar za socijalni rad opštine Stara Pazova, ponovo je pokazao da je uspešan organizator značajnih skupova u socijalnoj zaštiti, a gosti iz gotovo cele Srbije, bili su prezadovoljni, što su i iskazali rečima zahvalnosti predusretljivim domaćinima.


U igri Cepter, Matić, Rodić... : Nadlanu.com\nU igri Cepter, Matić, Rodić...\nObjavljeno 29. okt 2007. / 00:00:00\nKombinacije su neviđene, kažu upućeni, a u „trci“ su svi domaći igrači koji su i ranije u procesu privatizacije direktno ili indirektno uzimali najbolji poslovni prostor\nKako „Privredni pregled“ nezvanično saznaje, jer zvaničnih najava nema, u deset ponuda za učešće na današnjoj aukciji za prodaju Robnih kuća Beograd pored domaćih učesnika među kojima su neki pod svojim imenom i prezimenom, a neki pod imenom kompanije ili „grupe zainteresovanih“ sa kojom su se udružili i vlasnici kompanija Cepter, Delta i MPC, Milan Janković, Milorad Mišković i Petar Matić, kao i drugi (u okviru konzorcijuma).\n„Kombinacije su neviđene“ kažu upućeni a u igri su svi oni domaći igrači koji su i ranije bilo direktno ili indirektno dolazili u procesu privatizacije do najboljeg poslovnog prostora pre svega u centru Beograda kupujući ili razmenjujući objekte trgovinskih firmi od kojih je većini i trag nestao. Na zvaničnoj listi je i ponuda „jednog bogatog Rusa zatim jedne velike kompanije iz Izraela i nekoliko kompanija iz Evropske unije“. Naš izvor kaže da je vrlo moguće da je „uletela“ još neka ponuda u produžetku jer je rok za polaganje depozita bio pomeren sa 22. na 26. oktobar, odnosno za četiri dana kao i da su realne sve opcije. Pa tako iza Benetona na primer može da stoji i Delta ili da u nadmetanju učestvuju i Slovenci odnosno Merkator, ali bez nominacije koju će zvanično nositi samo kompanija Rodić. Iako je dokumentaciju za ovo javno nadmetanje na startu otkupilo 40 firmi i pojedinaca i to po ceni od 7.000 evra za finalnu kupovinu će se nadmetati deset kupaca, a početna cena biće 140 miliona evra.\nSvaka od ovih deset kompanija položila je depozit od 44 miliona evra Agenciji za privatizaciju koja je „nosilac posla“ i koja je samo po tom osnovu „uknjižila“ do sada rekordnu sumu od skoro pola milijarde evra. Što potvrđuje navode akcionara i domaćih medija da je reč o zaista krupnom zalogaju na polju nekretnina jer RK rasplažu sa 239.679,06 kvadratnih metara poslovnog prostora. Samo javno nadmetanje će se održati u hotelu Hajat, a zbog velikog interesovanja javnosti obezbeđen je direktan prenos aukcije u 11 časova na Drugom kanalu RTS−a. Tok nadmetanja kontrolisaće tročlana Komisija za javno nadmetanje Agencije za privatizaciju. Procedurom je predviđeno da aukcionar oglasi početnu cenu od 140 miliona evra, a zatim će se pri svakom novom podizanju licitacione kartice od strane učesnika cena povećavati za pet miliona evra. Pobednik na aukciji će biti onaj ko izlicitira najvišu cenu. Očekivanja su da prodajna cena dostigne iznos veći od 700 miliona evra. Najavljenoj prodaji će moći da prisustvuju kupci, njihovi predstavnici, zvanice i novinari, ali ne i predstavnici Mreže za restituciju „kako se ne bi ometao postupak prodaje“.(„Pregled“)


Učenici u Derventi ipak (ne) ostaju bez prijevoza\n21:00 Meteorski uspon cijene srebra od 74% za godinu dana\n19:34 Teška saobraćajna nesreća na putu Klašnice - Derventa\n19:30 Potres u centralnoj Hrvatskoj\n19. Apr 2021 367\nPredstavnici Gradske uprave u Derventi danas su se dogovorili sa upravom Saobraćajnog transportnog preduzeća „Derventa“ koje je ranije najavilo da će danas obustaviti prevoz učenika u ovom gradu.\nPodsjećamo da je Gradski odbor PDP-a u Derventi prije nekoliko dana najavio da će danas stati prijevoz učenika u ovom gradu zbog nepoštovanja odluke Skupštine Grada Derventa koja se odnosi na realizaciju subvencije prijevoza đaka.\n„Gradonačelnik Dervente Milorad Simić i načelnik Odjeljenja za privredu i društvene djelatnosti Slaven Pašalić nisu htjeli da postupe na osnovu ove odluke. Ipak, nije došlo do prekidanja prijevoza učenika. Razgovarali smo sa predstavnicima preduzeća i dogovorili smo se o daljem radu“, kazao je odbornik PDP-a u SG Derventa Mirko Petrić.\nPredsjednik GO SNSD u Derventi Igor Žunić smatra da subvencije za prijevoz učenika treba da idu roditeljima učenika, na njihov račun i na osnovu konkursa. PDP je, dodaje on, želio da ta sredstva „strpa“ u džep Saobraćajno transportnom preduzeću „Derventa“.\n„Ova vrsta podsticaja je pomoć porodicama, a ne ovom preduzeću. PDP je želio da usmjeri 200.000 maraka prevozniku, a ne roditeljima koji imaju djecu putnike i to je bio cilj njihovog amandmana. SNSD će ta sredstva usmjeriti roditeljima, a ne prevoznicima“, kazao je Žunić.\nTagovi: derventa prevoz ucenici\nNS RS: Visoki predstavnik ne može biti nadređen Srpskoj\nRadulović: Opština Modriča morala platiti asflatiranje kojim se hvalio SNSD\nObilježeno 29 godina od stradanja Srba na Čardaku kod Dervente


PRESEDAN KOJI TREBA DA BUDE ZAKON: Kako je Srbija 1885. usred rata pomogla neprijatelju od kojeg gubi! (FOTO) | Serbiantimes.info\nTokom kratkotrajnog srpsko-bugarskog rata 1885. godine, odigrala se jedna neverovatna epizoda, za koju se može reći da predstavlja presedan u istoriji ratovanja – Srbija je preko svoje teritorije propustila i pomogla humanitarni konvoj sa lekovima i medicinskom opremom, namenjen neprijatelju!\nOva neobična priča počela je naporima Kneževine Bugarske da pripoji Istočnu Rumeliju i tako sprovede nacionalno ujedinjenje Bugarske. Kralj Milan smatrao je da to predstavlja direktno kršenje odluka Berlinskog kongresa i opasnost kako za Srbe koji su živeli u području Istočne Rumelije, tako i za samu Kraljevinu Srbiju.\nSrpsko-bugarski rat / Wikimedia Creative Commons\nKralj Milan je verovao je da će Bugarska, ukoliko ostvari svoje namere, postati dominantna sila na Balkanu. Posle nekoliko obostranih provokacija na granici i neuspelih diplomatskih inicijativa, Srbija je objavila rat Bugarskoj.\nBugarska u to vreme, neposredno nakon oslobođenja od Osmanskog carstva, nije još uvek imala razvijen sistem vojnog saniteta, pa ranjenike nije imao ko da prenese sa bojnog polja i da im pruži odgovarajuću negu.\nKako bi pomogao Bugarskoj, međunarodni Crveni krst prikupio je pomoć iz svih krajeva Evrope.\nBranislav Nušić u Srpsko-bugarskom ratu (levo) i Proglas rata bugarskog knjaza Aleksandra, u kome se navodi kako su “braća Srbi” pokrenuli “bratoubilački rat” / Wikimedia Creative Commons\nIako prelazak preko Srbije nije bio, kako se pogrešno navodi u medijima, jedina moguća ruta za dostavljanje pomoći, ta ruta je bila najpovoljnija i najkraća, ali je zato podrazumevala prolazak pored srpske vojske.\nKako se navodi u izveštaju Crvenog krsta Austrije, koji je posredovao u operaciji, u to vreme bila je jaka zima, Bugarska nije imala železnicu, a Dunav je bio nezgodan za plovidbu. Postojao je i kopneni prevoz koji bi preko Lom Palanke vodio u Sofiju, ali je on bio izuzetno skup i trajao bi duže.\nKralj Milan odlučio je da obezbedi transport medicinskog konvoja kroz Srbiju, a posebno je pomogao kroz deo od Niša do bugarske granice gde nije postojala pruga. Tadašnji humanitarci pozdravili su odluku kao human i velikodušan gest Srbije koji je zaista predstavljao presedan.\nBugarska vojska na Slivnici / Wikimedia Creative Commons\nIzveštaji kako Međunarodnog Crvenog krsta u Ženevi, tako i austrijske i britanske organizacije koje su direktno bile uključene u organizovanje ove misije, bez ikakvog dvoumljenja navode da je ovakav potez Srbije presedan i da joj je na čast.\nCrveni krst Velike Britanije ovu misiju naziva „zasigurno jednom od najinteresantnijih stvari u ovom ratu”. U izveštaju se navodi da je propuštanje sanitarne opreme namenjene neprijateljskoj vojsci već veliki napredak, ali da je obezbeđivanje prevoznih sredstava na tom putu apsolutno novi akt velikodušnosti koji je na čast onom ko ga je učinio.\nUlične borbe u Pirotu / Wikimedia Creative Commons\nKonvoj pomoći za Bugarsku krenuo je iz Beograda 22. decembra 1885. Delegacija je prespavala u Beloj Palanci da bi 23. decembra nastavila ka Bugarskoj kada su srpska prevozna sredstva kod Pirota zamenjena bugarskim.\nU Beogradu je tada postojala prodavnica i magacin Crvenog krsta, pa je deo pošiljke za Sofiju bio ispunjen stvarima iz Beograda, ali te stvari po svemu sudeći nisu pripadale državi Srbiji. Jedan od organizatora ove misije, britanski humanitarac ser Kenet Barington, u pismu svojoj ženi pominje da je u Beogradu za 300 funti kupio potrepštine za bugarske ranjenike, a u izveštaju britanskog Crvenog krsta detaljnije se napominje šta je bio predmet kupovine u Beogradu, između ostalog, ćebad i dušeci.\nKralj Milan potpisuje mir sa Bugarskom u Nišu / Wikimedia Creative Commons\nU domaćim medijima se već godinama provlači lažna priča u kojoj se tvrdi kako je u znak sećanja na ovo delo, Međunarodni Crveni krst Srbiji dodelio posebno priznanje postavivši ploču sa natpisom „Budi human kao što je bila humana Srbija“, koja navodno i danas stoji u zgradi ove institucije u Ženevi.\nTako nešto se nikada nije dogodilo, ali to ne umanjuje važnost istinite priče niti njenu veličanstvenost, naprotiv! Lažiranjem sopstvene istorije, nastojimo da je uništimo i prepustimo zaboravu, a to se ne sme dogoditi.\nRelated Topics:SrbijaSrpsko-bugarski ratBugarskaistorija srbije


Učestvovali na konferenciji o razvoju aerodroma u Dablinu - MINA\nHome MINA Business Učestvovali na konferenciji o razvoju aerodroma u Dablinu\nNovember 13, 2019, 13:50\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Delegacija Vlade učestvovala je na Globalnoj konferenciji za razvoj aerodroma u Dablinu, čime je potvrdila da vodi javnu i konkurentnu politiku kada je u pitanju valorizacija crnogorskih vazdušnih luka i omogućava svim zainteresovanima ravnopravan pristup podacima.\nTeme ovogodišnje konferencije, koja je počela u ponedjeljak, su tržište avio kompanija, trendovi u industriji, finansije, investicije, upravljanje i strategija aerodroma, privatizacija i privatno javno partnerstvo.\nMinistar saobraćaja i pomorstva Osman Nurković je drugog dana konferencije vodio panel na temu koncesije crnogorskih vazdušnih luka, Podgorice i Tivta.\nOn je, kako je saopšteno iz Ministarstva, posebno istakao potencijale koje nudi država Crna Gora s aspekta unapređenja turizma i privrede, kao i poboljšanja transportne infrastrukture. Takođe, on je prisutne upoznao i s planovima koji se odnose na razvoj aerodroma, kao i trenutnim stanjem projekta.\nIz Ministarstva saobraćaja i pomorstva kazali su da su zainteresovani potencijalni ponuđači imali priliku da u direktnoj komunikaciji s ministrom razmijene mišljenja i bliže se upoznaju s uslovima pretkvalifikacione prijave.\nU toku je pretkvalifikaciona faza koja traje 45 dana s krajnjim rokom za dostavljanje ponuda 25. novembra.\nIz Ministarstva su kazali da je učešće delegacije Crne Gore na tom događaju još jednom potvrđuje da Vlada, kada je valorizacija crnogorskih vazdušnih luka u pitanju, vodi javnu, transparentnu, nediskriminatornu i konkurentnu politiku i omogućava svim zainteresovanim stranama ravnopravan pristup relevantnim podacima.\nSve neophodne informacije u vezi sa tim projektom se mogu pronaći na zvaničnoj internet stranici Ministarstva saobraćaja i pomorstva.\nPored Nurkovića, u delegaciji su i samostalne savjetnice Milica Mićunović i Bilsana Bibić.\nKonferenciji, koja traje do sjutra, prisustvuje više od 500 međunarodnih aerodromskih operatera, investitora, bankara, predstavnika vlada i vazduholovnih konsultanata.\nMeđu renomiranim učesnicima su i predstavnici velikih avio kompanija, kao što su Lufthansa Consulting i Skylark Consulting Group, predstavnici operatera aerodroma kao što su Cirih aerodrom, Malezija aerodromi, Holdings Berhad, Ferrovial Airports, Egis, Vinci, Oman, Indija, Minhen aerodrom, CAAP Business Development Manager, daa International i Kopenhagen aerodrom, predstavnici Međunarodne finansije korporacije (IFC), Međunarodne asocijacije za vazdušni prevoz (IATA), Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), kao i regulatornih tijela.


Aja Sofija ostaje otvorena za posetioce kad nema molitvi\nBeta 14. jula 2020. 16:25\nUprava za religijske poslove (Diyanet) saopštila je danas da hrišćanski simboli „ne predstavljaju prepreku za održavanje molitvi“.\n„Ikone treba da budu sakrivene zavesama i drugim pogodnim sredstvima“, navodi se saopštenju.\nPrema turskim medijima, pominje se moguća upotreba posebne svetlosne tehnike za zatamnjivanje ikona tokom pet dnevnih muslimanskih molitvi.\n„Ne postoje prepreke sa verskog stanovišta za otvaranje Aja Sofije posetiocima izvan perioda za molitve“, dodaje se Dijanet.\nVodeće arhitektonsko zdanje izgradjeno u VI veku, u kome su krunisani vizantijski carevi, da bi kasnije bila pretvorena u džamiju, a 1934. u muzej, svrstano je u svetsku baštinu Uneska i jedna je od glavnih turističkih atrakcija u Istanbulu sa 3,8 miliona posetilaca samo prošle godine.\nZa 1.400 godina istorije, Aja Sofija bila je glavna katedrala Vizantijskog carstva, džamija Otomanskog, a muzej u savremenoj, republikanskoj i sekularnoj Turskoj.\nViše zemalja, medju kojima Rusija i Grčka koje prate sudbinu vizantijskog nasledja u Turskoj, ali i SAD i Francuska upozorile su Ankaru zbog pretvaranja Aja Sofije u muslimansku bogomlju, za šta se turski predsednik Redžep Tajip Erdogan zalagao godinama. Papa Franja je „jako pogodjen“ tom odlukom.


Apple počeo plaćati porez u Bosni i Hercegovini - Akter.ba\nApple počeo plaćati porez u Bosni i Hercegovini\n„Svim građanima koji su u februaru 2021. godine kupovali određene online usluge od kompanije Apple izdavani su računi sa obračunatim PDV-om, koje je prijavljen u PDV prijavi te kompanije“, naveo je Kovačević.\nKovačević ističe da one koje ne mogu ili ne žele imati vlastitu kompaniju registrovanu u BiH, da to onda mogu da urade posredstvom poreskog punomoćnika. U BiH postoji nekoliko renomiranih kompanija koje se bave poreskim i drugim savjetovanjem.\n„Upravo bi stopa u BiH od 17 odsto mogla biti ono što će postaknuti firme n plaćanje PDV-a u BiH. Ako to urade u BiH, kao što je učinio Apple, ispoštovaće se sve zakonske obaveze, kako u državi gdje im je sjedište, tako i u BiH, državi u kojoj su isporučili uslugu, a pri tom će i finansijski bolje proći s obzirom da će platiti manju stopu PDV-a“, kazao je Kovačević, prenosi Večernji list.\nPročitaj više: Apple električni automobil: Na cestama već sljedeće godine


Press Online :: Politika :: PRISTALICE DVERI U POLICIJI Saslušanje mladića koji su na protestu nosili improvizovana vešala\nPRISTALICE DVERI U POLICIJI Saslušanje mladića koji su na protestu nosili improvizovana vešala\nPolicija je identifikovala dvojicu mladića, inače pristalice "Dveri", koji su nosili improvizovana vešala na protestu u subotu u Beogradu i oni se trenutno nalaze na saslušanju u Policijskoj upravi Beograd.\nKako prenose beogradski mediji, jedan od njih dvojice je priznao da je na skup doneo vešala.\n- Oni se sumnjiče da su počinili krivično delo iz člana 387 (rasna i druga diskirimnacija) - rekla je za Tanjug portparol tužilaštva Irena Bjeloš.\nKrivični zakonik Srbije propisao je šest stavova za ovo krivično delo, za koje je zaprećena kazna od tri meseca do tri godine zatvora, a za teže oblike od šest meseci do pet godina zatvora. Ukoliko im bude određeno zadržavanje do 48 sati - značiće da su uhapšeni i da će u tom roku biti privedeni na saslušanje u tužilaštvo.\nZbog velikog uznemirenja javnosti, policija je juče najavila intenzivnu potragu za osobama koja nosili vešala ulicama Beograda.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je da deo opozicije koji protestuje ne poštuje nijedan drugačiji stav i da, u nemogućnosti da odgovore na rezultate vlade, vode politiku linča.\n"Iza nas je jako težak vikend. U subotu su se pojavila vešala na ulicama, ta nemoć prerasta u agresiju, to je politika linča. Izuzetno je teško raditi u ovakvim uslovima. Došli smo do toga da oni iznose vešala na ulice, a danas su pod punom ratnom opremom pretili sinu predsednika države Aleksandra Vučića", rekla je Brnabićeva sinoć gostujući na TV Pink.\nNa društvenim mrežama u nedelju pojavile su se fotografije sa protesta u Beogradu od subote na kojima se vide vešala na stubu koji nosi jedan od učesnika protesta.\nZbog vešala na Terazijama, pretnji vešanjem sinu predsednika Republike, kao i zbog akcije ispred javnog servisa u kojoj su pojedini učesnici sa fantomkama oblepili zgradu RTS-a, stigle su broje osude u javnosti na društvenim mrežama i u medijima.\nPopović- Ivković: Vešala nosili pristalice pokreta Dveri\nDržavna sekretarka u MUP-u Srbije Biljana Popović Ivković potvrdila je danas da su identifikovani mladići koji su nosili improvizovana veša na protestima u subotu u Beogradu i da se radi o pristalicama pokreta Dveri i Saveza za Srbiju.\nOna je za TV Pink rekla i da će od te dvojice mladića biti uzete izjave.


On nije mogao da precizira kolika će to pomoć biti. "Koliko će ona iznositi ne znamo dok ne dobijemo detaljne podatke o visini štete, ali oštećeni privrednici i građani svakako mogu očekivati neku vrstu pomoći, bilo u novcu ili opremi", kazao je Nedimović.\nGovoreći o malinarima, Nedimović navodi da država ne može da utiče na cenu maline, ali to ne znači da ne treba da pomogne. "Možemo da regulišemo tržište, da vodimo računa da ne dođe do poremećaja i zloupotreba, ali da država bude tu kada imamo ekstremne situacije", rekao je Nedimović.\nPrema njegovoj proceni, može se očekivati da će cena maline biti sve niža. "Zato bi malinari nižu cenu trebalo da kompenzuju većim zasadima i količinama, trebalo bi da obrate više pažnje na kvalitet, da diverzifikuju zasade i da pored maline gaje i neko drugo voće. Važno je i da standardizuju našu proizvodnju da izbrendiraju srpsku malinu, a ne da govore o ariljskoj ili prijepoljskoj malini", savetuje Nedimović.


Načelnik Aldin Šljivo podržao inicijative o osnivanju novih privatnih obdaništa u Kaknju – Općina Kakanj\nNačelnik Aldin Šljivo podržao inicijative o osnivanju novih privatnih obdaništa u Kaknju\nOvih dana u žiži interesiranja javnosti su pitanja vezana za prijem djece u ustanove za predškolski odgoj i obrazovanje.\nNakon konkursa u obdaništu “Mladost” koje se finansira iz Budžeta Općine Kakanj, veliki broj djece nije mogao biti primljen zbog ograničenih kapaciteta, a u međuvremenu su popunjeni i kapaciteti obdaništa “Pčelica i med” koje je u privatnom vlasništvu.\nU takvoj situaciji pojavile su se i poslovne ideje o pokretanju novih privatnih obdaništa.\nU želji da pomogne pokretanje takvih privatnih inicijativa načelnik Šljivo je proteklih dana obavio razgovore s inicijatorima osnivanja novih privatnih obdaništa kako bi se upoznao s njihovim idejama, te kako bi čuo njihove stavove na koji način bi Općina Kakanj mogla pomoći takve inicijative.\nKroz razgovore načelnik je izrazio spremnost da Općina Kakanj kroz podsticajne programe iz oblasti poduzetništva bude snažna podrška inicijativi koja bi u konačnici omogućila da ogroman broj djece koja su na listama čekanja dobiju priliku da idu u vrtić i da prođu kroz programe predškolskog odgoja i obrazovanja.


Dodik odgovorio Britancima: Ne verujem u teorije zavere, verujem u zavere - 03.07.2018, Sputnik Srbija\nDodik odgovorio Britancima: Ne verujem u teorije zavere, verujem u zavere\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da nije on rekao da Velika Britanija šalje vojnike obaveštajce da prate izborni proces i spreče ruski... 03.07.2018, Sputnik Srbija\n18:42 03.07.2018 (Osveženo: 03:48 26.08.2021)\n© Sputnik / Konstantin Čalabov / Uđi u foto-galerijuPredsednik RS Milorad Dodik\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je danas da nije on rekao da Velika Britanija šalje vojnike obaveštajce da prate izborni proces i spreče ruski uticaj, već britanski ministar odbrane Gevin Vilijamson, što su preneli svetski i domaći mediji, prenosi RTRS.\nDodik poručio britanskim obaveštajcima: Nećete uspeti\nNa pitanje Srne da prokomentariše današnje saopštenje Ambasade Britanije, Dodik je rekao da ukoliko britanska Ambasada ima potrebu da polemiše o temi izbora i izborne kampanje sa Miloradom Dodikom, što i čine ovim saopštenjem, predlaže da prvo obave razgovor sa članom svoje Vlade, Vilijamsonom, koji je i rekao da imaju nameru da se aktivno uključe u izborni proces, prenosi RTRS.\n„Ambasada Velike Britanije ne bi smela da drži slovo o slobodi izražavanja, niti bilo kom unutrašnjem političkom pitanju, jer prvo — nisu ovde da bi se time bavili, a drugo, britanski ambasador se nedavno grubo obrušio na uređivačku politiku RTRS-a, za šta bi iz bilo koje zemlje koja ima suverenitet bio naprasno isprašen“, rekao je Dodik.\nKomentarišući navode iz Ambasade da ne mogu da ignorišu njegove neosnovane napade na dvoje novinara i da je to vrsta „političkog pritiska i zastrašivanja koja je u potpunosti neprihvatljiva“, Dodik je rekao da on nije ništa drugo tvrdio, nego da su urednici BN televizije bili na obuci u Londonu.\n„I na kraju, moraću da se složim sa Britancima kada pominju teorije zavere. Ni ja ne verujem u teorije zavere, verujem zaveri i o jednoj takvoj govorimo poslednjih dana“, poručio je Dodik.\nAmbasada Britanije u Bosni i Hercegovini danas je saopštila da predsednik Republike Srpske Milorad Dodik širenjem neutemeljenih optužbi i lažnih tvrdnji o politici te zemlje, rizikuje da „trajno ugrozi“ odnose sa Londonom.\n„Vrlo je razočaravajuće to što je Dodik odlučio da predstavi Ujedinjeno Kraljevstvo kao neku vrstu pretnje po Republiku Srpsku. Izmišljanje lažnih pretnji možda je dobar način za ubiranje izbornih poena, ali nosi rizik da ugrozi dugoročne odnose sa Ujedinjenim Kraljevstvom“, saopštila je britanska ambasada u BiH, prenosi HINA.\nDodik je 23. juna rekao da su Britanci koji su stigli u BiH specijalisti za destabilizaciju i da se namerno pravi zabluda i podmeće kako su to vojnici, a u stvari su to samo formalno.\nNovi udar Britanaca na Dodika\n„Ovde se radi o jednoj podvali i laži. Oni su specijalisti koji rade na društvenim mrežama, na medijima, na slušanju, prisluškivanju, na stvaranju opšteg haosa i na destabilizaciji, primarno Republike Srpske“, rekao je tada Dodik.\nDodik je istakao da sve što govori ambasador Velike Britanije u BiH Edvard Ferguson nije istina, te podsetio da je pre godinu dana britanska Vlada odobrila devet miliona funti za programe podrške sprečavanju ruskog uticaja na prostorima Balkana, a ciljne tačke su Republika Srpska i Srbija.\n„Vidite na koji način to rade. Ovaj narod mora da bude svestan da dobronamernost Britanaca ne može da se računa i da su oni ovde u funkciji stvaranja unitarne i centralizovane BiH“, rekao je Dodik.\nDodik je tada pozvao ljude da ne nasedaju na „britanske prljavštine“ i da je više nego jasno šta im je cilj — da ukoliko ne mogu da promene strukturu vlasti u Republici Srpskoj, onda bar da smanje njenu snagu.\n„Imamo informacije da su njihova dva čoveka u Banjaluci i da se upetljaju u svako okupljanje više od pet ljudi“, rekao je Dodik.\nOn je podsetio da su Britanci preko svog visokog predstavnika u BiH Pedija Ešdauna najviše oskrnavili Dejtonski mirovni sporazum.\n„Radi se o jednom kriminalcu međunarodnih razmera koji je zloupotrebio i kršio međunarodno pravo“, naglasio je Dodik i dodao da Republika Srpska, kao entitet, nema snagu da izađe pred međunarodni pravosudni sistem i obračuna se sa Ešdaunom.\nDodik je istakao da Srpska „nije zaboravila ta njegova zla koja su odobrena u Vladi Velike Britanije i ovde servirana“.


FSS: Stanković i Rajevac najbolji u 2010. godini\nIzvršni odbor Fudbalskog saveza Srbije je proglasio Dejana Stankovića za najboljeg srpskog igrača, a Milovana Rajevca za našeg najboljeg trenera u 2010. godini.\nKapiten "orlova" je imao fantastičnu sezonu sa Interom, osvojio je duplu krunu u Italiji, a zatim je stigao i do istorijske "trostruke krune" pobedom u Ligi šampiona.\nStanković se nedavno popeo sa svojom ekipom i na krov sveta, čime je osvojio svoju 25. titulu u karijeri i sakupio bukvalno svaki trofej koji je mogao u klupskom fudbalu. Osim toga, nosio je i kapitensku traku giganta kakav je Inter, vodio je selekciju Srbije na Svetskom prvenstvu, a od "malih uspeha" je upisao i het-trik...\nRajevac je bio mnogo veće iznenađenje ove godine, ali i apsolutni hit proteklog Mondijala. Sa selekcijom Gane i to bez nekoliko ključnih igrača je stigao do četvrtfinala, a uspeo je i da postane vicešampion Afrike i zvanično najbolji stručnjak tog kontinenta.\n"Izbor Stankovića nije potrebno previše obrazlagati. Kod izbora najboljeg trenera Izvršni odbor je bio podeljen praktično pola-pola. Neki članovi su mislili da bi trebalo dati priznanje stručnjaku koji je na domaćoj sceni napravio veliki uspeh i uveo tim u Ligu šampiona, treneru Partizana Aleksandru Stanojeviću. Međutim, Rajevac je napravio veliki rezultat na Svetskom prvenstvu i mi smo hteli da pokažemo da naši stručnjaci koji rade u inostranstvu imaju podršku i u zemlji", rekao je predsednik FSS Tomislav Karadžić.


Fudbalski klub Crvena zvezda je od kolega iz CSKA zatražio i dobio na pozajmicu svog nekadašnjeg igrača Uroša Ćosića koji je posle lošeg tretmana napustio beogradski klub 2009. kao 16-godišnjak.\nĆosić i Crvena zvezda su se razišli pre godinu i po dana, što je izazvalo pravu buru u taboru crveno-belih jer je u pitanju bio jedan od najtalentovanijih defanzivaca koje je klub u tom trenutku imao u svom pogonu. Kako je trener Bordoa Žan Tigana odbio da pristane da Vujadina Savića pošalje ove zime na pozajmicu u Zvezdu, uprava sa Marakane okrenula se Ćosiću.\n“Rukovodstvo Bordoa je u sredu bilo za to dad puste Savića na pozajmicu, juče su promenili mišljenje. Do nas je stigla informacija da je trener Tigana stopirao celu priču. Neću da kažem da je sve gotovo, jer se nadam da ćemo završiti posao do polaska u Antaliju ali, realno, šanse su veoma male”, rekao je sportski direktor Crvene zvezde Ivan Adžić za “Blic”.\nSa druge strane, iako je bilo teško poverovati da će se želja crveno-belih o angažmanu Ćosića ispuniti, jer se mladi defanzivac nije u najboljem raspoloženju rastao sa Crvenom zvezdom, iz Moskve je stigla vest kojoj su se na Marakani i nadali.\n"Defanzivac CSKA Uroš Ćosić igraće za Crvenu zvezdu do kraja ove sezone kao pozajmljeni igrač", navodi se u saopštenju objavljenom na internet prezentaciji ruskog kluba.\n"Zadovoljni smo što smo u klub vratili Zvezdino dete i kvalitetnog igrača, pa makar i na pozajmicu. Uroš je, nažalost, Zvezdu napustio pre dolaska sadašnjeg rukovodstva, ali smo se zato potrudili da se u nju vrati i ostvari svoj dečački san. Verujemo da će Uroš doneti kvalitet u poslednju liniju Zvezdinog tima", rekao je Adžić novinskoj agenciji Beta.


KALINIĆ NAPUŠTA FENER: Da li bi mogao nazad u Zvezdu? Crveno-beli imaju jak adut... - Evroliga, Košarka\nHotSport»Košarka»Evroliga»KALINIĆ NAPUŠTA FENER: Da li bi mogao nazad u Zvezdu? Crveno-beli imaju jak adut…\nIvan Radovanović| 2020-06-06T15:44:30+02:00\t6. juna 2020. 16:01|1 komentar|HotSport\nTurski mediji pišu da su sigurni odlasci Nikole Kalinića, Žofrija Lovernja i Derika Vilijamsa, sa kojima klub ne namerava da produži saradnju, pa će sva trojica, nakon isteka ugovora ovog leta, biti slobodni u izboru nove sredine.\nZa navijače Zvezde sigurno je najinteresantniji dalji Kalinićev put, s obzirom na to da se već pojavila informacija da crveno-beli žele da ga vrate, no vreme će pokazati koliko je to realna opcija.\nNaravno da će dolazak Saše Obradovića biti jak pregovarački adut u rukama kluba sa Malog Kalemegdana, a Kalinić je svakako jedan od igrača koji bi se savršeno uklopio u koncepciju igre novog trenera.\nSubotičanin je odigrao samo jednu sezonu u Zvezdi pre odlaska u Tursku gde je bio od 2015. godine.\nTAGOVI: KK Crvena zvezda, Evroliga, Nikola Kalinić\nGoran 06.06.2020. at 19:03- Odgovori\t (0)\t (0)\nPosle onakvog SRAMNOG skandiramja kada je igrao za fener protiv zvezde,bio bi lud ako bi se vratio,ima jos evropskih velikana gde bi jos mogao da se usavrsava,zvezda bi mu bila jedna lestvica unazad u karijeri.


21.09.2018. / 15:30\nSARAJEVO – Oblast proizvodnje obuće u BiH ostvarila je prihod u posljednje tri godine od 322 miliona KM, od čega je 273 miliona KM ostvareno kroz izvoz, rezultat je analize magazina “Poslovne novine” i bonitetne kompanije “LRC BIS”.\n“Osim činjenice da predvodi cijelu ekonomiju BiH, proizvodnja obuće krucijalno utiče na manje sredine u zemlji, s obzirom da top 10 kompanija ove industrije dolazi iz gradova kao što su Tešanj, Kotor Varoš, Teslić, Travnik, Novi Travnik i Prijedor”, navodi se u saopštenju “Poslovnih novina”.\nIzvršni direktor “LRC-a” Emil Kučković rekao je da se korištenjem “poslovnih inteligentnih sistema” na godišnjem nivou, odnosno ažuriranjem godišnjih finansijskih izvještaja, može doći do smjernica i putokaza gdje i u kojim industrijama bi trebalo preduzeti određene aktivnosti, kako bi se unaprijedio poslovni ambijent.\n“Ovo je važno, jer omogućavamo kompanijama da kroz podsticaje i strategiju poboljšaju poslovni ambijent, ali i da te industrijske grane ostvare što bolje rezultate”, istakao je Kučković.\nIz “Poslovnih novina” podsjećaju da će u srijedu, 26. septembra, u Sarajevu biti održana dodjela priznanja najboljim kompanijama – “100 najvećih u BiH”, koju organizuje ovaj magazin u saradnji sa Spoljnotrgovinskom komorom BiH, a uz podršku “LRC-a”.\nTagovi: bihprihodproizvodnja obuce


Povodom eskalacije ukrajinske krize: Ultimativna diplomatija Kremlja – CfSP\nNikola Lunić 01/25/2022 Comments (0)\nNišta ne može poremetiti komfor života kao pomisao o predstojećem ratu i njegovim posledicama. I zato izbegavamo suočavanje iako nam je rat pred vratima, i to takav koji bi mogao imati nesagledive posledice po Evropu, ali i po Srbiju.\nNedavni događaji po pitanju ukrajinske krize nameću nam opravdanu bojazan da li će brutalnost vojne sile i spoljnopolitička agresivnost ruske diplomatije uticati na novu evropsku bezbednosnu arhitekturu. Protekli razgovori predstavnika Rusije sa administracijom SAD u Ženevi, NATO u Briselu i OEBS u Beču imali su za cilj deeskalaciju i smanjenje tenzija, ali desilo se suprotno.\nNiti je Zapad pristao na svojevrsni ultimatum Moskve niti je Rusija ublažila retoriku svojih visokih zvaničnika. Iako je Zapad izrazio spremnost da se nastave razgovori o kontroli naoružanja, raspoređivanju balističkih raketa i merama za izgradnju poverenja, Rusija je ultimativno insistirala na dva nacrta bezbednosnih sporazuma koja se fokusiraju na neširenje NATO na Istok i povlačenje snaga s teritorija novijih članica.\nU Brestu su se sastali i ministri spoljnih poslova i odbrane EU, koji su naglasili da je za EU neprihvatljivo da Rusija dovodi u pitanje pravo svake države da odlučuje o ugovorima i savezima, teritorijalni integritet svih država, kao i princip suzdržavanja od upotrebe sile. Pored rekonstrukcije geopolitičkog uticaja u Evropi, predstavnici EU su uvereni da je strateški cilj Moskve minimizacija uloge EU uz prestanak strateškog partnerstva sa SAD.\nUz povratak opštim principima bezbednosne arhitekture, EU će ostati sigurno posvećena uspostavljanju efikasnijeg mehanizma za upravljanje krizama i u tom cilju će dinamizirati rad na suzbijanju dezinformacija i sajber-pretnji iz Rusije, jačati otpornost energetske bezbednosti i pojačati podršku Ukrajini i njenom suverenitetu. Kao nerelevantan vojni faktor bitno je da je EU u Brestu pokazala jedinstvo u odbrani sopstvenih bezbednosnih interesa i interesa Evrope u celini.\nU cilju mirnog rešenja i ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je pozvao američkog i ruskog Džozefa Bajdena i Vladimira Putina na trilateralne razgovore o bezbednosnoj situaciji, ali oni u ovom trenutku nisu izgledni jer svaka od strana očekuje odgovor na svoje predloge. Izjava ruskog zvaničnika nakon briselskih razgovora eksplicitno najavljuje pretnju silom ukoliko Moskva ne dobije ono šta želi. Zanimljivo je da je nakon izjave zamenika ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Rjabkova o sumnji za nastavak razgovora, ruska rublja pala za više od dva odsto u odnosu na dolar, a državne obveznice se intenzivnije rasprodaju. To samo potvrđuje da krupni kapital uvek brzo reaguje na nestabilnost.\nESKALACIJA KRIZE: Očigledno je da se sve karte ne pokazuju u ovoj pokerskoj drami, ali Kremlj definitivno podiže ulog. Odmah nakon pregovora usledio je masivni sajber-napad na ukrajinske vladine institucije iza kojeg ne treba sumnjati ko stoji. Očigledno je u toku ceo spektar hibridnih, psiholoških i subverzivnih ofanzivnih delatnosti prema Ukrajini. Novinar Jurij Butusov je izneo detalje o eksploziji ukrajinskog strateškog skladišta municije u Ihniji (Ichnia) 9. oktobra koji je samo treći od šest skladišta uništenih u poslednjih 19 meseci. Na taj način je izgubljeno 95 odsto uskladištene municije ili 69.000 tona, a indikativno je da skladišta u kojima je municija predviđena za izvoz u Ukrajinu eksplodiraju pod sumnjivim okolnostima i u regionu (Češka, Bugarska, Srbija).\nOno što je indikativno je koncentracija snaga na granici sa Ukrajinom koja se konstantno uvećava i premašila je brojku od 100.000 vojnika koji su uglavnom razmešteni iz drugih garnizona Rusije. Istovremeno su u toku železnički transporti jedinica sa opremom na zapad, čak i sa Dalekog istoka Rusije. Ne treba zanemariti činjenicu da je i mirovna operacija ODKB u Kazahstanu u kojoj su ruske snage pokazale zavidnu sposobnost brzog i masivnog vazdušnog transporta iznenada prekinuta, te je logično da će najsposobnije trupe sa ratnim iskustvom biti takođe angažovane u intervenciji. Spekulaciju iz medija o slanju ruskih trupa na Kubu i u Venecuelu Moskva nije želela ni da potvrdi, ni da demantuje. Najnovije obaveštajne informacije govore da bi ruski specijalci u ovoj situaciji lako mogli pod lažnim oznakama i sa ukrajinskim uniformama da “isprovociraju” rusku stranu za početak široke vojne operacije sa razornim posledicama.\nZa početak napada se čeka puna koncentracija snaga do 200.000 vojnika sa odgovarajućim borbenim sistemima. Procena je da bi napad mogao početi tokom februara kada je zemlja smrznuta i idealna za prohodnost oklopno mehanizovanih jedinica. Nije verovatno da bi se Moskva odlučila na okupaciju većih gradova jer bi to zahtevalo značajne protivpobunjeničke snage uz neizbežne velike žrtve. Osnovni cilj intervencije će biti da se nanesu strateški gubici Oružanim snagama Ukrajine u ljudstvu, opremi i infrastrukturi.\nNajverovatniji scenario je obezbeđenje kopnenog koridora do Krima, čime bi im se rešio strateški problem vodosnabdevanja. Ipak, uticaj političkih jastrebova u Kremlju bi mogao da početnu stratešku prevlast lako iskoristi na maksimalistički način i kapitalizuje je kroz osvojenu teritoriju. Tako bi potencijalno Moskva mogla da definiše reku Dnjepar kao novu granicu sa NATO, a možda čak i ožive projekt Nova Rusija čime bi uskratili Ukrajini izlaz na more.\nMOTIV: Izborne autokratije po pravilu lako privlače većinu glasačkog tela obećavajući efikasnost, stabilnost i vladavinu prava, ali sa kontinuiranim naoružavanjem i generisanjem kriza i virtuelnih neprijatelja. Jedino na taj način mogu opravdavati svoju autokratiju i nametati se kao nezamenljivi. Uprkos tome, Putin je sve manje popularan i pitanje je da li će se taj trend promeniti sa plasiranjem nove pseudospoljne pretnje.\nUz nepromenjeni nivo unutrašnje represije i cenzure, kao i neuspeh u poboljšanju životnog standarda Rusa, neizvesno je da li će se predstojećom vojnom intervencijom smiriti rastuće nezadovoljstvo i očuvati Putinov režim. Raspad sovjetske imperije je po Putinu uvek bila najveća geopolitička katastrofa veka i zato bi autokratijom sovjetskog modela želeo da povrati slavu “istorijske” Rusije. Tom cilju služi i vojska čiji budžet zemlja jednostavno ne može da priušti.\nIstraživanje nezavisnog Levada centra pokazuje da do 20 odsto Rusa podržava ujedinjenje sa Ukrajinom, ali 62 odsto strahuje od globalnog sukoba. Kada je reč o popularnosti predsednika, samo 32 odsto Rusa bi sada glasalo za Putina, što predstavlja pad za 50 odsto u odnosu na 2018. godinu. Nakon osvajanja Krima, Putin je uspeo da preokrene opadajući trend svog rejtinga i verovatno se i sada nada kohezionom pristupu ruske javnosti.\nUnutrašnji politički kontekst u Rusiji postavlja legitimno pitanje da li je uopšte proširenje NATO primarni problem Kremlja. Moskva zna da ni Ukrajina ni Gruzija neće pristupiti NATO savezu, niti će u dogledno vreme biti otvoreni mehanizmi za njihovo članstvo, pre svega zbog nepromenjenih stavova Francuske i Nemačke. Ali isto tako je svesna da je još veća opasnost približavanje Ukrajine EU i time gubitak sfere geopolitičkog uticaja, ali i bliski uticaj demokratskih procesa na ruske glasače.\nPOSLEDICE: Dugotrajni sukob u Ukrajini bi bio definitivno preskup za Rusiju, počev od sveobuhvatnih sankcija, pa do neodrživih troškova rata. Sankcije SAD i EU bi stupile na snagu praktično odmah nakon eventualne invazije na Ukrajinu, a podrazumevale bi tehnološke mere, finansijsku izolaciju, zabranu izvoza robe široke potrošnje i ciljane sankcije najvišim ruskim zvaničnicima, uključujući i predsednika Putina.\nParalelno bi se odobrila bezbednosna pomoć Kijevu u vrednosti od najmanje 500 miliona dolara, a Evropa već radi na alternativnom obezbeđenju energetskih resursa. Ovakvim pristupom bi Rusija bila na korak do urušavanja kompletne ekonomije sa neprihvatljivim brojem ljudskih žrtava i neizvesnim ishodom želje za prepravljanje evropskih granica. Ipak, s obzirom na nivo rezervi, Putin bi mogao proceniti da bi posledice sankcija mogle predstavljati prihvatljiv rizik za geopolitički, strategijski, a verovatno i lični politički profit.\nOvakvim brutalnim diplomatskim pristupom Moskva podiže percepciju Evrope o neophodnosti kolektivne bezbednosti, a popularnost NATO raste čak i u vojno neutralnim zemljama poput Švedske i Finske.\nNe treba imati sumnju u superiornost ruske vojske nad ukrajinskim potencijalima i sposobnost da osvoji velike delove Ukrajine, ali bi upravljanje okupiranim područjima i obezbeđenje linija snabdevanja predstavljao veliki, gotovo nerešivi problem. Da bi se obezbedila sposobnost asimetričnog ratovanja, Ukrajina će biti snabdevena svim mobilnim oružanim i komunikacijskim sistemima koji bi mogli naneti velike, za javnost Rusije neprihvatljive gubitke. Paralelno, verovatno će se raditi i na kontinuiranoj informativnoj kampanji koja će obezbediti informisanost ruskog naroda o masovnoj korupciji establišmenta, o njihovom kapitalu na Zapadu i članovima najuže porodice koji uživaju privilegije evroatlantskih zemalja. Jer žrtve iz Ukrajine sigurno neće biti iz privilegovanog Putinovog okruženja.\nUprkos činjenici da Moskva demantuje planove za invaziju na Ukrajinu, rat je izgledan. Tome u prilog ide i promenjena diplomatska retorika Kremlja koji konstantno dezavuiše ukrajinski suverenitet koji je po njima moguć “samo u partnerstvu s Rusijom”. Bilo kakav ustupak Zapada Moskvi pred ultimatumom zasnovanim na vojnoj sili bi predstavljao presedan koji bi podstakao niz zahteva u zamrznutim konfliktima. Iako se Kijev definitivno percipira kao partner, Zapad mu u ovom trenutku nije u mogućnosti ponuditi previše. Finansijska pomoć ne bi imala brzi efekt, predstojeće reforme za EU integracije će biti duge i teške, a bezbednosne garancije učlanjenja u NATO su u ovom trenutku neprihvatljivi rizik za pojedine članice saveza.\nUSPAVANA SRBIJA: Zanimljivo je šta radi i kako se priprema Srbija u situaciji bliskog, potencijalno najvećeg sukoba u Evropi nakon Drugog svetskog rata. Opravdana je dilema da li Srbija može nastaviti da balansira između transatlantskog bloka i geopolitički osnažene Rusije. Isto tako, razumljiva je bojazan građana ko nam vodi bezbednosni i energetski sektor u očekivanju krize i njenih posledica.\nOdnos Rusije i Srbije je uvek bio odnos velike imperijalne sile u skladu sa sopstvenim interesima kako bi globalno projektovala svoj uticaj. Sa takvim kapitalom se često moglo trgovati na geopolitičkom tržištu moćnih sila, ali po pravilu isključivo na štetu “malih” naroda. Radeći na sabotiranju srpske istorije i fetišizaciji prošlosti, ruska nas propaganda posvećeno ukalupljuje u ulogu monete za potkusurivanje na globalnom planu. I ne treba za to kriviti Moskvu koja samo sprovodi državnu politiku, već se moramo zapitati da li želimo žrtvovati budućnost nerazumljivim zabludama, spoljnopolitičkom slepilu i građanskoj ravnodušnosti.\nSrbija je omogućila kompromitaciju strateških dokumenata u oblasti odbrane partijskim pristupom resornog ministra koji je u ime cele nacije odlučio da je jedan od vitalnih nacionalnih interesa “očuvanje postojanja i zaštita srpskog naroda gde god on živi”. Takvim pristupom i nepostojanjem definisane spoljnopolitičke orijentacije zemlje promoviše se nepoverenje i nepouzdanost u međunarodnim i regionalnim odnosima. Proklamovana vojna neutralnost Srbije, koju sve češće promovišemo i kao spoljnopolitičku neutralnost, može biti održiva samo ukoliko nametnemo poverenje u međunarodnim odnosima kao sistem vrednosti, i to pre svega u regionalnom bezbednosnom kontekstu.\nNe treba posebno apostrofirati da bi usaglašavanjem spoljnopolitičkih stavova sa Briselom, odnosno sa Zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU, jasno pokazali vrednosne kriterijume kojima težimo i opredeljenje za integraciju kojoj se nadamo. U bezbednosnom kontekstu suštinski nam je potrebno pouzdano savezništvo sa moćnim i uticajnim zemljama ili integrisanje u kolektivni sistem bezbednosti koji nam garantuje mirnu budućnost. Ukoliko neko misli da bi uprkos ratu sveobuhvatnim sankcijama i hibridnim i subverzivnim dejstvima mogli da zadržimo balansiranu politiku između EU i Rusije, onda je u zabludi koja može da skupo košta celu naciju.\nU ovakvim kriznim situacijama treba se podsetiti da postoji samo jedna gora stvar od ratovanja sa saveznicima, a to je ratovanje bez njih (Čerčil). Ukoliko ćemo zabijati glavu u pesak, zanimati se TV rijalitijima i deklarativno “proširivati i produbljavati saradnju sa ODKB”, nismo zaslužili ni održivu budućnost, ni poštovanje mlade generacije.\nPrevious CSTO – all for one, one for itself – The Kazakhstan Case\nNext With reference to Ukrainian crisis escalation: The ultimate diplomacy of the Kremlin


Milo Đukanović i Ranko Krvokapić, april 2014.\nGlavna tema dana u petak u Crnoj Gori jeste gostovanje premijera Mila Đukanovića na Javnom servisu, sa čijih je ekrana u četvrtak uveče odaslao brojne direktne i indirektne poruke akterima političke i javne scene.\nĐukanović je konstatovao kako je spreman za nastavak parlamentarnog dijaloga o uslovima za održavanje izbora, ali bez ikakvog uslovljavanja opozicije, i istakao kako će izbora biti i ako ih opozicija bude bojkotovala. Za krah dosadašnjih pregovora okrivio je svog dojučerašnjeg koalicionog partnera Ranka Krivokapića, kome je posvetio najvećio dio intervjua.\nIako je u intervjuu na RTCG, koji je trajao gotovo sat i 45 minuta, premijer Đukanović čak dvije trećine vremena potrošio u do sada najžešćim napadima na svog donedavnog bliskog saradnika, još uvijek aktuelnog šefa Parlamenta Ranka Krivokapića, uspio je i da pošalje više poruka koje se tiču eventualnog nastavka parlamentarnog dijaloga vlasti i opozicije o uslovima za održavanje izbora.\nKrivicu za krah dosadašnjih razgovora isključivo je svalio na Ranka Krivokapića.\n“Koji je kompletan dijalog obojio vrlo sebičnim partijskim, mogu slobodno reći, i ličnim političkim interesima. Kao rezultat toga morali smo, nažalost, oglasiti kraj ove runde političkig dijaloga. Da li imamo prostora za početak nove runde dijaloga - apsolutno da“, rekao je Đukanović.\nĐukanović je spreman da lično pokrene novu rundu razgovora sa opozicijom, ali bez ikakvih uslovljavanja od strane nje. Odbacio je nedavne optužbe Ranka Krivokapića da u dosadašnjem parlamentarnom dijalogu nije bio iskren sagovornik i da je pokušao da simulira pregovore pred Evropom.\nPremjer je ponovio da je od svih uslova opozicije za njega najviše sporno bilo da Krivokapić do izbora ostane na poziciji prvog čovjeka Skupštine, kao i zahtjevi za promjenama u Javnom servisu, personalno stajući u odbranu programske direktorke.\n“Očigledno, riječ je o krajnje neprijatnoj poziciji predsjednika Parlamenta koji ostaje u obavezi da javnosti objasni zašto je toliko ličan, zašto je toliko sebičan. Zašto svoje interese pretpostavlja važnom parlamentarnom dijalogu, koji je u interesu političke stabilnosti i demokratskog razvoja Crne Gore“, naveo je Đukanović.\nSamo lični obračuni\nKako Đukanovićev intervju i poruke koje je odaslao doživljavaju u opoziciji i koliko one ide u susret eventualnom obnavljanju razgovora o uslovima za održavanje fer i slobodnih izbora?\n“Bio je to poluskandalozan intervju, koji je do kraja ogolio političku scenu u Crnoj Gori, gdje se niko ne bavi sistemskim stvarima nego isključivo ličnim obračunima ili ličnim zaštitama. I to je najveći poraz koji se može izvući kao zaključak iz tog intervjua. Mislim da smo sada dalje od dogovora, zato što DPS i Mila Đukanovića ne interesuju sistemske promjene koje ugrožavaju slobodne izbore“, komentariše Dritan Abazović iz Građanskog pokreta URA.\nOd Krivokapićevog SDP-a, kroz riječi portparola Mirka Stanića, dobili smo kratak odgovor.\n“Ne možemo znati da li smo bliže ili dalje dogovoru sve dok predsjednik DPS-a ne odgovori na ključno pitanje: da li stoji iza svojih riječi datih nakon parlamentarnog dijaloga da su sporna samo dva uslova? Bježanje od tog odgovora svakako nije u dobrom pravcu kad je u pitanju dogovor o nastavku dijaloga“, rekao je Stanić.\nZoran Miljanić iz Lekićevog Demosa premijera Đukanovića naziva najvećim kočničarem demokratskih promjena u Crnoj Gori i glavnim krivcem što dogovora sa opozicijom o uslovima za održavanje izbora nije bilo.\n“Jedini koji uslovljava to je upravo Đukanović. Što se tiče uslova, odnosno zahtjeva pregovora, tačno je da DPS nije prihvatio sedam tačaka i to je suština i to je nešto na čemu se stalo. Kako će biti dalje i koji će sve biti uslovi to ćemo da vidimo“, konstatuje Miljanić.\nPodsjetimo, opozicija je od Đukanovića tražila da joj omogući da kontroliše rad u preduzećima koji su u većinskom vlasništvu države, da kontroliše tokove novca na lokalnom nivou i rad opštinskih uprava, da opozicioni predstavnik bude postavljen za generalnog inspektora u Agenciji za nacionalnu bezbjednost (ANB), da izbori u Tivtu, zakazani za april, budu odgođeni.\nSvi ti uslovi, a prije svega promjene u Javnom medijskom servisu, nešto su od čega opozicija neće odustati, po cijenu da nastavka dijaloga ne bude, naglašava Dritan Abazović iz URE.\n“Prije svega koji se odvijaju u pravcu reforme Javnog servisa, koji je i sinoć demonstrirao da on to nije. Da je sve suprotno od toga što bi trebalo da bude jedan servis građana i da je on puki servis jedne političke partije. Dakle, nema pregovora ako DPS ne iskaže spremnost da se reformišu Javni servis i ANB. I ako to Đukanoviću nije jasno, nema nikakvih problema, ali će morati da saopšti zašto je to tako“, smatra Abazović.\nBilo kako bilo, kako je to u petak uveče izjavio premijer Đukanović, izbora će ove godine svakako biti, vjerovatno u oktobru, ali smatra da su se stekli svi uslovi da se održe već u junu. Do izbora će, kako je rekao, doći čak i ako ih opozicija bude bojkotovala.\nPotreba za „makedonski scenario“ odnosno za aktivnije uključivanje međunarodne zajednice u rješavanje političke situacije u Crnoj Gori, prema Đukanovićevim riječima, ne postoji.\nOpozicija traži odgovor, DPS za pregovore