„Prikazivanje novinara kao izdajnika u Srbiji može ozbiljno da ugrozi njihovu bezbednost. Pozivam policijske vlasti da odmah to istraže“, napisao je Dezir na Tviteru.\nNa Tviteru je objavljen video klip u kome se novinar BIRN-a Slobodan Georgiev, ali i BIRN, CINS i KRIK označavaju kao „izdajnici“ i „plaćeni za pljuvanje Vučića“.\n„Šokiran sam videom objavljenim onlajn koji je otvoren poziv na nasilje protiv novinara Birn Srbija i Slobodana Georgijeva“, napisao je danas je Dezir.\nArlem Dezir OEBS Slobodan Georgiev\n← REM omogućio dodatnu zaradu RTS-u mimo propisa\nPredsednik Srbije bez rezultata u slobodi medija →


Hitan sastanak Vijeća sigurnosti UN-a o Sjevernoj Koreji – Haber.ba\nHitan sastanak Vijeća sigurnosti UN-a o Sjevernoj Koreji\nVijeće sigurnosti Ujedinjenih naroda održat će u utorak hitan sastanak o Sjevernoj Koreji koja je u nedjelju testirala neidentificirani projektil, objavila je misija Urugvaja, zemlje koja u maju predsjeda tim tijelom.\nVijeće sigurnosti UN - Faktor.ba\nTaj sastanak je sazvan na traženje Sjedinjenih Država, Japana i Južne Koreje, precizirala je urugvajska misija, prenosi “N1“…\nJužna Koreja u nedjelju je objavila da je Sjeverna Koreja ispalila novi projektil, s lokacije u blizini Pukchanga i da je on preletio oko 500 kilometara.\nJužnokorejska novinska agencija Yonhap prenijela je, pozivajući se na neimenovane izvore, kako se vjerojatno ne radi o interkontinentalnoj balističkoj raketi.\nJužnokorejski vojni dužnosnik odbio je potvrditi izviještaje, ali je kazao da vojska analizuje lansiranje.\nJapan je objavio da je projektil pao izvan isključivog ekonomskog pojasa te zemlje i da nije nanio štete brodovima. Sjeverna Koreja odbila je sve pozive, uključujući Kine, da ograniči svoj balistički nuklearni program tvrdeći da se radi o legitimnoj samoodbrani. Zemlja razvija nuklearnu tehnologiju koja može dosegnuti SAD.\n“Danas su američko kopno i operativno područje Tihog okeana u dometu Demokratske Narodne Republike Koreje i DNRK raspolaže svim sredstvima za razorni osvetnički udar”, objavila je sjevernokorejska novinska agencija KCNA u komentaru objavljenom u subotu.\nNakon novog ispaljivanja u nedjelju, američki je ministar vanjskih poslova Rex Tillerson ocijenio da česti pokusi Sjeverne Koreje s projektilima “razočaravaju” i “zabrinjavaju”, istakavši ipak da je američka kampanja ekonomskog i diplomatskog pritiska “tek na početku”.\n“Ovi pokusi koji se nastavljaju, razočaravaju i zabrinjavaju te tražimo da se prekinu”, rekao je Tillerson za TV mrežu “Fox”.\nTeme:projektil, sastanak, Sjeverna Koreja, Vijeće sigurnosti UN\nTeme razgovora dvojice zvaničnika nisu najavljene: Palmer i Vučić se sastaju u Beogradu


Buš pozdravlja dogovore sa Rusijom - 2002-05-15\nPredstavnik Bele kuæe, Ari Flajšer, je rekao da je možda najznaèajniji razvoj dogadjaja u toku administracije predsednika Buša evolucija veza sa Rusijom.\n”Predsednik vidi ovo kao novu eru koja oèigledno seže van okvira Hladnog rata i koja otvara nov put u odnosima sa Rusijom - put saradnje Moskve sa Zapadom. NARR: Ari Flajšer je istakao da je sporazum o nuklearnom naoružanju, postignut pre nekoliko dana izmedju Vašingtona i Moskve, veliki korak. Novi sporazum NATO-Rusija je još jedan takav potez.“\nPredsednik je zadovoljan što je Severnotlanski savez u Rejkjaviku preduzeo veliki korak ka integraciji Rusije u evropsku i atlansku zajednicu zemalja, putem osnivanja Saveta NATO-Rusija. NARR: U skladu sa novim aranžmanom, Rusija æe saradjivati sa 19 zemalja èlanica NATO-a u širokom spektru pitanja, ukljuèujuæi ne-širenje nuklearnog naoružanja, vojnu saradnju i borbu protiv terorizma. Predstavnik Bele kuæe Ari Frajšer, koji je rastao u eri kad je Hladni rat bio na vrhnuncu, osvrnuo se na znaèaj ovog trenutka:\n”Ko je mogao i da zamisli dok smo bili deca, da æe Rusija postati delimièno èlan NATO-a.“\nNa pitanje kada bi Rusija mogla da raèuna na puno èlanstvo, Flajšer je uzvratio ukazujuæi na ono što je veæ postignuto. Osnivanje Saveta NATO- Rusija je samo poèetak, rekao je on dodavši - ”to je vrt koji æe biti zalivan i koji æe bujati“.


BalkanMagazin :: Prve cevi „Turskog toka“ u Srbiji\npetak, 17. maj 2019 01:33\n(petak 17. maj, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nBeograd, 15.05.2019 - Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić sastala se sa delegacijom Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) koju predvodi šef misije Jan Kes Martejn\nZa tri godine, čak 582 odbornika promenilo je jednu ili nekoliko stranaka. Janković kaže da njegov naslednik na mestu ombudsmana „ne talasa“. Vučić za vikend kreće „u graditeljsku ofanzivu“. Mali je rekao da ima novca za veće plate i penzije. Zavarene su prve cevi „Turskog toka“ u Srbiji. Ministarki pravde je stiglo pismo Saveta Evrope zbog izmena Krivičnog zakonika.\nSolun, 16.05.2019 - kulturno-turistička promocija Beograda i Srbije u Grčkoj\nČak 582 preletača\nBlic objavljuje „istraživanje o preletačima“ uz naslov „Za tri godine 582 odbornika promenila dres“. Neki od odbornika su Nada Kostić sa Starog grada, koja je u maju 2016. bila u DJB-u, nezavisna odbornica, pa u „Čuvarima Starog grada“ od novembra 2016, a onda u POKS-u od aprila 2018; zatim Jelena Đorđević iz Niša koja je bila u Dverima od maja 2016, JS-u od jula 2016, nezavisna odbornica od aprila 2018, pa član Zavetnika od novembra 2018; Marko Jančić iz Šapca, koji je bio u DS-u u maju 2016, nezavisni odbornik od oktobra 2016, u SPS-u od novembra 2016, pa SNS-u od jula 2017; i tako dalje.\nBeograd, 16.05.2019 - konferencija Digital Day 2019\nOmbudsman „ne talasa“\nU autorskom tekstu Saše Jankovića za Danas o radu naslednika Zorana Pašalića, Janković kaže da se „ombudsmak uklapa u institucionalno ništavilo“.\n„Kao zaštitnik građana, smatrao sam dužnođću da uzburkam ustajale duhove, ustajem protiv nepravde i besmisla, da se ne uklapam, već da pravim razliku, menjam stvarnost. Saradnici su me pratili i širili front građanskih sloboda... Pašalić, međutim, ima drugačiji pristup, ne talasa, ne štrči, ne menja“, navodi Janković.\nŠta se dešavalo u SPC\nBlic otkriva „šta se dešavalo u SPC“, navodeći da je ovo bio „najburniji Sabor proteklih godina“. Ključne teme bile su Kosovo, poseta predsednika Srbije Aleksandra Vučića, vladika Maksim, vakcinacija i drugo.\n„Migovi“ iz Belorusije\n„Srbija dobija najjače ’migove’“, piše Informer. Roman Golovčenko, šef beloruskog vojnog komiteta, potvrdio je da Vojska Srbije dobija „migove 29“ u verziji 9.13, opremljene najnovijim naoružanjem i opremom.\nVašington, 16.05.2019 - Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović sastao se u Vašingtonu sa zamenikom pomoćnika državnog sekretara za evropska i evroazijska pitanja u Stejt departmentu Metjuom Palmerom\nVučićeva „graditeljska ofanziva“\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić za vikend „kreće u graditeljsku ofanzivu“, piše Politika. Najpre će danas u zapadnoj Srbiji ozvaničiti početak gradnje auto-puta Čačak-Požega, a potom se sutra seli na jug da otvori poslednju deonicu na južnom kraku Koridora 10, kroz Grdeličku klisuru. Zorana Mihajlović, potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, naglašava da se posle završetka južnog kraka Koridora 10 nastavlja sa ulaganjima u infrastrukturu i projektima koji treba da povežu Srbiju sa susedima.\nMali: Veće plate i penzije\nSrpski ministar finansija Siniša Mali izjavio je juče, posle razgovora s komesarom za budžet i ljudske resurse EU Ginterom Etingerom u Briselu, da je Srbija dobila podršku za nastavak puta ka EU i sve pohvale za učinjene ekonomske reforme i rezultate.\n"Zajedno samo zaključili da je Srbija šampion u ekonomskim reformama, da su nam rezultati u makroekonomoiji, ali i mikroekonomiji veoma dobri. Stopa rasta u 2018. godini od 4,3 odsto je najviša u poslednjih 10 godina, smanjuje se nezaposlenost, a imamo suficit u budžetu već treću godinu za redom", rekao je Mali, a prenose Novosti. Naslov teksta je citatog Malog da će biti novca „za veće plate i penzije“.\nBrisel, 15.05.2019 - ministar finansija Srbije Siniša Mali boravi u dvodnevnoj poseti Briselu, gde se danas sastao sa komesarom Evropske unije za budžet i ljudske resurse Ginterom Etingerom\nPrve cevi „Turskog toka“\n„Zavarne prve ceni ’Turskog toka’ u Srbiji“, naslov je u Novostima. Izdate su građevinske dozvole za deonice od Ćuprije do Dunava i od Dunava do Zrenjanina. Već je zakupljen ceo kapacitet gasovoda, u projektu osim nas i Rusa, učestvuju i Nemci i Italijani.\nPismo Saveta Evrope\nKomitet za ljudska prava Saveta Evrope uputio je pismo srpskoj ministarki pravde Neli Kuburović s pozivom da još jednom razmotri odredbe Nacrta izmene i dopuna Krivičnog zakonika (KZ) koje zabranjuju uslovni otpust za kaznu doživotnog zatvora u slučajevima naročito teških zločina. Takođe, Savet Evrope izražava zabrinutost zbog odluke da nije potrebna javna rasprava o izmenama KZ koje uvode kaznu doživotnog zatvora u sistem krivičnih sankcija u Srbiji, piše Politika. Naglašava se da odredbe ovog zakona moraju biti u skladu sa praksom za ljudska prava u Strazburu, kao i sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i njenim članom tri, koji propisuje da „niko ne sme biti podvrgnut mučenju ili nečovečnom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju“.\nKan, 16.05.2019 - Kratki film "U tvojim rukama" srpske rediteljke Maše Šarović premijerno prikazan u Kanu\nSedam dana pred izbore za novi sastav evropskih institucija građani Evropske unije se osećaju nesigurno, zabrinuti su zbog nejednakosti i nezadovoljni politikom koju Brisel zastupa prema članicama. Rezultati nacionalnih izbora i sondaže javnog mnjenja pokazuju da dosadašnje dve najveće parlamentarne grupacije u Evropskom parlamentu – Evropska narodna partija i Narpedni savez socijalista i demokrata – beleže pad popularnosti i izvesno će imati manje poslanika, piše Politika. S druge strane, evroskeptičnim strankama je projektovan skok sa trenutne petine poslanika na oko jednu trećinu ukupnog saziva EP, što bi moglo da dovede do blokade parlamenta.\nRim, 16.05.2019 - Novak Đoković u meču pre podne protiv kanadskog tenisera Denisa Šapovalova, na turniru u Rimu (6:1, 6:3) a popodne protiv Filipa Kolšrajbera iz Nemačke (6:3, 6:0), – dva puta je pobedio u jednom danu\nTužna sudbina legendi\nSrpski telegraf piše o „tužnoj sudbini legendi“. Naslov teksta je „Prokleto Porodično blago, umrla 34 glumca“. Zla sreća ove serije krenula je bombardoanjem, koje je u jednom trenutku prekinulo i snimanje. Otad je Srbija ostala bez sijaset vrsnih umetnika, među kojima je i poslednji, Mihailo Miša Janketić.


Dobra knjiga - Agresija NATO - Politika, publicistika -\nRatno vazduhoplovstvo i protivvazdušna odbrana u odbrani otadžbine! General Smiljanić je u vreme NATO agresije na Jugoslaviju, bio na najtežem zadatku. Komandovao je snagama našeg Ratnog vazduhoplovstva i protivvazdušne odbrane u borbi protiv mnogostruko jačeg neprijatelja. Bio je to najneravnopravniji boj u istoriji ratovanja. Njegova knjiga na 526 strana je svedočanstvo iz prve ruke, gde se agresija NATO vidi kao na dlanu. Autor je osvetlio sve relevantne aspekte ove prve vazdušno-kosmičke bitke na svetu.\nAutor: Spasoje Smiljanić\nOva knjiga vam otkriva kod skriven u Bibliji, u Danilovom proročanstvu, poruku koju su naučnici poput Njutna i Lajbnica pokušavali da otkriju, a dešifrovana je tek u moderno doba uz pomoć računara. Novinar, autor ove knjige, isprva je sumnjao ...


Mihajlović: Nije vreme za priču o novom ugovoru : Nadlanu.com\nMihajlović: Nije vreme za priču o novom ugovoru\n"Od tome ne želim da pričam do kraja kvalifikacija. Ako čelnici saveza budu hteli da pričaju samnom, iz poštovanja ću se odazvati. Videćemo i da li ćemo se dogovoriti. Bitno je šta želi FSS, ali i šta ja želim. Svako od nas razmišlja da završimo kvalifikacije najboljim mogućim rezultatom iako možda ima nekih koji u to ne veruju. Konačno, ponoviću već rečeno, i posle\nSiniše Mihajlovića reprezentacija će imati selektora, kao što ću i ja raditi posle ovoga. Život ide dalje", rekao je Mihajlović na konferenciji za novinare u Kardifu.\nSelekciju Srbije sutra u tom gradu očekuje duel sa Velsom u okviru A grupe kvalifikacija za Svetsko prvenstvo. U prvom duelu ovih reprezentacija, prošle jeseni u Novom Sadu, Srbija je slavila sa 6:1.\n"Svaka utakmica je priča za sebe. Nikom u modernom fudbalu nije lako dati šest golova. Ja da sam na njihovom mestu, za mene bi ovo sad bila utakmica života. Ostaje ti do sledeće utakmice želja kad primiš šest golova da pokušaš da se revanširaš. Takav je i njihov mentalitet", naveo je Mihajlović.\n"Nadali smo se da ćemo da pobedimo, ipak lepo je videti da su ljudi na tribinama bili zadovoljni. Izgledamo oziljnije, u to nema dileme. Da smo imali malo više sreće u kvalifikacijama i utisak bi sada bio mnogo bolji. Ali, ovo jeste pravi put", poručio je selektor Srbije.\nMihajlović je dodao da se ne opterećuje time da li će sutra u timu Velsa zaigrati zvanično najskuplji fudbaler na svetu, igrač Reala Geret Bejl.


Sve lekcije>\tOdnos logistike i upravljanja lancem nab ...>\nOdnos logistike i upravljanja lancem nabavke\nLogistika i upravljanje lancem nabavke su usko povezani pojmovi tako da je veoma teško postaviti jasnu granicu između njih. Osnovni problem postavljanja granice leži u tome što se pod samim pojmom upravljanja lancem nabavke podrazumevaju različite aktivnosti. U nekim slučajevima se pod ovim pojmom posmatra samo odnos između dobavljača i kupca, dok se sa druge strane mogu naći i definicije u kojima se posmatra odnos između nezavisnih preduzeća (koji bi se najlakše mogao uporediti sa funkcionisanjem porodice).\nOsnovni problem koji se javlja prilikom definisanja odnosa logistike i upravljanja lancem nabavke ogleda se u različitom posmatranju ovih pojmova u kontinentalno-evropskoj i anglo-saksonskoj literaturi.\nLogistika je u kontinentalnom delu Evrope prešla dug evolutivni put. U početnim razmatranjima logistika se posmatrala kao skup aktivnosti na premeštanju robe u prostoru (transport) i vremenu (skladištenje - čekanje robe na prelazak u sledeću fazu). U ovoj osnovnoj postavci ne postoje značajne razlike između kontinentalno-evropskog i anglo-saksonskog posmatranja pojma logistike. Daljim razvojem shvatanja logistike dolazi se do savremenih shvatanja ovog pojma koji u sebe uključuje globalnu, integralnu podršku u procesu stvaraja proizvoda ili pružanja usluga, uz posvećivanje posebne pažnje međuzavisnostima delova organizacije, kao i odnosu organizacije i njenih organizacionih delova.\nOvakav razvoj logistike je doveo do segmentiranog posmatranja ovog pojma tako da se logistika u savremenoj literaturi posmatra kroz tri nivoa. Prvi nivo, koji se naziva i logistički sistem, obuhvata osnovne funkcije logistike - transport, skladištenje i upravljanje zalihama. Drugi nivo, upravljanje logistikom, podrazumeva efikasno i efektivno planiranje, implementaciju i upravljanje logističkim sistemom, odnosno prvim nivoom logistike. Treći nivo logistike obuhvata konkretne načine projektovanja i implementacije upravljanja logistikom, odnosno drugim nivoom logistike. Stoga se ovaj nivo logistike naziva i filozofijom logistike. Po ovom shvatanju, logistika više nije ograničena na funkcije koje vrši, već predstavlja opšte smernice za upravljanje organizacijom.\nJedinstvene perspektive odnosa logistike i upravljanja lancem nabavke\nSavremena teorija menadžmenta posmatra četiri jedinstvene konceptualne perspektive odnosa između upravljanja lancem nabavke i logistike: tradicionalističku, ponovno obeležavanje, unionističku i intersekcionističku.\nTradicionalisti posmatraju upravljanje lancem nabavke kao jedan mali deo logistike. Oni pozicioniraju upravljanje lancem nabavke u okvire logistike, odnosno posmatraju ga kao funkciju ili jednu od aktivnosti logistike. Upravljanje lancem nabavke definišu kao logističke aktivnosti izvan kompanije u cilju povezivanja sa dobavljačima i kupcima. Na ovaj način oni upravljanje lancem nabavke reduciraju na specijalizovanu vrstu logistike, eksternu ili inter-organizacionu logistiku. Oni se takođe zalažu i za uvođenje nove pozicije u organizaciji, pozicije analitičara upravljanja lancem nabavke koji bi trebalo da se fokusira na logističke probleme, najčešće u među-funkcionalnom i/ili među-organizacionom kontekstu.\nSlika 1: Tradicionalistička perspektiva upravljanja lancem nabavke\nPonovno obeležavanje se odnosi na jednostavnu promenu imena, ono što se nekada zvalo logistika dobilo je ime upravljanje lancem nabavke. Na ovaj način se značajno sužava oblast delovanja upravljanja lancima nabavke pošto se oni svode na mnogo užu oblast - logistiku. Sve aktivnosti koje su nekada bile povezane sa logistikom, prema njihovom mšljenju, samo treba preimenovati u aktivnosti povezane sa upravljanjem lancima nabavke, bez ikakvih izmena u opisima poslova i radnih mesta.\nSlika 2: Pristup ponovnog obeležavanja\nOvaj pristup posmatra logistiku kao jednu od funkcija upravljanja lancem nabavke. Upravljanje lancem nabavke, po njihovom mišljenju, u sebe uključuje nekoliko tradicionalnih poslovnih oblasti uključujući nabavku, logistiku, operativne aktivnosti i marketing. Stok i Lambert su 2001. godine definisali upravljanje lancem nabavke kao aktivnosti upravljanja u okviru 8 ključnih poslovnih procesa:\nupravljanje odnosima sa kupcima,\nupravljanje pružanjem usluga kupcima,\nupravljanje proizvodnim tokovima,\nrazvoj i komercijalizacija proizvoda i\nKao što se može videti iz navedenog, ovi procesi u sebi uključuju značajan deo nabavke, logistike, operativnih aktivnosti i marketinga. Ovo je mnogo dublje i šire posmatranje pojma upravljanja lancem nabavke koje u sebi uključuje sve elemente (strategijske i operativne) iz nekoliko funkcionalnih oblasti.\nSlika 3: Unionistički pristup upravljanju lancem nabavke\nIntersekcionisti upravljanje lancem nabavke ne posmatraju kao deo logistike, već smatraju da je to sveobuhvatna strategija koja se proteže kroz brojne poslovne procese u okviru preduzeća. Upravljanje lancem nabavke, po njihovom mišljenju, se ne može posmatrati kao jedinstvo logistike, nabavke, operativnih aktivnosti, marketinga i drugih funkcionalnih oblasti. Intersekcionistički pristup u upravljanju lancem nabavke se fokusira na strategijske, integrativne elemente u oblastima nabavke, logistike, operativnog upravljanja, marketinga i drugih poslovnih funkcija. Na primer, u logistici, pregovaranje u vezi sa ugovorom o dugoročnoj nabavci predstavlja strategijski element, dok nalozi za isporuku iz magacina predstavljaju operativnu aktivnost. Osobe koje su zadužene za upravljanje lancem nabavke će u svakom slučaju biti uključene u donošenje odluka od strateškog značaja u ovim procesima, dok će se operativne odluke donositi na nižim nivoima organizacione hijerarhije.\nSlika 4: Intersekcionistički pristup upravljanju lancem nabavke\nOdnos logistike i upravljanja lancem nabavke 1\nOdnos logistike i upravljanja lancem nabavke 2\nOdnos logistike i upravljanja lancem nabavke 3


Jagland: Do juna prijedlog rješenja za "Sejdic Finci"\nGeneralni sekretar Savjeta Evrope Torbjorn Jagland prenio je danas članovima Predsjedništva, te rukovodstvu oba doma Parlamentarne skupštine BiH poruku da do početka juna parlamentu BiH i Savjetu Evrope treba da bude dostavljen prijedlog za provođenje odluke Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u predmetu "Sejdić i Finci".\n"Prenio sam jasnu poruku da mi očekujemo da Parlamentarnoj skupštini BiH bude podnijet prijedlog izvršenja presude prije vrlo značajnog sastanka Komiteta ministara Savjeta Evrope 4. juna u Strazburu", rekao je Jagland novinarima nakon sastanka sa rukovodstvom Predstavničkog i Doma naroda parlamenta BiH.\nPrema njegovim riječima, prijedlog za provođenje presude potrebno je dostaviti i Savjetu Evrope kako bi se ova institucija uvjerila da on sadrži sve što je potrebno da se presuda zaista izvrši.\n"Apsolutno je neophodno da se formalan, jasno artikulisan prijedlog proslijedi Parlamentarnoj skupštini i da se sve to uradi prije vrlo značajnog sastanka početkom juna u Strazburu", rekao je generalni sekretar Savjeta Evrope.\nJagland je upozorio da u slučaju neispunjavanja presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u slučaju Sejdić i Finci i provođenja narednih opštih izbora 2014. godine po važećem Ustavu BiH dolazi u opasnost da međunarodna zajednica ne prizna rezultate tih izbora.\n"Bez provođenja presude u slučaju `Sejdić i Finci` BiH ne ispunjava uslove koji će je dovesti u članstvo EU", rekao je Jagland i dodao da nijedna zemlja nije ušla u članstvo EU a da prije toga nije ispunila sve uslove i standarde koje postavlja Savjet Evrope.


Srbija u najlakšoj grupi: "Orlovi" idu u Istanbul | Novosti.RS\nSrbija u najlakšoj grupi: Orlovi idu u Istanbul\n22. 11. 2016. u 16:30\nKošarkaši Srbije igraće u grupi D na Evrobasketu 2017, sa Turskom, Rusijom, Letonijom, Velikom Britanijom i Belgijom, odlučeno je žrebom u Istanbulu\nNaši košarkaši posle osvajanja srebrne medalje na OI u Riju\nKOLO sreće se okreće. Za razliku od prethodnog Evrobasketa 2015, na kojem su se košarkaši Srbije u grupnoj fazi sreli s najtežim rivalima, na Šampionatu 2017. igraće u najlakšoj konkurenciji.\nNa ceremoniji žreba u Istanbulu, legendarni rumunski igrač Georgi Murešan poslao je naš nacionalni tim u D grupu, sa domaćinom Turskom, Rusijom, Letonijom, Belgijom i Velikom Britanijom. Osim polazne pretpostavke da su "orlovi" kao svetski i olimpijski vicešampioni favoriti za prvo mesto, neće imati selidbu posle grupne faze, jer se završnica Evrobasketa 2017. (31. avgust - 17. septembar) igra takođe u Istanbulu.\nČetiri najbolje reprezentacije iz svake grupe obezbediće plasman u eliminacionu fazu, koja počinje duelima osmine finala. U prvoj nokaut utakmici "orlove" čeka protivnik iz C grupe, verovatno najjače, u kojoj su Španija, Hrvatska, Češka, Crna Gora, Rumunija i Mađarska. Uzimajući u obzir njihov i naš rejting, prilično je izgledno da će Srbija na putu ka četvrtfinalu morati da preskoči Češku ili Crnu Goru.\nCentar našeg nacionalnog tima Miroslav Raduljica smatra da je rano za komentar protivnika, s obzirom na to da šampionat počinje tek za devet meseci.\n- Nema slabih rivala na Evropskom prvenstvu. Najvažnije je da svi budemo zdravi, a zna se koji je prvi cilj na svakom takmičenju - da prođemo u eliminacionu fazu, pa posle korak po korak... Dobro je što nećemo morati da se premeštamo iz jedne zemlje u drugu - rekao je Raduljica za "Novosti".\nSasvim je jasno i koji je krajnji cilj svetskog i olimpijskog vicešampiona na Evropskom prvenstvu 2017. godine - popeti se na najviši stepenik pobedničkog postolja, prvi put na velikom takmičenju pod zastavom Srbije. Istanbul je možda i najprikladnija destinacija za uspon naše košarke na sam vrh, s obzirom na to da je poslednja evropska kruna osvojena upravo na Bosforu, sada već davne 2001. sa reprezentacijom koja je nosila ime SR Jugoslavije.


Opština Bela Crkva obeležava Dan prevremeno rođene dece - BC Info\nBela Crkva je i ove godine mesto u kome se simbolično obeleževa Dan prevremeno rođene dece. U znak podrške hrabrim malim divovima, Gradski park i Omladinski klub Kancelarije za mlade u Glavnoj ulici biće osvetljeni ljubičastom bojom.\nŠirom sveta 17. novembra organizuju se aktivnosti koje imaju za cilj podizanje svesti u javnosti o problemu prevremenog rađanja. Jedna od tih aktivnosti je osvetljavanje poznatih građevina dekorativnom rasvetom ljubičaste boje, jer je to boja svetla u inkubatoru.\nU svetu se svake godine pre vremena rodi oko 15 miliona beba. Od ukupnog broja rođene dece u našoj zemlji, 9-11% rođeno je pre vremena, što je više od 4.000 godišnje ili 11 beba svakoga dana.\nPrevremeno rođenje je vodeći uzrok smrtnosti dece mlađe od 1 godine i drugi vodeći uzrok smrtnosti dece mlađe od 5 godina. Svake godine, zbog prevremenog rođenja, u svetu umre milion beba.\nDa bi preživele, prevremeno rođenim bebama neophodna je podrška brojnih aparata, kao i iskusnih i obučenih medicinskih stručnjaka. Nakon rođenja, one se mogu suočiti sa čitavim nizom komplikacija uzrokovanih njihovom nezrelošću. U zavisnosti od gestacijske nedelje u kojoj su rođena, procenat prevremeno rođene dece sa kasnijim dugoročnim zdravstvenim teškoćama kreće se od 30 do čak 60% (kašnjenje u razvoju, retinopatija, organska oboljenja sistema za varenje, srca, pluća, oštećenja sluha ili vida, mentalna retardacija, teškoće u učenju ili poremećaj pažnje, cerebralna paraliza.)\nNajmanja rođena beba u opštini Bela Crkva je dečak rođen sa svega 780g u 6. mesecu trudnoće, pre više od 6 godina.\nPredavanje o astronomiji za učenike Belocrkvanske gimnazije i ekonomske škole


Frilenseri i porez u Srbiji: Šta će se u životu frilensera promeniti posle dogovora sa Vladom | Novosadski informativni portal 021\n18:50 > 19:06\nNakon više od šest meseci protesta radnika na internetu, iz Vlade Srbije su u sredu 21. aprila saopštili da je konačno "postignut dogovor sa frilenserima".\nSpor, koji je počeo u oktobru, kada su na adrese frilensera stizala rešenja Poreske uprave za naplatu dugova od 2015. godine, nije doveo do otpisivanja dugova, ali bi u džepu trebalo da im ostane više nego što je prvobitni scenario predviđao.\n"Frilenseri koji su mesečno prihodovali do 64.000 dinara, odnosno godišnje do 768.000 dinara, po novom zakonskom rešenju neće imati obavezu da pokriju poreze i doprinose koje nisu platili", rekao je ministar finansija Siniša Mali obrazlažući u Skupštini Srbije poslednje izmene Zakona o porezu na dohodak građana.\nZa nadležne u vladi dogovor je znak da su se stekli uslovi za prestanak protesta, ali pravnici sa kojima su BBC novinari razgovarali upozoravaju da je bez "bez akta ili papira" teško govoriti o tome kako će se dogovoreno sprovoditi.\nOn je za agenciju Beta ocenio da frilenseri "nisu sasvim zadovoljni poslednjim dogovorom sa Vladom Srbije jer su tražili otpis dugova, ali da su uspeli da u većoj meri smanje poresko opterećenje".\n"Za one koji zarađuju mnogo više imaju dovoljno vremena da do iduće godine svoje poslovanje usaglase sa važećim zakonskim normama - da se registruju kao preduzetnici, registruju svoj doo, i regulišu svoj status", istakao je Mali.\n"Obaveze po osnovu poreza i doprinosa za frilensere utvrđuju se rešenjem Poreske uprave Srbije, a rešenja dolaze nakon usvajanja ovog zakona", naveo je Mali.\nZakonski propisi, koji treba da regulišu budući status radnika na internetu biće usvojeni do 1. januara 2022, a do tog roka će važiti "do sada dogovoreni uslovi", rečeno je iz Vlade.\n"Što su normirani troškovi veći - to je poreska osnovica manja, a samim tim i porez", objašnjava za BBC advokat Minja Đokić.\n"Primera radi, normirani troškovi u iznosu od 50 odsto na bruto prihod od 100.000 dinara je 50.000 dinara pa je poreska osnovica 50.000 dinara - na nju se primenjuje odgovarajuća poreska stopa."\nKada su troškovi normirani, oni su "propisani zakonskom normom, što znači da nije potrebno dokazivati ih, za razliku od stvarnih troškova", dodaje.\nAdvokat Miomir Stojković kaže za BBC na srpskom da u ovom trenutku, iz pravnog ugla, nije moguće reći šta će ovaj dogovor za frilensere značiti u praksi, jer su u pitanju "usmene konsultacije, koje treba da rezultiraju aktom koji je pravno obavezujući za obe strane".\n"Bez akta i papira mi ne moćemo da kažemo kako će to u praksi da se sprovede", kaže Stojković.\nĐokić ističe da, sve dok najavljene izmene zakona ne stupe na snagu, "Poreska uprava može nastaviti sa kontrolom i može utvrđivati porez prema važećim pravilima".\n"Ipak, budući da je postignut načelni sporazum, očekivano je da će se godišnjim planom poreske kontrole ograničiti ili potpuno isključiti dalja poreska kontrola", dodaje Đokić.\nU ovim slučajevima, "bilo bi korisno iskoristiti odgovarajuće pravne lekove jer je to formalni kanal komunikacije sa Poreskom upravom i Ministarstvom finansija", kaže Đokić.\n"Svakako nije poželjno "praviti se mrtav", ističe.\n"U suprotnom, nema formalne, ni suštinske prepreke da Poreska uprava prinudno naplati utvrđeni porez", navodi.\nIpak, Đokić ocenjuje da je „poželjno da frilenseri formalizuju svoje poslovno prisustvo u Srbiji kroz osnivanje društva sa ograničenom odgovornošću ili preduzetničke delatnosti.".\n„Registracija poslovnog prisustva je poreski efikasnija opcija od toga da fizičko lice kontinuirano ostvaruje prihode bez registracije, jer se u tom slučaju plaća porez na tzv. „ostale druge prihode", a problem frilensera se sastoji upravo u tome", dodaje.\n"Ovo rešenje je bezobrazno i skandalozno, jer su prihvatili ponudu koju su do nedavno pljuvali", kaže član Udruženja radnika na internetu Vladimir Ilić.\nOn nije je zadovoljan zbog toga "što neće biti otpisa duga".\nOn podseća da su zahtevi bili da "ne bude retroaktivne naplate poreza na prihode ostvarene do oktobra 2020. godine i da se retroaktivno ne plaća zdravstveno osiguranje koje nije moglo da se iskoristi".\n"Povećanje normiranih troškova ne znači gotovo ništa.\n"Prema onome što je juče dogovoreno, ja treba da platim oko 20.000 evra", kaže Ilić.\n22.04.2021\t• 19:46\nNikakvog dogovora tu nije bilo,već je na delu dogovorena prevara izmeđju vlade srbije i vlade srbije,a frilensere niko nije ništa pitao,niti je neko od njih učestvovao u pregovorima(nike ih ni bilo),već se neko iz udbe pojavio,potpisao i vlada je objavila prearantko saopštenje nadajući se da će se to progutati. I po ko zna koji put država laže,šibicari i vara građane i umesto da je država prijatelj i radi u našu korist,država nam je neprijatelj.\n22.04.2021\t• 19:33\nako nece plate drzava neka pokrene prekrsajne prijave za utaju poreza i reseno\n22.04.2021\t• 19:16\nПогачица вас је продао! Још један доказ да је пара јача од свега!


Potrebe pojedinca, vrste potreba i proizvoda | VirtualniGrad\nPotreba predstavlja izvestan nedostatak koji je neophodno zadovoljiti da bi osoba mogla neometano da funkcioniše. To može biti fiziološki nedostatak - nedostatak hrane, vode, psihološki nedostatak - nedostatak pažnje, ljubavi, poštovanja, osećaja pripadnosti itd. Kao rezultat nezadovoljene potrebe, javlja se tenzija, koja nagoni ljude na ponašanje za koje veruju da će im zadovoljiti prepoznatu potrebu. Cilj tog ponašanja jeste da osete zadovoljstvo usled olakšanja.\nOno što ne bi trebalo smetnuti sa uma jeste da svaku potrebu možemo zadovoljiti uz pomoć više različitih proizvoda, ali i da, sa druge strane, jednim proizvodom možemo zadovoljiti više različitih potreba.\nNa primer, potrebu za toplotom tokom zime, možemo zadovoljiti oblačenjem debele odeće, pokrivanjem ćebetom ili uključivanjem grejalice. Sa druge strane, jednim proizvodom može biti zadovoljeno više različitih potreba. Na primer, osoba može otići na masažu zato što se ukočila, pa joj je doktor preporučio da ode (fiziološka potreba za zdravljem), zato što je izuzetno napeta u poslednje vreme, a veruje da je masaža opušta (potreba za samopoštovanjem) ili pak zato što svi njeni prijatelji idu na masažu, pa želi i ona da se pohvali odlaskom kod masera (potreba za poštovanjem i statusom).\nPosebnu pažnju potrebno je posvetiti određivanju vrste potrebe koju zadovoljava kupac korišćenjem Vašeg proizvoda. Na osnovu toga ćete znati ko Vam je konkurencija (ko sve zadovoljava svojom robom/uslugom istu potrebu kupca koju zadovoljava i Vaš proizvod), ko je Vaš ciljni kupac, gde se on nalazi i na koju potrebu treba da apelujete u svojim porukama.\nTo znači da, ukoliko ste stolar koji proizvodi jeftine i kvalitetne krevete, Vaši ciljni kupci će biti osobe sa prosečnim primanjima, koje traže krevet za dug niz godina, a koji nije jako skup i na taj način će zadovoljiti potrebu za sigurnošću. U porukama ćete isticati dugotrajnost i kvalitet izrade Vaših proizvoda i povoljnu cenu, apelujući pritom direktno na potrebu koja je nezadovoljena. Međutim, ukoliko prodajete kvalitetan, privlačan i skup nameštaj, čija kupovina i korišćenje imaju za cilj da zadovolje potrebu kupaca za ugledom i poštovanjem, ciljni kupci su Vam osobe sa višim primanjima, i u porukama ćete apelovati na potrebu za poštovanjem, priznanjem i statusom, odnosno naglašavaćete moderan izgled nameštaja iz Vaše ponude, kojem će pozavideti drugi, visok kvalitet i lepotu drveta koje koristite, itd.


GOVOR VOJISLAVA KOŠTUNICE PRED PARLAMENTARNOM SKUPŠTINOM SAVETA EVROPE\nPOZIV SE DA PODRŽI DEMOKRATSKO REŠENjE ZA KOSMET\nKao i svaka suverena i međunarodno priznata država Srbija ne može dozvoliti albanskoj nacionalnoj manjini da stvara državu u državi i da stvara još jednu albansku državu na Balkanu. Vi najbolje znate, gospođe i gospodo, da takvo pravo nema nijedna nacionalna manjina na svetu, i pitam zašto bi ga onda uživala jedino albanska manjina i jedino u Srbiji.\nŽelim da izrazim zahvalnost predsedniku Parlamentarne skupštine Saveta Evrope Reneu van der Lindenu na ukazanoj časti da vam se obratim kao predsednik Vlade Srbije u vreme kad moja zemlja predsedava Komitetom ministara Saveta Evrope.\nSrbija je u maju ove godine preuzela predsedavanje Komitetom ministara usredsređujući se prvenstveno na osnovne vrednosti Saveta Evrope – ljudska prava, demokratiju i vladavinu prava – kao tri stuba na kojima je Evropa utemeljena. Zato je u sloganu predsedavanja Srbije „Jedna Evropa – naša Evropa“ sadržano naše uverenje da svi evropski narodi i države žele da Evropa bude jedna i jedinstvena u punom poštovanju pomenutih suštinskih vrednosti.\nU današnjem razgovoru sa vama, uvaženi članovi Parlamentarne skupštine, želim pre svega da naglasim da je Srbija sa svoje strane temeljno i istrajno radila na ostvarivanju ljudskih prava, demokratije i vladavine prava. Najbolji dokaz svakako predstavlja donošenje novog Ustava Srbije, koji je prošao referendumsku proveru narodne volje i ispunio najteži uslov da više od 50% upisanih birača mora da podrži predlog Ustava. Ovome treba dodati i činjenicu da je Skupština Srbije jednoglasno usvojila taj dokument, što svedoči o postojanju punog demokratskog, političkog i nacionalnog konsenzusa u Srbiji o novom Ustavu.\nStalo mi je da istaknem da je Venecijanska komisija izričito ocenila da novi Ustav „odražava demokratske ideale nove Srbije“. Ustavni tekst sadrži odredbe koje se posebno tiču ljudskih i manjinskih prava i sloboda u 63 od ukupno 206 članova Ustavnog teksta. U tom smislu, kada je reč o nacionalnim manjinama, smatramo da je posebno značajno ukazati na odredbe koje se odnose na zabranu diskriminacije po bilo kom osnovu, kao i na zabranu izazivanja verske, rasne i nacionalne mržnje. Posebno pominjem članove Ustava koji se odnose na zabranu nasilne asimilacije i razvijanju duha tolerancije, odredbe o potrebi predstavljanja nacionalnih manjina u lokalnim i pokrajinskim institucijama vlasti, kao i one koje zahtevaju vođenje računa o nacionalnom sastavu stanovništva pri zapošljavanju u državnim organima. Ustav govori i da su manjinama, pored prava zajemčenih svim građanima Srbije, zagarantovana i neka dodatna prava koja se mogu podvesti pod tzv. pozitivnu diskriminaciju, kao što je pravo na izbor saveta nacionalnih manjina.\nŽelim da vas upoznam, gospođe i gospodo, da ne samo tekst srpskog Ustava, već i zakonske odredbe, kao i praksa umnogome nadmašuju prava i garancije koje pruža Okvirna konvencija za zaštitu nacionalnih manjina. Postoje lokalni i pokrajinski štampani i elektronski mediji koji emituju program na jezicima manjina, a u Autonomnoj pokrajini Vojvodini, na primer, pripadnici mađarske nacionalne manjine imaju mogućnost obrazovanja na sopstvenom jeziku u oko 80 osnovnih i 30 srednjih škola, kao i na nekoliko viših i univerziteta u Novom Sadu, Subotici i Beogradu.\nPosebno bih hteo da naglasim činjenicu da su lideri nacionalnih manjina i najviši predstavnici svih verskih zajednica u Srbiji snažno podržali donošenje novog Ustava. Tako je u multietničkom Novom Pazaru, gde značajnu većinu imaju Bošnjaci, na referendumu učestvovao izuzetno veliki broj građana. To najbolje govori o karakteru novog Ustava, ali i o uspostavljenom poverenju koje nacionalne manjine danas gaje prema državi Srbiji. Ovo poverenje je izgrađeno zahvaljujući nizu konkretnih mera koje je Vlada Srbije preduzimala na poboljšanju ukupnog položaja i na unapređenju učešća pripadnika nacionalnih manjina u javnim poslovima.\nSve ovo, poštovani članovi Parlamentarne skupštine, na najbolji način svedoči da Srbija s punim opredeljenjem učestvuje u izgradnji osnovnih evropskih vrednosti: ljudskih prava, demokratije i vladavine prava. I upravo u primeni ovih vrednosti Srbija vidi rešenje najvećeg problema koji danas postoji u Evropi, a to je rešenje budućeg uređenja pokrajine Kosovo i Metohija.\nVi dobro znate da je u toku novi pregovarački proces kojim posreduje međunarodna trojka i da je pre neki dan u Njujorku održan direktan razgovor Beograda sa predstavnicima kosovskih Albanaca. Sasvim je prirodno da, s obzirom da su pregovori u toku, ovde u najstarijoj evropskoj organizaciji otvoreno razgovaramo i, ubeđen sam, zajednički podržimo isključivo demokratsko i kompromisno rešenje.\nŽelim da pred vama danas izričito potvrdim da je Srbija zaista bez i najmanje rezerve opredeljena za demokratsko rešenje koje će počivati na ista ona tri stuba na kojima je utemeljena i sama Evropa, dakle - na ljudskim pravima, demokratiji i vladavini prava. Saglasno tome, Srbija je Njujorku pozvala i albansku stranu i međunarodnu zajednicu da se obavežu da neće pribeći nasilnim i jednostranim rešenjima, već da ćemo svi zajedno prihvatiti isključivo sporazumno i demokratsko rešenje.\nA kako pronaći demokratsko rešenje može nam pomoći upravo SE, koji i sam počiva na pominjanim trima osnovnim vrednostima i zadužen je da ih štiti. Zato je Srbija tokom razgovora i pošla od suštinskog pitanja poštovanja i garantovanja prava albanske nacionalne manjine u pokrajini Kosovo i Metohija. Sama srž problema sa kojim se suočavamo jeste kako da se, na demokratski način i u skladu sa međunarodnim pravom, reši status albanske nacionalne manjine u Pokrajini.\nPredlog Srbije koji smo izneli u Njujorku glasi da je Srbija spremna da albanskoj nacionalnoj manjini garantuje status najpovlašćenije nacionalne manjine koja danas postoji bilo gde u svetu. Ustavna garancija za ovakav status bila bi obezbeđena u vidu funkcionalne i suštinske autonomije pokrajine Kosovo i Metohija unutar Srbije.\nVerujem da se slažete da ovakav predlog Srbije može imati za cilj samo pun i slobodan razvoj i prosperitet kosovskih Albanaca, a da nikako ne može biti izraz namere Beograda da na bilo koji način ograničava ili sputava prava Albanaca u Pokrajini. Kao i svaka suverena i međunarodno priznata država Srbija ne može dozvoliti albanskoj nacionalnoj manjini da stvara državu u državi i da stvara još jednu albansku državu na Balkanu. Vi najbolje znate, gospođe i gospodo, da takvo pravo nema nijedna nacionalna manjina na svetu, i pitam zašto bi ga onda uživala jedino albanska manjina i jedino u Srbiji.\nŽelim da znate i to da je Srbija u Njujorku pozvala albansku stranu i međunarodnu zajednicu da zajedno radimo na utvrđivanju statusa najpovlašćenije nacionalne manjine. Da vidimo zajedno koja sve prava i na koje sve načine ih nacionalne manjine danas ostvaruju u svetu i da to bude pouzdan kriterijum za demokratsko rešenje spora.\nVeoma je važno da vas obavestim da se danas nalazimo u prelomnom trenutku kada pre svega međunarodna zajednica mora da donese odluku kojim će od dva puta usmeriti rešavanje sudbine pokrajine Kosovo i Metohija, pa samim tim i sudbine Srbije. Jedan put, o kojem sam već govorio, vodi ka demokratskom rešenju utemeljenom na evropskim vrednostima poštovanja ljudskih prava, demokratije i vladivine prava. Drugi put vodi u krajnje rizičnu zonu uspostavljanja najopasnijeg presedana posle Drugog svetskog rata da jedna nacionalna manjina, po cenu drastičnog kršenja važeće Rezolucije Saveta bezbednosti, kršenja Povelje UN i Završnog akta iz Helsinkija, na teritoriji jedne suverene i međunarodno priznate države stvori svoju novu državu.\nMoja je obaveza da ovde ukažem na dva argumenta koji se navode u prilog ovom drugom, izrazito opasnom putu, a potpuno su u duhu pravnog nasilja i politike jednostranog rešenja. Tako se od najviših mađunarodnih zvaničnika može čuti da, ukoliko se brzo ne pronađe rešenje, može biti ugrožen mir u Pokrajini, a to odmah dobija svoj eho od albanskih terorista, koji poručuju da će pribeći masovnom nasilju ukoliko Kosovo ne dobije nezavisnost. Ovakva vrsta argumenta ne bi zasluživala komentar da smo makar jednom od međunarodne zajednice čuli jasnu poruku da ove pretnje ne samo što ne mogu biti nagrađene davanjem države, već da će biti najstrože sankcionisane.\nDrugi razlog za kretanje putem pravnog nasilja i rasparčavanja Srbije treba potražiti u sadržaju Aneksa 11 odbačenog Ahtisarijevog plana. Bilo je više nego ilustrativno kako su svi albanski predstavnici u Njujorku bezbroj puta ponovili da će u potpunosti primeniti Ahtisarijev plan iako je svima jasno da se uopšte ne razgovara o tom planu. Drugim rečima, Albanci se nadaju da bi određene velike sile, zarad primene Aneksa 11 i ostvarivanja na taj način svojih geostrateških i vojno bezbednosnih interesa, pristale na priznavanje jednostrane nezavisnosti.\nČlanovi ovog visokog doma treba da znaju da Aneks 11 Ahtisarijevog plana predviđa da međunarodno vojno prisustvo na Kosovu u vidu NATO snaga ne bi imalo jasnu civilnu kontrolu, što bi predstavljalo još jedan nezapamćen presedan, kakvog nije bilo od kada je izgrađen demokratski svet. Postoji opasnost da primena Aneksa 11 bude važnija od pronalaženja demokratskog rešenja i da bude važnija od sudbine Kosova, od sudbine Srbije, pa onda i od sudbine čitavog regiona.\nDva puta ka rešenju kosovskog problema, koja sam ovde naznačio, zaslužuju da se pred njima zamislimo. Ono što želim da vam kažem jeste da možete biti potpuno uvereni da Srbija, saglasno Povelji UN i saglasno svom Ustavu, neće odustati od pronalaženja demokratskog rešenja, kao što istovremeno najodlučnije odbacuje i svaku pomisao da bi, iz bilo kog razloga i bilo kada, mogla dopustiti da se na njenoj teritoriji pravnim nasiljem, politikom sile i jednostranim koracima pravi nova albanska država. Uveravam vas da je Srbiji nemoguće nametnuti rešenje i da će se svaka eventualna jednostrano proglašena nezavisnost pokazati kao neodrživa. Jednostrano proglašena nezavisnost bi samo produbila problem i potom bi propala, što bi nas opet vratilo da zajednički pronađemo demokratsko i održivo rešenje.\nTreba, nažalost, imati u vidu i da postoji realna opasnost da se pojedine zemlje, pa i evropske zemlje, opredele za otvoreno kršenje važeće i za sve Vlade obavezujuće Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti, koja izričito garantuje suverenitet i teritorijalni integritet Srbije, i da priznaju jednostrani akt albanskih separatista o nezavisnosti Pokrajine. Moramo ovde u SE postaviti najprirodnije moguće pitanje, koje glasi: ako se danas neke evropske države opredeljuju da prekrše Rezoluciju 1244, šta sutra može sprečiti bilo koju evropsku zemlju da, ako to zahtevaju njeni interesi, prekrši neku drugu rezoluciju SB? Suština pitanja je u tome da li su svi koji danas odlučuju uzeli u obzir sve posledice koje bi u Evropi i svetu moglo prouzrokovati pribegavanje pravnom nasilju i otvorenom gaženju međunarodnog prava i opšteobavezujućih rezolucija UN.\nMožda se u prvi mah može učiniti da je lakše stvari preseći, pa i po cenu kršenja normi i vrednosti na kojima smo uredili savremeni svet. Međutim, sve zemlje koje bi razmišljale na takav način morale bi voditi računa da bi već sutra slična opasnost mogla i njima zapretiti. Pri tom, svi dobro znamo, a istome nas uči i evropsko i svetsko istorijsko iskustvo, da svako nasilje i kršenje univerzalnih pravila, a pogotovo ono kojim se razbija jedna suverena zemlja, za sobom neizbežno povlači teške i tragične posledice.\nZapitajmo se samo, poštovani članovi Parlamenta, koliko separatistički nastrojenih nacionalnih manjina danas u svetu s pažnjom posmatra kako će biti rešeno pitanje albanske nacionalne manjine na Kosovu. Kako im sutra treba objasniti da postoje nacionalne manjine prvog reda, koje mogu da stvaraju države, i nacionalne manjine drugog reda, kojima to nije dopušteno? I što je najvažnije - da li bi se one pomirile sa takvim neprincipijelnim stanovištem, ili bi nastali novi brojni problemi sa osnivanjem novih država, sve to praćeno sukobima i stalnim ugrožavanjem mira i stabilnosti?\nŽelim da pred vama iskažem svoje uverenje da niko ne može ostati ravnodušan pred činjenicom da baš u Evropi, koja je toliko ponosna na svoje tekovine poštovanja vladavine prava, demokratije i ljudskih prava, postoji razmišljanje određenih zemalja da pravnim nasiljem i jednostranim rešenjem rasparčaju jednu suverenu i međunarodno priznatu zemlju. Vidimo i da nas jedna velika vanevropska zemlja uverava da stvari u središtu Evrope treba da uredimo direktnim kršenjem Povelje UN i da to neće biti presedan već redovno i normalno stanje.\nZdrav razum nas upozorava da se držimo proverenih vrednosti i da nikako ne odustanemo od demokratskog rešenja. Suviše je veliko iskustvo Evrope i suviše čvrsto njeno opredeljenje da se istraje u demokratskom rešenju da bismo smeli da popustimo pritiscima i olako se upustimo u podrivanje temelja na kojima danas počiva celokupni međunarodni poredak.\nKada bi Srbija popustila pred pritiscima kojima je izložena i pristala da učestvuje u pravljenju druge albanske države i to na svojoj teritoriji, ona bi time preuzela najveću odgovornost za sve dalekosežne posledice takvog postupka. Jer ko je pozvaniji od same Srbije da se bori za zaštitu univerzalnih pravila kada su u pitanju njena teritorija i njena pokrajina Kosovo i Metohija. Dosledno postupajući kako postupamo, mi smo stekli pravo da i vas pozovemo na odbranu najviših evropskih vrednosti i da ne dozvolimo da u srcu Evrope, na Kosovu i Metohiji, pravno nasilje zameni demokratsko rešenje.\nNiko nam do danas nije rekao šta je to pogrešno u našem predlogu i zašto bi Kosovo trebalo da dobije nezavisnost. Kojim to argumentima se može osporiti predlog Beograda o statusu najpovlašćenije nacionalne manjine? Kojim argumentima i koja je to pravna osnova za otimanje 15 odsto teritorije Srbije kako bi se napravila još jedna albanska država na Balkanu? Kako to da u odbačenom Ahtisarijevom predlogu nema ni jedno slovo pravnog obrazloženja za takvo rešenje? Na kraju, kako to da sada još niko nije smislio bar jedan jedini argument u prilog nezavisnosti Kosova, osim ako pod objašnjenjem ne podrazumevamo često ponavljanu rečenicu da je to realnost?\nPoštovani članovi Parlamentarne skupštine, jedina realnost koju Srbija priznaje jeste obaveza svih zemalja da poštuju Povelju UN i da postupaju u skladu sa vrednostima na kojima je ustrojena posleratna Evropa. Poštovanje te realnosti je Evropi donelo mir, stabilnost i prosperitet. Budite uvereni da će Srbija učiniti sve što je u njenoj moći da se putem demokratskog rešenja na celoj njenoj teritoriji primeni ova realnost i budite podjednako uvereni da Srbija nikada neće prihvatiti realnost politike sile i jednostranu nezavisnost Pokrajine.\nSrbija očekuje i vašu podršku za postizanje demokratskog i sporazumnog rešenja budućeg uređenja srpske pokrajine Kosovo i Metohija, uverena da braneći pravo i pravdu, Povelju UN, ustrojstvo savremenog sveta i evropske demokratske vrednosti, ne misli samo o svojoj budućnosti i ne brani samo svoj suverenitet i svoje dostojanstvo.


Izbori nisu jedini način da se građani nešto “pitaju” – NOVA NAŠA REČ\n8 Oktobra, 2020 Nova Naša Reč Aktuelno, Leskovac 0\nDa li znate da izbori nisu jedini način da se građani za nešto „pitaju“? Postoje zakonom propisani načini ušešća građana u formiranju lokalnih politika i donošenja odluka i to putem referenduma, narodne inicijative, zbora, javne rasprave, a odnedavno i kroz proces konsultacija.\nOvo pravo predstavlja jedan od suštinskih vidova demokratije – daje mogućnost da građani učestvuju u formulisanju i donošenju odluka u zemlji u kojoj žive, ali i da sami iniciraju promenu. Evropska unija naročito insistira na unapređenju kreiranja i sprovođenja javnih politika u okviru reforme javne uprave.\n-Kada govorimo o lokalnim politikama, pričamo o širokom spektru stvari koje su vidljive i koje utiču na građane i privredu u jednoj lokalnoj samoupravi – u domenu kulture, sporta, privrede, lokalnog razvoja i infrastrukture, ali i ulaganja i održavanja puteva, ulica, vodovoda, – objašnjava Milena Radomirović iz Stalne konferencije gradova i opština (SKGO).\n-Građani uključivanjem u donošenje javnih politika mogu u nekim slučajevima da utiču vrlo konkretno na najbliže svoje životno okruženje i na uslove u kojima će ostvarivati svoja prava na neke lokalne usluge, upisivanje dece u predškolske ustanove, broj tih\nustanova, način uređivanja lokalnih javnih površina, šta će to biti neki krupniji prioriteti ili neka sitnija prioritizacija projekata opet zavisi od toga kako je konsultativni proces postavljen i šta su inicijative samih građana,- objašnjava Radomirović.\nMilena Radomirović je ujedno i menadžerka EU projekta EXCHANGE 5. Reč je o programu koji predstavlja kontinuiranu podršku Evropske unije lokalnim samoupravama od 2004. godine. U velikoj meri doprineo je unapređenju kreiranja javnih politika na lokalnom nivou kroz podršku strateškom planiranju. I upravo na lokalnom nivou, građani ne sede skrštenih ruku.\nOvo je primer iz Leskovca. Poslednja inicijativa građana u Leskovcu je bila vezana za izgradnju parka za pse.\nIvan Grujić, aktivista koji je sve to pokrenuo, objašnjava da je u budžetu za 2020. godinu izdvojeno tri miliona dinara za izgradnju prvog parka za pse u Leskovcu.\n-To je lepa vest i znači da je grad prihvatio tu našu inicijativu iz 2019. godine. Međutim, nemamo informacije da li se krenulo sa realizacijom tog plana. Nezvanično smo dobili podatak da je to trebalo da bude kod Tekstilne škole. Po pravilima budžeta novac izdvojen u nekoj godini bi trebao da se troši u toj godini, ali ova godina je sve samo ne normalna godina, što zbog korone, što zbog izbora koji uvek utiču na realizaciju nekih projekata. Ne znamo šta se dešava sa tim i to bi više bilo pitanje za nekog iz lokalne samouprave,- kaže Grujić.\nOko 1200 građana i građanki Leskovca je svojim potpisom podržalo inicijativu da se povede rasprava na ovu temu.\n-Mislim da smo jedna od prvih loklaniih samouprava u Srbiji gde je neko korisitio pravo iz Zakona o lokalnoj samoupravi iz 2018. da najmanje sto građana može da predloži neku temu za javnu raspravu i da lokalna samouprava to i organizuje, što je dosta moćna stvar. Iz ugla nekog ko se dugo bavi društvom to govorim zato što ranije kad\npokrenete neku građansku inicijativu organ javne vlasti vas ignoriše, a u ovom slučaju ima obavezu da vam odgovori, što nije zanemarljivo. Skupljanje tih sto potpisa nije neki problem, ja sam sam skupio 150 za nedelju dana i preporučujem svim sugrađanima da, ako postoji neko pitanje koje oni smatraju važnim, iniciraju javnu raspravu u gradu o\ntome,- objasnio je Grujić.\nLokalna samouprava ima obavezu da za određena pitanja organizuje javnu raspravu.\n-Sa druge strane, i građani mogu, najmanje njih sto sa pravom potpisa, biračkim pravom da pokrenu, iniciraju zapravo sprovođenje javne rasprave po bilo kom pitanju i to su sve mehanizmi koje građani treba da koriste. Ono što je sada možda novina. Naravno, neke lokalne samouprave su to praktikovale jeste koncept kontinuiranih\nkonsultacija. (REZ) Ti konsultativni procesi nisu precizno određeni. Oni se mogu realizovati putem najrazličitijih anketa, korišćenjem lokalnog medijskog prostora, novina, televizija, internet prezentacija lokalnih samouprava, zatim aktiviranjem same lokalne administracije da posećuje neke socijalno ugroženije grupe, mesne zajednice što je\nposebno značajno u razuđenijim ruralnim opštinama. Javne rasprave su negde na kraju tih konsultativnih procesa i to je veoma važno da razumeju i sami građani,- objašnjava Milena Radomirović.\nU poslednje dve godine neki gradovi i opštine dobili su i nagrade za dobru upravu. Ruma za transparentnost i efikasnost, a Užice za uključivanje i konsultovanje građana u procesu raspodele lokalnog budžeta. Proces kreiranja javnih politika i učešće građana deo su reforme javne uprave koja se u Srbiji sprovodi uz podršku EU. Ukupan iznos programa EXCHANGE do sada je iznosio više od 33 miliona evra.


Odlična posećenost sajamskog štanda u Abu Dabiju – Beogradski sajam\nOdlična posećenost sajamskog štanda u Abu Dabiju\nOvogodišnji Festival kulturnog nasleđa šeika Muhameda bin Zajeda al Nahjana u Abu Dabiju, koji traje od prvog do poslednjeg dana decembra, stigao je gotovo do polovine. Beogradski sajam je jedan od 16 izlagača iz Srbije i za sada beleži pozitivne rezultate i utiske. Sajamski izložbeni prostor posetio je veliki broj gostiju Festivala, kao i visokih zvaničnika i iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i iz Srbije.\nBeogradski sajam se u Abu Dabiju predstavlja kao institucija koja ima osmodecenijsku tradiciju u sajamskom poslovanju. Sajam na Festivalu na originalan način prikazuje svoje nasleđe i istorijski razvoj od 1937. godine, ali i savremeni način poslovanja.\nPored ministra energetike Abu Dabija, štand Beogradskog sajma posetila je i Maja Gojković, predsednica Skupštine Republike Srbije, kao i predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež. Posebnu pažnju posetilaca privukla je atraktivna multimedijalna prezentacija Beogradskog sajma. Pored zainteresovanosti za Sajam i njegovu tradiciju, posetioci u Abu Dabiju detaljno su se raspitivali i za manifestacije koje se održavaju na Beogradskom sajmu. Zbog toga je posetiocima Festivala kulturnog nasleđa šeika Muhameda bin Zajeda al Nahjana u Abu Dabiju predstavljen kalendar planiranih priredbi za 2017. godinu.


Ramazanska molitva u Gazi Husrev-begovoj džamiji\n6. septembar/rujan, 2010.\n1 Centralna manifestacija obilježavanja noći Lejletu-l-kadra održana je u Gazi Husrev - begovoj džamiji u Sarajevu. Ova, 27. noć ramazana, u kojoj je, po vjerskom predanju, u pećini Hira na Brdu svjetlosti u blizini Meke počela objava Kur'ana, u BiH poznatija je pod imenom "noć sudbine", a u narodu se često naziva i "noć želja". Foto: Midhat Poturović\n2 Centralna manifestacija obilježavanja noći Lejletu-l-kadra održana je u Gazi Husrev - begovoj džamiji u Sarajevu. Ova, 27. noć ramazana, u kojoj je, po vjerskom predanju, u pećini Hira na Brdu svjetlosti u blizini Meke počela objava Kur'ana, u BiH poznatija je pod imenom "noć sudbine", a u narodu se često naziva i "noć želja". Foto: Midhat Poturović\n3 Centralna manifestacija obilježavanja noći Lejletu-l-kadra održana je u Gazi Husrev - begovoj džamiji u Sarajevu. Ova, 27. noć ramazana, u kojoj je, po vjerskom predanju, u pećini Hira na Brdu svjetlosti u blizini Meke počela objava Kur'ana, u BiH poznatija je pod imenom "noć sudbine", a u narodu se često naziva i "noć želja". Foto: Midhat Poturović\n4 Centralna manifestacija obilježavanja noći Lejletu-l-kadra održana je u Gazi Husrev - begovoj džamiji u Sarajevu. Ova, 27. noć ramazana, u kojoj je, po vjerskom predanju, u pećini Hira na Brdu svjetlosti u blizini Meke počela objava Kur'ana, u BiH poznatija je pod imenom "noć sudbine", a u narodu se često naziva i "noć želja". Foto: Midhat Poturović


Foto: Srna | Otvoren hotel Marriott u Banjaluci\nSrna 29.07.2019 20:24\nBANJALUKA - U Banjaluci je večeras otvoren hotel "Courtyard by Marriott", najvećeg svjetskog hotelskog brenda, sa četiri zvjezdice i 118 savremeno opremljenih soba.\nHotel su svečano otvorili srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović, gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić i vlasnik hotela "Courtyard by Marriott" Mišo Kuzmanović.\n"Vjerujem da ovo nije jedini objekat i da će ih biti još. To znači da će Banjaluka biti zanimljiva i drugim brendovima da se pojave na ovom tržištu", istakao je Dodik.\n"Banjaluka zaslužuje da ima jedan ovakav objekat - svjetski brend, koji će cijelu Republiku Srpsku učiniti dostupnijom i vidljivijom svim potencijalnim gostima", istakla je Cvijanovićeva.\nOn je rekao da će grad Banjaluka nastaviti da podstiče dovođenje što većeg broja gostiju u grad zajedno sa hotelom "Courtyard by Marriott".\n"Ovaj hotel je jedan od prvih brendiranih koji je orijentisan prema poslovnim korisnicima, posvećen je pružanju najbolje hotelske usluge", naveo je Kuzmanović.


Nemanjići - Blic Online\nGlumicu Zlatu Numanagić (71) u poslednje vreme nemamo prilike da vidimo često na malim ekranima, a u seriji "Nemanjićima" gledali smo je pre nešto više od četiri godine.\nZMIJA ČUVA BLAGO NEMANJIĆA Misterija čačanske pećine budi jezu: Nosili su alat za kopanje i pokušavali da uđu, ali su se BRZO VRAĆALI KUĆAMA\nLegenda o blagu Nemanjića skrivenom u pećini Sokolici na planini Ostrici, kod Čačka, već dugo je jedna od najzanimljivijih misterija ovog kraja.\nLegende svetske istorije (6) CAR-MONAH UGASIO SVEĆU: Da li je Uroš Nejaki zaista poslednji muški izdanak porodice Nemanjić?\nU istorijskoj nauci, ali i u najširoj javnosti poznat je podatak da je poslednji direktni muški izdanak slavne srpske vladarske porodice Nemanjić bio car Stefan Uroš V Nejaki (vladao 1355–1371), sin kralja i potonjeg cara Stefana Dušana IV Silnog (vladao 1331–1355) i carice Jelene (oko 1310–1374).\nU okviru izložbe "Kraljevi i svetitelji srpski" u Istorijskom muzeju Srbije do kraja avgusta posetioci će imati priliku da vide život kralja Stefana Dečanskog, koji se iznosi pred javnost samo u posebnim prilikama i rukopise od izuzetnog značaja poput Sintagme Matije Vlastara, nastao u Zeti sredinom 15. veka, te Žitije Stefana Dečanskog sa službom Stefanu Dečanskom od Grigorija Camblaka iz 16. veka.\nMališani prepoznaju njen glas iz crtaća, tv publika je zna iz drugog dela "Zone Zamfirove" i serije "Nemanjići". Iva uveliko radi i na novim projektima iako bi trebalo svakog dana da se porodi.\nNemanjići, ljudi svog vremena: Promovisana edicija o srpskoj dinastiji\nNova edicija knjiga "Nemanjići - ljudi svog vremena" predstavljena je danas u pres centru UNS-a u Beogradu. Reč je o ediciji od šest knjiga koje bacaju novo svetlo na najdugovečniju srpsku dinastiju koja je aktuelizovana u poslednje vreme, kada se obeležavaju dva velika jubileja - osam vekova od krunisanja Stefana Prvovenčanog (1217) i dobijanja autokefalnosti za srpsku crkvu (1219) što se na svojevrstan način, današnjim rečnikom rečeno, tumači kao prvo "međunarodno priznanje" Edicija je objavljena u izdanju "Liber novusa", a dostupna je uz magazin Nedeljnik.


FISKALNI SAVET: Pad BDP od 6,5 odsto u Srbiji najveće je smanjenje proizvodnje još od 1999. - WebTribune\nHome/U FOKUSU/FISKALNI SAVET: Pad BDP od 6,5 odsto u Srbiji najveće je smanjenje proizvodnje još od 1999.\n4. августа 2020.\tU FOKUSU Ostavite komentar\nSrbija je pod uticajem zdravstvene krize u drugom kvartalu ove godine, prema preliminarnim podacima Republičkog zavoda za statistiku imala pad bruto domaćeg proizvoda od 6,5 odsto, što je najveće smanjenje proizvodnje posle 1999. godine, rekao je glavni ekonomista Fiskalnog saveta Danko Brčerević.\n„Najveći pad tokom prethodnih kriza bio je u drugom kvartalu 2009. godine, kada je bio gotovo upola manji nego sada i iznosio je 3,5 i u trećem kvartalu 2014. godine, kada je bio četiri odsto usled poplava i ‘provalije’ u kojoj su se nalazile javne finansije zemlje“, rekao je Brčerević.\nPad BDP od 6,5 odsto nije bio iznenađenje, jer Fiskalni savet je, kako je rekao, prognozirao da će u drugom kvartalu 2020. pad BDP iznositi oko sedam odsto.\n„Nije iznenađenje ni to da je pad proizvodnje u Srbiji u drugom kvartalu mnogo manji nego u većini drugih zemalja EU, gde je po prvoj proceni Evropskog statističkog zavoda pad BDP bio čak 14,4 odsto, preko dva puta dublji nego u Srbiji“, rekao je Brčerević.\nOcenio je da nije dobra praksa to što državni zvaničnici Srbije saopštavaju statističke podatke o privredi pre nego što ih objavi nadležna institucija RZS, što se potom koristi za pristrasno tumačenje podataka pre nego ih bilo ko vidi.\n„Ako RZS ima spremne podatke nekoliko dana pre nego što se zvanično objave, ne vidim razlog zašto to oni prvi ne saopšte, a ako podaci nisu spremni, to je još veći problem, jer njihovo preuranjeno iznošenje u javnost može da napravi pritisak na RZS da se tome prilagođava“, rekao je Brčerević.\nRazlog zbog koga se očekuje da će se pad BDP produžiti do kraja godine je, kako je rekao, to što će neki delovi privrede, kao turizam, biti snažno pogođeni epidemijom tokom cele godine, što se ne očekuje brz oporavak zemalja EU u koje Srbija izvozi i što su značajno pale strane direktne investicije, koje su u prethodnim godinama bile važan pokretač rasta domaće privrede.\nDrugi razlog je, kako je rekao, što će rezultati iz druge polovine godine porediti sa visokom bazom iz istog perioda 2019. godine, kada je BDP jednokratno povećan usled izgradnje gasovoda Turski tok, pa Fiskalni savet ne očekuje da će se 2020. godina završiti sa nultim rastom kao što najavljuje Brnabić, već sa recesijom, odnosno padom BDP od oko tri odsto.\n„Precizne prognoze o broju radnika koji će izgubiti radno mesto još su nemoguće, ali mi za sada očekujemo da bi smanjenje BDP od oko tri odsto moglo da dovede do umerenog pada zaposlenosti od jedan do 1,5 odsto, što znači da bi tokom krize bez posla moglo ostati od 30.000 do 50.000 zaposlenih“, rekao je Brčerević.


Diplomatske selidbe - Agencija za selidbe Beocontrol\nDiplomatske selidbe već dugi niz godina spadaju u red osnovnih delatnosti kompanije Beocontrol. One uključuju sve vrste međunarodnih selidbi diplomata i stranih državljana, članova međunarodnih organizacija i njihovih porodica, ali i selidbe stranih predstavništva i ambasada u Srbiji i inostranstvu i poslovnog prostora međunarodnih predstavnika i delegacija.\nNaši stručni saradnici su tu i da Vam pomognu ukoliko zatreba i u izboru stambenog prostora i obaviti sve formalnosti vezane za kupovinu ili iznajmljivanje i obezbeđivanje objekata.\nVreme za sprovođenje svakog koraka selidbe usklađujemo sa željama i obavezama klijenata, kojima takođe garantujemo potpunu diskreciju. U svakom trenutku svojim klijentima omogućavamo da preko interneta provere gde se nalaze njihove stvari i da prate transport putem GPS-a.Pored višegodišnjeg iskustva u preseljenju istaknutih članova diplomatskog kora najrazličitijih zemalja u svetu i regionu, ono što nas izdvaja jeste specijalizovan proces preseljenja i svih pratećih usluga selidbe po sistemu ’’ključ u ruke’’.\nZa sve diplomate, strane državljane, članove međunarodnih organizacija i njihove porodice koje borave u Srbiji i zemljama u okruženju u koje spadaju Slovenija, Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Makedonija, Rumunija, Bugarska, Mađarska i Austrija pored pomenutih usluga selidbi pružamo i usluge podrške pre/tokom/nakon preseljenja kao što su privremeni smeštaj (hotelski i apartmanski), pronalaženje školskih ustanova, imigracione procedure, radne dozvole, rent a car servis, organizacija grupnog prevoza putnika, organizacija komercijalnih pošiljki, osiguranje Vaše imovine i dr.\nNaša usluga diplomatskih selidbi po sistemu ’’ ključ u ruke’’ uključuje:\nProfesionalne preporuke o načinu preseljenja i pratećih usluga\nStručno pakovanje svih ličnih stvari, uz korišćenje visoko kvalitetnog materijala za pakovanje;\nPrevoz stvari (drumskim, avio, brodskim ili železničkim transportom),\nPreuzimanje/isporuku i transport specijalnih tereta, antikviteta i drugih vrednih starina;\nPreuzimanje/isporuku i transport Vašeg automobila i celokupnog voznog parka ambasada\nSelidbu kućnih ljubimaca i prevoz kompletne porodice i starijih članova;\nOrganizovanje izvozno/uvozne carinske procedure\nPriprema lokalnih izvozno/uvoznih dozvola (kućni ljubimci, knjige, slike, antikviteti)\nSređivanje novog stambenog i poslovnog prostora po unapred izrađenim skicama;\nSkladištenje pošiljki ili Vaših ličnih stvari / duži ili kraći rok čuvanja\nSa našom mrežom kancelarija u regionu i uz podršku strateških partnera u preko 37 zemalja, u stanju smo da ponudimo klijentima u celom regionu Jugoistočne Evrope iste usluge i isti, vrhunski kvalitet.Beocontrol tim garantuje efikasnost, profesionalnost i visoki kvalitet svih usluga koje pruža. Pored garancije koju prilikom potpisivanja ugovora pruža kompanija, stvari svojih klijenata osiguravamo u najvećim svetskim osiguravajućim kućama sa kojima Beocontrol ima specijalne ugovore koji su napravljeni isključivo u korist klijenata koji su nam ukazali poverenje.


Ponedjeljak, 04 Juni 2018 11:00\nSrpsko stanovništvo na Kosovu i Metohiji pod stalnim je pritiskom i prijetnjama. Tokom proteklog vikenda u opštini Vitina za jedno veče su se dogodile dvije krađe srpske imovine i jedan pokušaj krađe.\nPredsjednik privremenog organa te opštine Srđan Nikolić rekao je za Tanjug da je 2. juna oko 23:30 časova Nebojši Stankoviću ukraden automobil ''Fiat Punto'', te je Zoranu Nisiću ukradena krava, a pokušaj krađe bika dogodio se na imanju Danila Stevića.\nTo su, prema njegovim riječima, samo neke u nizu krađa koje se događaju Srbima na Kosovu i Metohiji, te da je o svemu obavještena Kancelarija za KiM.\nHtjeli spriječiti odlazak srpskih đaka na ekskurziju\nTakozvana Kosovska policija pokušala je da spriječi odlazak srpskih đaka tako što autoprevozničkoj firmi ''Škorpion'' iz Vranja nije dozvolila ulaz na teritoriju Kosova i Metohije na tzv. prelazu ''Bela zemlja''.\nOvaj autoprevoznik je trebao da u opštini Ranilug preuzme oko stotinu učenika Osnovne škole ''Veljko Dugošević'' i preveze ih do Jagodine na jednodnevnu ekskurziju, saopšteno je iz ove škole, prenosi ''Blic''.\n''Bilo je u planu da učenici krenu u šest časova iz Raniluga, ali je Kosovska policija zabranila autoprevozniku da zbog nedostatka kosovske dozvole za obavljanje djelatnosti prevoza uđe na teritoriju Kosova i Metohije'', kaže nastavnik Milan Aritonović, jedan od organizatora đačke ekskurzije.\nAritonović kaže da je Autoprevoznik “Škorpion” na tenderu koji je škola raspisala bio najpovoljniji ponuđač i da se nijedna firma registrovana na Kosovu i Metohiji nije javila na tender.\n''Plaćamo cijenu administrativnih prepreka'', kaže Aritonović, navodeći da su učenici srednjih škola prie nekoliko dana neometano otputovali na ekskurziju iz Raniluga, iako je prevoznik, takođe, bila firma “Škorpion” iz Vranja.\nPosljednja izmjena Ponedjeljak, 04 Juni 2018 00:18\nViše iz kategorije: « Uhapšen zbog prijetnji Vučiću, Stefanoviću i Šešelju Albanci vrijeđali i prijetili maloljetnoj srpskoj djeci na igralištu »


Selidbe Novi Beograd - Povoljne Selidbe i Prevoz Beograd\nUsluge selidbe » Selidbe Novi Beograd\nNovi Beograd je postao sve interesantniji za život u poslednjih nekoliko godina, pa su i selidbe na Novi Beograd i sve češće među traženim uslugama u oblasti selidbe i prevoza u Beogradu i Srbiji. Izgradnja velikoj broja stambenih zgrada i poslovnih prostora u opštini Novi Beograd, za posledicu ima useljavanje novih stanara, a agencija POVOLJNE SELIDBE prati sve ove trendove i pokušava da udovolji zahtevima svih klijenata.\nNa Novom Beogradu se uveliko gradi veliki broj stanova i poslovnih objekata, kao i drugih objekata, potreba za selidbama na Novi Beograd se sve više povećava. Baš iz tog razloga, agencija za selidbe i prevoz POVOLJNE SELIDBE, nudi svojim novim klijentima posebne povoljnosti i popuste na usluge selidbe u opštini Novi Beograd.\nSELIDBE NA NOVI BEOGRAD ZA STUDENTE I UČENIKE\nUkoliko, kao učenik ili student, planirate selidbu u na Novi Beograd, agencija POVOLJNE SELIDBE može za vas uraditi besplatnu procenu usluga selidbe. Pored najbolje usluge selidbe na Novi Beograd, agencija POVOLJNE SELIDBE obezbeđuje i posebne popuste. Pozovite nas i saznajte više o vašim mogućnostima selidbe na Novi Beograd.\nAko ste konačno našli svoje savršeno mesto za stanovanje i kupili stan u opštini Novi Beograd, onda je red i na selidbu. Agencija POVOLJNE SELIDBE je tu da vam pomogne u svakom koraku prilikom selidbe na Novi Beograd, bilo da vam treba savet ili pomoć oko pakovanja stvari, unošenje/iznošenje ili rasporedjivanje nameštaja. Ako ne želite da se nervirate oko svega što ide sa procesom selidbe, kontaktirajte nas i mi ćemo za vas rešiti svaki problem.\nSELIDBE FIRMI NA NOVI BEOGRAD\nZa firme i preduzetnike, bilo da su u pitanju mala, srednja ili velika preduzeća agencija POVOLJNE SELIDBE je tu da se pobrine da vaša selidba na Novi Beograd ne utiče i ne pravi zastoj u vašem poslovanju.\nZnajući da je Novi Beograd velika i opština u razvoju sa velikim potencijalom za stanovanje i poslovanje u budućnosti, sve više preduzetnika upravo traži mogućnost da tamo započne ili preseli svoje poslovanje. Iskusni tim agencije POVOLJNE SELIDBE je sačinjen od iskusnih vozača koji svaki problem u vezi selidbe na Novi Beograd može da reši.\nKontaktirajte nas, a mi ćemo učiniti sve da ponudimo najbolje i najpovoljnije usluge selidbe na Novi Beograd .


PressReader - Alo!: 2019-01-14 - Zaradio „šljivu“zbog ZELENAŠKOG DUGA?\nZaradio „šljivu“zbog ZELENAŠKOG DUGA?\nAlo! - 2019-01-14 - HRONIKA - Piše: EKIPA ALO! [email protected]\nTučom započeli novogodišnji matine! U incidentu koji se dogodio u centru Zrenjanina uoči dočeka 2019. godine učestvovali su funkcioner SPS-A Željko Malušić zvani Željko Kamel i Željko Trajković, predsednik Rvačkog saveza Srbije, koji je pomoćnik načelnika u Policijskoj upravi Zrenjanin! Kako „Alo!“saznaje, sukob je izbio zbog navodnog zelenaškog duga od nekoliko desetina hiljada evra, a Željko Trajković je izvukao deblji kraj. Njegova fotografija sa „šljivom“ispod desnog oka osvanula je kasnije na Fejsbuku, sa šaljivim potpisom: „Ljubav… Nije mu se svideo ručak“.\nIncident se dogodio 31. decembra prošle godine u prepodnevnim satima, za vreme novogodiš- njeg matinea u kafi- ću „Vremeplov“u centru Zrenjanina. Kao svedoci do- gađaja pominju se Dragan Ćapin, pomoćnik grado- načelnika, Dra- gan Vulešević, član Gradskog veća, Ra- dovan Bulajić, ne- kadašnji predsednik Skupštine grada, dr Bo- ban Đukanović, funkci- oner SPS-A, kao i gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić.\nKako „Alo!“saznaje iz izvora bliskih istrazi, svađa je izbila jer zamenik načelnika policije socijalisti nije vratio navodni zelenaški dug!\n- Deblji kraj je izvukao Željko Trajković, pomoćnik načelnika Policijske uprave Zrenjanin, koji je bivši član rvačke reprezentacije Srbije i predsednik Rvačkog saveza Srbije. Intervenisala je lekarska ekipa, koja je Trajkoviću ukazala pomoć, a bilo je i privođenja u policiju na saslušanje. Kamelu se posle ovog incidenta navodno ljulja fotelja predsednika Gradskog odbora SPS-A za Zrenjanin. Priča se da će ga zameniti Bojan Marković, bivši načelnik Policijske uprave Zrenjanin - kaže naš sagovornik i dodaje da policija proverava izjave svedoka da su oba aktera tuče navodno povezana sa zelenašima u Zrenjaninu.\n- Proverava se da li je tuča zaista izbila zbog novčanog duga, kako se nezvanično priča. Pominju se različite brojke, od više desetina hiljada evra do 100.000 evra, ali za to još nema dokaza, dok su akteri incidenta odbili da kažu zbog čega su sevale pesnice. Zamenik Trajković se sumnjiči da je umešan u aferu „origano“, zajedno sa Nenadom Armušem, načelnikom odeljenja kriminalističke policije. Ovaj slučaj još nije rasvetljen do kraja, a prvi rezultati istrage su ukazivali da su obojica, navodno, bili povezani sa lokalnim narkodilerima i zaplenom marihuane, dok je naknadno veštačenje pokazalo „da nije u pitanju droga, već origano“. Protiv Trajkovića i Armuša su podnošene prijave zbog sumnje da štite narko-dilere u Zrenjaninu i Novom Sadu i sklanjaju krivične prijave protiv njih - tvrdi naš sagovornik blizak policiji, koji je insistirao na anonimnosti.\nPozvali smo juče Trajkovića i Malušića za komentar, ali se oni nisu javljali na brojeve telefona koji su nam poznati.


TEŠKA SAOBRAĆAJKA NA AUTO-PUTU! Muškarac tragično nastradao, a na delove vozila naletela SRPSKA MINISTARKA\nIzvor: SrbijaDanas.com, 16.Maj.2019, 22:04\nU saobraćajnoj nesreći koja se dogodila oko 20.30 sati na autoputu Beograd-Niš poginuo je muškarac star oko 30 godina!\nNesreća se dogodila na delu puta Grocka-Begaljičko brdo kada je "pežo" kragujevačkih tablica izleteo sa kolovoza i udario u stub nadvožnjaka. Vozilom je upravljalo muško lice koje je od zadobijenih povreda preminulo na mestu nesreće.\nNekoliko trenutaka kasnije na delove vozila naletela su dva službena automobila Vlade Srbije koja su udarila u točak i viljušku "pežoa" koji su ostali na asfaltu.\nU jednom od vozila Vlade prema nezvaničnim informacijama nalazila se i ministarka za evropske integracije...


Odloženo slanje gasa Evropi: Američka kompanija obustavila rad – na najmanje tri nedelje - 10.06.2022, Sputnik Srbija\nOdloženo slanje gasa Evropi: Američka kompanija obustavila rad – na najmanje tri nedelje\nTransport prirodnog gasa za Evropu biće odložen zbog toga što je jedna od vodećih američkih kompanija za proizvodnju tečnog prirodnog gasa Friport LNG... 10.06.2022, Sputnik Srbija\nPrestanak rada fabrike, koja obezbeđuje oko 20 odsto kapaciteta za preradu LNG u SAD, usledio je nakon jučerašnje ekplozije u njenom postrojenju u Meksičkom zalivu, preneo je Rojters.Fabrika je u prošlosti veći deo gasa slala u Japan i Koreju, ali će prekid u radu uticati i na Evropu. Tronedeljno zatvaranje značiće gubitak oko 13-15 pošiljki, iako bi Evropa trebalo da bude u stanju da nadoknadi gubitke iz svojih skladišta gasa. Rizik, međutim, ostaje ako se zatvaranje produži na duži period, kažu analitičari. Prekid rada Friport LNG se poklapa sa održavanjem Severnog toka 1 i norveškim merama za održavanja gasa, međutim, tržište bi moglo da se izbori sa time potencijalnim povlačenjem nekih količina iz skladišta, izjavila je osoba upoznata sa tržištem.\nTransport prirodnog gasa za Evropu biće odložen zbog toga što je jedna od vodećih američkih kompanija za proizvodnju tečnog prirodnog gasa Friport LNG obustavila rad najmanje tri nedelje.\nPrestanak rada fabrike, koja obezbeđuje oko 20 odsto kapaciteta za preradu LNG u SAD, usledio je nakon jučerašnje ekplozije u njenom postrojenju u Meksičkom zalivu, preneo je Rojters.\nFabrika je u prošlosti veći deo gasa slala u Japan i Koreju, ali će prekid u radu uticati i na Evropu.\nTronedeljno zatvaranje značiće gubitak oko 13-15 pošiljki, iako bi Evropa trebalo da bude u stanju da nadoknadi gubitke iz svojih skladišta gasa. Rizik, međutim, ostaje ako se zatvaranje produži na duži period, kažu analitičari.\nPrekid rada Friport LNG se poklapa sa održavanjem Severnog toka 1 i norveškim merama za održavanja gasa, međutim, tržište bi moglo da se izbori sa time potencijalnim povlačenjem nekih količina iz skladišta, izjavila je osoba upoznata sa tržištem.


Podrška izvozno orijentiranim poduzećima u cilju bolje konkurentnosti - Travnički vjesnik\n"Na taj način mi i dalje želimo da stimuliramo domaća izvozno orijentisana poduzeća i da podižemo njihovu konkurentnost, putem omogućavanja povoljnosti za nabavu repromaterijala", rekao je Šarović novinarima uoči sastanka sa gospodarstvenicima iz BiH, korisnicima pomenute odluke.\nPrema njegovim riječima, ova odluka obuhvata 54 tarifne oznake za firme koje se bave tekstilom, obućom i kožom.\nŠarović je posebno istakao dosadašnje pozitivne financijske efekte primjene ove odluke, zadržavanje postojećih radnih mjesta, ali i zapošljavanje nove radne snage.\n"Mi, doduše, ovim putem umanjujemo prihode u proračun za oko tri milijuna KM, ali dobit koja ide našim izvozno orijentiranim poduzećima je višestruka", podvukao je Šarović.\nOn je pojasnio da je ova odluka privremenog karaktera jer je tako regulirano Zakonom o tarifi, ali je izrazio nadu da će ubuduće i to biti riješeno na zadovoljstvo domaće ekonomije.\nPredstavnici tekstilne i industrije obuće iz Sarajeva i Kotor Varoša Amir Medić i Miroslav Peterešin u ime svih učesnika ovog sastanka zahvalili su Šaroviću i njegovim suradnicima u Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH na brizi i podršci domaćoj ekonomiji.Prema njihovim riječima, ova odluka je jedna od najboljih mjera na planu zaštite domaće proizvodnje, što cijene i strani partneri.\nŠarović je izrazio nadu i da će adaptacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju ići željenim tokom, i da će se BiH izboriti za povoljnu pregovaračku poziciju u trgovini sa državama članicama EU, što se posebno odnosi na kvote u vezi sa izvozom mlijeka, voća, povrća.\nRiječ je i o zadržavanjau povlastica za BiH u pogledu bescarinskog izvoza u EU.\nŠarović je ocijenio da je Ministarstvo na čijem se čelu nalazi imalo niz uspješnih i pozitivnih aktivnosti u ovoj godini, što se posebno odnosi na izvoz mlijeka u EU.\nPrema njegovim riječima, pokrivenost uvoza izvozom u BiH iznosi oko 58 odsto, što budi nadu u ohrabrujući ekonomski rast i u narednoj godini.\nNa sastanku u Sarajevu, zajedno sa gospodarstvenicima, prisustvovali su i predstavnici Vanjskotrgovinske komore BiH i entitetskih gospodarskih komora./akta.ba/


Večeras u Sarajevu sastanak Varheljija sa liderima SNSD-a, SDA i HDZ-a - Insajder.in\nVečeras u Sarajevu sastanak Varheljija sa liderima SNSD-a, SDA i HDZ-a\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik najavio je da će večeras kao predsjednik SNSD-a u Sarajevu prisustvovati sastanku sa komesarom za proširenje EU Oliverom Varheljijem i liderima HDZ-a BiH Draganom Čovićem i SDA Bakirom Izetbegovićem.\nDodik je izjavio na konferenciji za novinare da će to biti prilika da se priča o svim altuelnim temama.\n“Cijenimo dolazak komesara Varheljija i spremni smo kada se pitanja bitna za nas riješe da radimo na impelemntaciji, kako to u EU zovu investicionog paketa, koji podrazumijeva izgradnju auto-puta od Johovca do Vukosavlja kojeg treba finansirati Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD), ali i da se u to uključi i jedan nivo donacija EU iz tog paketa”, naveo je Dodik nakon sastanka predstavnika Srpske sa Varheljijem u Banjaluci.\nOn je istakao da ne bi volio da se shvati od bilo koga iz EU da je Republika Srpska stavljena u situaciju da mora birati ili da prihvati ono što hoće političko Sarajevo da bi se ta sredstva koristila, ili da angažuje neke alternativne mogućnosti koje joj stoje na raspolaganju.\nDodik je napomenuo da je za Srpsku najvažniji projekat Koridor “Pet C”, dok traženje od Republike Srpske da se zaduži kako bi se pravio put Foča-Šćepan Polje “nije u visokom prioritetu”.\n“Mi možemo i na drugi način riještiti izgradnju te dionice, mada smo primarno zainteresovani za korištenje sredstava EU”, naveo je Dodik.\nOn je rekao da se treći projekat koji je u tom investicionom paketu odboren odnosi na rekonstrukciju pruge od Doboja do Šamca.\n“Mi objektivno možemo da živimo bez te pruge, ali bi bilo dobro da se ona napravi. Ne želim da oponiram nikom iz Evrope, ali mislim da je dobro da se ti projekti realizuju bez dodatnih političkih uslovljavanja”, naglasio je Dodik.\n# Bakir Izetbegović# BiH# Dragan Čović# Milorad Dodik# Oliver Varhelji\nPrethodna vijest\tU Republici Srpskoj sutra pojeftinjuju svi lijekovi\nSljedeća vijest\tNova pobjeda Borca: Banjalučani nadigrali Bosnu u Sarajevu


Srbija gubi milione na belom luku - Bizlife.rs\nSrbija gubi milione na belom luku\n20:01 Gornji Milanovac, 30/11/2011\nProizvodnja belog luka u Srbiji može da bude najunosniji povrtarski posao, a zbog uvoza iz Kine gube se milioni dinara, ocenio je savetnik za povrtarsku proizvodnju u Poljoprivrednoj stanici u Čačku Milan Damnjanović.\nOn je zemljoradnicima iz rudničko-takovskog kraja, polaznicima Zimske škole za poljoprivrednike, govorio o rentabilnosti proizvodnje belog luka, koji se sada u Srbiji proizvodi u minimalnim količinama, a čista zarada sa jednog hektara moze da iznosi oko 22.000 evra.\n„Prodajna cena za kilogram belog luka je minimum pet evra, za njegovu proizvodnju treba uložiti pola evra i to je najrentabilnija delatnost, a kod nas se četiri puta manje proizvodi nego u Americi“ rekao je Damnjanović u Gornjem Milanovcu.\nPrema njegovim rečima, zbog uzvoza belog luka iz Kine Srbija izdvaja milione evra, iako ima izvanredne uslove za njegovu proizvodnju i može da zaposli na stotine radnika na tom poslu.\nProizvođači su izrazili spremnost da u narednom periodu počnu proizvodnju belog luka, ali će pre toga tražiti garancije da će sve biti otkupljeno.


TENA® Pelene za Odrasle Slim Plus S 30 Pelena za Inkontinenciju, | eApoteka\nTENA® Pelene za Odrasle Slim Plus S 30 Pelena za Inkontinenciju\nTENA® Slip Plus S je otvorena pelena za celokupnu zaštitu od inkontinencije sa podesivim trakama za savršeno prianjanje, udobnost i zaštitu od curenja. Nasuprot mnogim standardnim pelenama za odrasle, pelene TENA® Slip sadrže mekan materijal poput tekstila, dobro prianjaju uz telo i pružaju izuzetnu zaštitu od curenja, tako da su idealne za manje pokretne osobe i za zamenu u krevetu.\nOdgovara obimu kukova: 56 cm do 85 cm\n1.490,40 RSD 1.656,00 RSD\nZahvaljujući funkciji FeelDry Advanced™, proizvod brzo upija tečnost sa površine i koža ostaje suva. Brzoupijajuće jezgro tada brzo upija čak i veće količine mokraće da bi koža ostala suva, a porozan zadnji sloj ConfioAir™ omogućava koži da diše. Sve ove karakteristike pomažu u očuvanju zdravlja kože. Otvorena konstrukcija pelene sa jakim lepljivim trakama omogućava laku zamenu kod korisnika koji stoje ili leže i može lako da se pričvrsti i podesi da bi se postiglo savršeno, bezbedno prianjanje.\nZa postizanje svežine proizvod koristi neutralizator mirisa, a indikator vlažnosti ukazuje na vreme za zamenu.\nTENA® Pelene Slim Super M 30 Komada\n2.504,00 RSD 2.253,60 RSD\nTENA® Slip Super M je otvorena pelena za celokupnu zaštitu od inkontinencije sa podesivim trakama za savršeno prianjanje, udobnost i zaštitu od curenja. Nasuprot mnogim standardnim pelenama za odrasle, pelene TENA® Slip sadrže mekan materijal poput tekstila, dobro prianjaju uz telo i pružaju izuzetnu zaštitu od curenja, tako da su idealne za manje pokretne osobe i za zamenu u krevetu.\nTENA® Pelene Slim Plus M 10 Komada\nTENA® Pelene Slim Super L 30 Komada\n2.797,00 RSD 2.517,30 RSD\nTENA® Slip Super L je otvorena pelena za celokupnu zaštitu od inkontinencije sa podesivim trakama za savršeno prianjanje, udobnost i zaštitu od curenja. Nasuprot mnogim standardnim pelenama za odrasle, pelene TENA® Slip sadrže mekan materijal poput tekstila, dobro prianjaju uz telo i pružaju izuzetnu zaštitu od curenja, tako da su idealne za manje pokretne osobe i za zamenu u krevetu.\nOdgovara obimu kukova: 92 cm do 144 cm\n1.458,00 RSD 1.312,20 RSD\nTENA® Pelene Slim Plus L 30 Komada\nTENA® Slip Plus L je otvorena pelena za celokupnu zaštitu od inkontinencije sa podesivim trakama za savršeno prianjanje, udobnost i zaštitu od curenja. Nasuprot mnogim standardnim pelenama za odrasle, pelene TENA® Slip sadrže mekan materijal poput tekstila, dobro prianjaju uz telo i pružaju izuzetnu zaštitu od curenja, tako da su idealne za manje pokretne osobe i za zamenu u krevetu.\nVitamin C 500 mg Prašak 10 Kesica\nVitamin C je rastvorljivi vredan dodatak ishrani, jer učestvuje u metaboličkim procesima i doprinosi povećanju otpornosti na infekcije i uticaje štetnih agenasa.


02-09-2019 21:30 Izdvojeno Svet Planeta\nLeteća tvrđava - Stelt bombarder B-2\nDužina: 21 metar\nRaspon krila: 52,4 m\nTežina (prazan): 71.700 kg\nTežina (pun): 170.600 kg\nMaks. brzina: 1.010 km/h\nDolet: 11.000 kilometara\nCena: 2,1 milijarda dolara\nLet do Islanda\nAmerički nuklearni bombarderi prvi put su u istoriji posetili Island, ostrvo u Atlantskom okeanu nedaleko od Arktika. Avioni B-2, koji su smešteni u britanskoj bazi Ferford sleteli su u vojnu bazu Keflavik, koja je bila zatvorena 2006, ali je ponovo u upotrebi.\nNa vrhuncu Hladnog rata na Islandu je bilo smešteno 5.000 američkih vojnika. SAD su od 2015. uložile 80 miliona dolara u obnovu baze Keflavik.\n- Zasad nema planova o stalnom prisustvu američkih vojnika na Islandu - poručila je Pamela Roi, portparol američkih trupa u Evropi.\nPročitajte OVDE zašto „mračni princ“ CIA ne želi rat s Iranom?


Postupak po zahtevu NLB-a za sticanje vlasništva u Komercijalnoj banci i dalje je u toku pošto, kažu u NBS, slovenačka banka još nije dostavila dodatnu dokumentaciju potrebnu za dobijanje saglasnosti za tu transakciju.\nTek kada NLB dostavi svu dokumentaciju koju je centralna banka Srbije zatražila radi ocene svih propisanih uslova za davanje saglasnosti počeće da teče rok od 60 dana za rešavanje zahteva.\nInače, prodaja Komercijalne NLB banke dogovorena je krajem februara ove godine, kada se NLB obavezao da za kontrolni paket od 83,2 odsto akcija u vlasništvu države plati 387 miliona evra, to jest 27,65 evra po akciji.\nPotrebno je da NBS da NLB-u prethodnu saglasnost za sticanje vlasništva u Komercijalnoj banci, a rok u kome se transakcija može najkasnije realizovati je do usvajanja prvih narednih godišnjih finansijskih izveštaja odnosno revidiranih finansijskih izveštaja NLB-a.\nRok od 60 dana počinje da teče od dana dostavljanja uredne dokumentacije od strane podnosioca zahteva.\nU NBS kažu da je polovinom juna Nova ljubljanska banka podnela zahtev centralnoj banci Srbije za sticanje direktnog vlasništva, koje će joj omogućiti više od 50 odsto glasačkih prava u Komercijalnoj banci Beograd.\nNBS očekuje od podnosioca zahteva dostavljanje dodatne dokumentacije, pri čemu rok za dostavljanje pojedinih dokumenata zavisi i od obaveza NLB-a prema svojim regulatornim telima.\nTokom roka od 60 dana sagledaće se sva dostavljena dokumentacija i utvrditi da li su ispunjeni svi propisani uslovi, i ako jesu NBS daće NLB-u prethodnu saglasnost za sticanje vlasništva u Komercijalnoj banci, kada će se steći uslovi za realizaciju transakcije, rečeno je Tanjugu u centralnoj banci Srbije.\nSrbija će pored 387 miliona evra za 83,2 odsto akcija u vlasništvu države do završetka preuzimanje prihodovati i više od 450 miliona evra pošto će dobiti prihod od kamate po stopi od dva odsto godišnje za period od 1. januara 2020. koje je NLB obavezna da isplati.


Katalonski dani u Beogradu | Glas javnosti\nPočetna > Kultura > Katalonski dani u Beogradu\nNOVI FESTIVAL EVROPSKOG CENTRA ZA KULTURU I DEBATU "GRAD"\nKatalonski dani u Beogradu\nBEOGRAD - Evropski centar za kulturu i debatu "Grad" prvi put organizuje festival Katalonski dani, zajedničko predstavljanje katalonske književnosti, fotografije, pozorišta, gastronomije, sporta i muzike u Beogradu.\nOd 4. do 11. maja u Kulturnom centru GRAD i Institutu Servantes posetioci će moći da prisustvuju različitim umetničkim događajima i radionicama uz učešće umetnika i kulturnih aktivista iz Katalonije i Srbije.\nFestival otvara koncert tradicionalne muzike sa Balearskih ostrva u izvođenju Perea Joana Martorela (Martorell), jedan od trenutno najznačajnijih izvođača tradicionalne muzike sa Balearskih ostrva.\nSledi izložbe Cambra Fosca: Katalonija (1936 - 1946), radionica posvećena tradicionalnoj muzici sa Baleara, debata na temu fudbala uz učešće sportskih novinara iz Srbije i Jordija Floriacha, velikog poznavaoca fudbala iz Katalonije, debata na temu katalonske književnosti i predstavljanje katalonske kuhinje koju će voditi profesionalni kuvar i lektor katalonskog jezika Jordi Gimeno.\nPored ovih dešavanja u ovih šest dana kulturni centar GRAD ugostiti će i muzičare Don Simon (na fotografiji) i Telefunken i "Horkestar", a Pomereni teatar iz Beograda izvešće premijeru svoje predstave "Bufali" Paua Miroa.\nIzložba 1.000 zvona u Moskvi\nBradić obišao Arsenal kod kule Nebojša\nPopović i Radojičićeva u "Vuku"\n"Đeram" za dva i po miliona dolara\n"Nebeski lovci" u Prirodnjačkom muzeju\n"Barbelo, o psima i deci" u SNP-u\nDžef Bek 7. jula u Centru "Sava"\nVeče violine na Kolarcu\nFilmovi iz bivše SFRJ u Zagrebu


► Slovačka: desetine hiljada ljudi obeležile godišnjicu ubistva novinara\nKucijak i Kusnirova su ubijeni u njihovom stanu 21. februara 2018. godine, a slovačke vlasti veruju da je u pitanju naručeno ubistvo povezano sa Kucijakovim istraživaanjima o mogućim korupcijsdkim vezama između političara i italijanskih mafijaša.\nČetiri osobe osumnjičene za ovaj zločin su uhapšene i optužene ali se veruje da je nalogodavac ubistva još na slobodi. Ubistvo ovog novinara i njegove verenice izazvalo je masovne proteste u Slovačkoj i političku krizu koja je rezultirala razrešenjem šefa policije i padom vlade.\nDemonstrnati su i danas tražili odgovore o tome kako teče istraga. "Mi želimo da saznamo imena onih koji su naručili ovaj strašan zločin", izjavila je organizatorka protestva Karolina Farska.\nKomentarišući presudu ubicama novinara Slavka Ćuruvije, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je u suštini osudio i svog prethodnika Slobodana Miloševića, ocenjuje današnji moskovski dnevnik...


Države ćute dok nam industrijski lobi truje djecu: 4 - Hormoni lete kao baloni -- Zdravlje -- Sott.net\nPet, 16 Lip 2017 00:25 UTC\nU dokumentarnoj emisiji Otrov u šamponima i kremama na nemačkoj TV stanici SWR ponovo je skrenuta pažnja na opasne hormonske ometače koji nam ulaze pod kožu pri svakodnevnoj kozmetičkoj rutini. Majka dvoje dece, 33-godišnja Karolin Rozales, nemačka blogerka i autorka, jedna je od retkih koja nije ostala zavedena primamljivim reklamama.\nKada je saznala da penaten krema koju je koristila za sina sadrži supstancu koja u detetovom telu deluje hormonski, bila je šokirana. Svaka porodilja u Nemačkoj, naime, dobija komplet sa ovim poznatim kozmetičkim proizvodima za negu beba. Karolin je šest meseci mazala kožu svog sinčića, a onda čula za hormonske ometače.\nPočela je da istražuje o tome i saznala da je u Danskoj upotreba parabena zabranjena u proizvodima za decu ispod tri godine. Ona je pokrenula inicijativu da se isto to uradi i u Nemačkoj i preko interneta skuplja potpise, smatrajući da je to potpuno logično s obzirom na to da postoje odgovorne zemlje u kojima se o takvim stvarima vodi briga.\nPrepušteno svesti pojedinaca\nBisfenoli, ftalati, parabeni i slične supstance čije se ime teško izgovara, a još teže razume, sveprisutni su i u ekološki osvešćenoj Nemačkoj, jer je profit izgleda mnogo snažniji argument od zdravlja. Zvanična politika se drži pasivno i poziva na EU-regulativu. Ekipa emisije Vox Pop televizije ARTE se zapitala da li je razlog delovanje lobista hemijske industrije?!\nAmbalaža koja ubija\nNemac Andreas Kortenkamp, toksikolog sa londonskog Brunel univerziteta, već godinama je ubeđen da uobičajene materije za konzerviranje i UV-filteri u kozmetici utiču na hormonski sistem i da saučestvuju u oboljenjima kao što je rak dojke, poremećaji ciklusa i plodnosti, rak prostate i testisa.\nOn je svoja istraživanja sažeo u izveštaj za EU i učestvovao je u studiji Svetske zdravstvene organizacije na tu temu, koja pored kozmetike, smatra i plastična pakovanja i sredstva za zaštitu biljaka - latentnim civilizacijskim ubicama.\nDa ima mesta sumnji pokazuje to da je Evropska komisija odluku o pravilima korišćenja ovih materija donela tek nedavno, i to na pritisak pojedinih država, posebno Francuske, Švedske i Danske.\nOvakav pravilnik bio bi svetska premijera, ali na poslednjoj sednici održanoj krajem februara 2017. godine o nacrtu dokumenta još uvek nije postignut konsenzus, iako u naučnom smislu ne postoje nikakve sumnje. Svetska zdravstvena organizacija čak u endokrino aktivnim supstancama vidi jednu od najvećih opasnosti za globalno zdravlje.\nSvuda ima opasnog bisfenola A\nZa sada je, što se tiče Nemačke, sve uglavnom prepušteno svesnim pojedincima i apelima nadležnih organizacija. Nemački Centar za zdravlje već godinama upozorava na opasnost hemikalije bisfenol A i podstiče potrošače da se sami odgovorno ponašaju "kad je već očita nesposobnost delovanja zakonodavca", ali je i pored toga skoro nemoguće da se čovek u potpunosti zaštiti.\nŠamponi, kondicioneri, losioni za telo, kreme za lice i ruke - kad ujutru izađemo iz kupatila, naše telo smo već obradili čitavim arsenalom proizvoda. Za neke od njih postoji sumnja da povećavaju rizik oboljenja od raka jer deluju hormonski.\nKako je u svojim istraživanjima utvrdila Savezna agencija za životnu sredinu, bisfenol A se nalazi u bebi-flašicama, plastičnim dozama, ceduljama za parkiranje, na računima u radnjama, konto-izvodima, vozačkim dozvolama, koncertnim kartama, etiketama za kofere...?!\n- Tokom istraživanja smo našli bisfenol A kod svih ljudi i svakog deteta. Kad izračunamo koliko toga neka osoba primi, to je mnogo manje nego što se trenutno označava rizičnim, ali je ipak dovoljno za ono koliko nam je potrebno da se u jednom eksperimentu sa životinjama izazovu efekti - objašnjava Andreas Giz iz ove agencije.


Obnova bolnice i doma zdravlja u Paraćinu\nDa li ste čuli za novu promociju jela u restoranu ''R CLUB'' u Jagodini ?\nZa projekte u opštini Paraćin izdvojeno 17 miliona evra\nOPŠTINA Paraćin ove godine biće veliko gradilište, a za sve projekte, od infrastrukturnih, od obnove bolnice i doma zdravlja, zajedno sa Vladom Srbije i međunarodnim institucijama, uložiće 17 miliona evra. Pored unapređenja vodosnabdevanja vrednog 3,4 miliona evra, izgradnje novog sistema odbrane od poplava na Crnici, podizanja novih mostova umesto starih i potpune rekonstrukcije pet škola, ima i dodatnih projekata koji će se sprovoditi tokom 2018. godine u paraćinskoj opštini.\nSumirajući rezultate u godini na izmaku i najavljujući nove, ove vesti saopštio je Saša Paunović, prvi čovek Paraćina, navodeći da su dodatni projekti odobreni zaključkom Vlade, a njihova vrednost će se znati posle izrade projektne dokumentacije.\n- Reč je o rekonstrukciji dve osnovne škole i Centra za socijalni rad, a svakako najveći projekat je potpuna rekonstrukcija svih objekata zdravstvenih ustanova u Paraćinu, površine 10.000 kvadrata za koje će Opština, po dogovoru sa Kancelarijom za javna ulaganja, uraditi projektnu dokumentaciju, a država finansirati radove. Samo ovaj projekat predviđa državnu investiciju od nekoliko miliona evra - precizirao je Paunović.\nPo njegovim rečima, Skupština opštine je već donela odluku o višegodišnjim programima infrastrukturnih radova čije će sprovođenje započeti u 2018. Po usvajanju novog Plana generalne regulacije, što će ubrzati rešavanje imovinskih problema, u prigradskim naseljima privešće se kraju asfaltiranje, izgradnja vodovoda i kanalizacije. U gradu Paraćince još očekuje uređivanje novog trga sa fontanom, konačni završetak zgrade Kulturnog centra, selidba dva javna preduzeća u prostor nekadašnje kasarne, te obimni radovi na regulaciji Crnice. U selima će se nastaviti izgradnja infrastrukture, a traži se rešenje i za rekonstrukciju lokalnih puteva.\nPARAĆIN je na samom kraju budžetske godine iz tekuće rezerve republičkog budžeta dobio dodatnih 35 miliona dinara, što je omogućilo da se godina privede kraju iznad svih očekivanja - naveo je Saša Paunović. - To je dokaz dobre saradnje Paraćina sa državnim institucijama.


Poljosfera: Otvoren prvi poziv za finansiranje inovacija – projekat „agROBOfood“ - AGROBIZNIS CENTAR za ruralni razvoj i razvoj poljoprivredne proizvodnje\nPoljosfera: Otvoren prvi poziv za finansiranje inovacija – projekat „agROBOfood“\n9 maja, 2020 by ABC administrator\n(preuzeto sa sajta Poljosfera)\nPoziv traje do 31. maja, 2020. godine, a početak implementacije za izabrane projekte je septembar 2020. godine.\nOtvoren prvi poziv za finansiranje inovativnih eksperimenata u okviru evropskog projekta „agROBOfood“.\nMalim i srednjim preduzećima 2,65 miliona evra\nInstitut BioSens u saradnji sa 38 partnera iz Evrope kroz projekat agROBOfood podstiče građenje snažnog evropskog ekosistema koji će omogućiti efektnu primenu robotskih tehnologija u poljoprivredno- prehrambenom sektoru.\nProjekat agROBOfood (finansiran kroz program Evropske Unije Horizont 2020) povezuje svet robotike, poljoprivrede, istraživanja, nauke, razvoja i poslovanja.\nU okviru projekta, realizovaće se sedam inicijalnih inovativnih eksperimenata sa različitim fokusom.\nNa primer, razvoj robotske ruke za sakupljanje uzoraka zemljišta, unapređenje sistema za automatsko branje povrća u staklenim baštama, uvođenje robota za rad na niskim temperaturama i slično.\nEksperimente će nadgledati mreža Digitalnih Inovacionih Habova uspostavljenih u 7 regionalnih centara (za naš region to je Institut BioSens) koji će eksperimentima pomoći da dostignu tehničku i tržišnu zrelost.\nPrvi otvoren poziv nudi ukupno 2,65 milona evra (od 300,000 do 500,000 po konzorcijumu) i usmeren je ka malim i srednjim preduzećima iz cele Evrope kojima su neophodna sredstva, kao i tehnička podrška kako bi razvili svoja inovativna rešenja u oblasti robotike, primenjiva u poljoprivredno- prehrambenom sektoru.\nOvaj poziv namenjen je preduzećima koji ispunjavaju sledeće uslove:\nRešavaju realan problem u poljoprivrednom sektoru\nImaju oformljen konzorcijum koji se sastoji od 2 do 5 članova (malih i srednjih preduzeća)\nSvi članovi konzorcijuma su aktivna registrovana preduzeća\nKonzorcijum se sastoji od bar jednog krajnjeg korisnika (npr. poljoprivredno gazdinstvo) i najmanje jednog preduzeća koje razvija tehnološka rešenja (npr.preduzeće koje razvija robotska rešenja za poljoprivredni sektor)\nKonzorcijum je uspostavio kontakt sa regionalnim Digitalnim Inovacionim Habom (za naš region to je Institut BioSens- kontakt osoba je Staša Stojkov Rošić.)\nInovativno rešenje je bazirano na robotskim tehnologijama\nPrvi otvoren poziv traje do 31. maja, 2020. godine, a početak implementacije za izabrane projekte je septembar 2020. godine.\nDetaljnije o samom projektu i procesu prijave, možete pronaći na zvaničnom sajtu, a dodatna pitanja pošaljite na mejl stasa.stojkov@biosense.rs.\nCategories Pozivi, Vesti\tPost navigation\nAgroTV: Na Avali će biti izgrađene dve pasarele za životinje\nPoljosfera: Zahtev za podsticaje za organsku biljnu proizvodnju


Daleko od Kikinde i bez treninga: Odbojkaši do važne pobede u Kleku · gradski.online\nKLEK- Širenje korona infekcije odrazilo se na sve sportove, pa i na odbojkaše MOK “Kikinda” koji se bore za ulazak u viši rang takmičenja. Umesto u sali OŠ “Žarko Zrenjanin”, naši odbojkaši ugostili su u Kleku kod Zrenjanina OK “West””iz Šida.\nDrugi susret plej of faze, odigran u sali “Miloš Grbić”, Kikinđani su dobili sa 3:2 u setovima (25:14, 22:25, 21:25, 25:12, 15:10). Da nije bilo lako potvrdio nam je Milan Radosavčev, trener MOK “Kikinda”:\n-Naši veliki sportski prijatelji iz Kleka izašli su nam u susret, jer nismo mogli da ugostimo odbojkaše iz Šida u našem gradu. Meč je odigran bez prisustva publike.\nUsled novonastalih okolnosti nemamo gde da treniramo, pa se to odrazilo na našu igru. Kao ključni problem sad se nameće nedostatak snage, ali smo stigli do 16. uzastopne pobede- naveo je Radosavčev.\nDo kraja ove faze takmičenja preostale su još četiri utakmice, a Radosavčev ne može sa sigurnošću da kaže kako će se i kada okončati prvenstvo.\nNaredne nedelje MOK “Kikinda” trebalo bi da se sastane sa “Vojvodinom 3” u Novom Sadu. Ukoliko se prekinu sva sportska takmičenja i proglasi vanredno stanje, to će za kikindske odbojkaše značiti i definitivni plasman u Drugu ligu.\n(foto, Milorad Šibul)\nPrethodnoGoleada na Vašarištu: ŽAK ubedljiv, “Kozaru” savladao lider\nSledećeVučić proglasio vanredno stanje u Srbiji: Zatvara se život da bismo sačuvali život