Cadillac Cadillaca - debitovao novi Escalade - Auto Republika\nKada opisuju nešto najbolje, bez obzira da li je reč o automobilima ili bilo kojoj drugoj napravi, Amerikanci imaju običaj da kažu da je to „Cadillac“. Premijum divizija General Motorsa je dugo godina važila za nekoga ko postavlja svetski standard, pre nego što je izgubila trku sa nemačkim i japanskim rivalima tokom osamdesetih godina prošlog veka. To ne znači da je sve crno i model Escalade se pokazao velikim uspehom od prvog dana.\nProšle godine je prodato preko 35.000 jedinica na američkom tržištu, što je fantastična cifra za vozilo čija cena ume da pređe brojku od 100.000 dolara. Ispred nas je sada potpuno novi Escalade za 2021. godinu, za koji Cadillac kaže da nije štedeo u razvoju. Fil Kučera, glavni dizajner u timu, je izjavio da ovaj terenac predstavlja najbolji model najbolje divizije General Motorsa, pa samim tim je morao da ima najbolje inženjere i dizajnere u timu. Barem na prvi pogled nam se čini da je takva strategija definitivno dala rezultate.\nJoš pre četiri godine Cadillac je upriličio debitantski nasutp prelepe Escala limuzine u konceptnoj formi. Mnogi detalji sa tog prototipa su vremenom preneti i na serijske modele. Međutim, nijedan od njih nije pozajmio toliko linija kao novi Escalade, koji je i dalje zadržao onaj prepoznatljivi Cadillacov stil. Poveća maska hladnjaka će moći da se naruči u hromiranoj ili u boji vozila, dok su farovi horizontalni i najmanji koje je ovaj terenac imao u svojoj istoriji.\nVelika pažnja je posvećena i detaljima enterijera, a to je inače kategorija gde je proizvođač redovno zaostajao za konkurencijom. Iz kompanije kažu da su dobavljači bili primorani da investiraju u novu mašineriju, kako bi zadovoljili visoke standarde po pitanju završne izrade. Gotovo sve komande su digitalne, a tu su čak tri monitora koja raspolažu različitim broj inča po dijagonali (7,2; 14,2 ili 16,9). Na zadnjim sedištima se nalaze 12,6-inčni monitori preko kojih putnici mogu da konektuju svoj mobilni telefon.\nKao i u prošlosti, Escaalade će deliti platformu sa još dva modela General Motorsa i to Chevrolet Tahoe/Suburban i GMC Yukon/Yukon XL. To znači da će se ponuda zasnivati na standardnom modelu sa dva reda sedišta i produženom ESV modelu sa tri reda sedišta, uz prateću veću zapreminu prtljažnika. Terenac je veći u svakom pogledu u poređenju sa modelom koji zamenjuje pa je tako ponovo preuzeo lidersku poziciju od Lincolna Navigatora po tom pitanju.\nCadillac očekuje da će većina kupaca da se odluči za provereni 6,2-litarski V8 benzinac sa 420 „konja“ dok će se snaga prenositi na sva četiri točka preko desetostepenog automatskog menjača. Nešto kasnije ponuda će biti proširena i sa 3,0-litarskim dizelom sa 277 konjskih snaga i čak 624 Nm maksimalnog obrtnog momenta.\nNovi Cadillac Escalade stiže u izložbeno-prodajne salone krajem godine, a početna cena od 77.000 američkih dolara se ne bi trebala menjati u većoj meri.\ntags: američki premijum SUV cadillac Escalade general motors svetska premijera\nprevious Nova verzija - novi bagovi: Apple CarPlay kasni u reakcijama pa čak i otkazuje\nnext Mazda sprema R6 Skyactiv-X i D, kao i osmostepeni automatik za novu Mazdu6?\nLincoln Navigator ostaje favorit, barem što se vizuelnog identiteta tiče, posebno eksterijera, mada je i Escalade zaista upečatljiv.\nnadam se da će biti ponuđen i u evropi zajedno sa novim stingray\nTreba obratiti pažnju sa koliko stila je Kadilak izveo dva LCD displeja .Prvi, koji je za navigaciju ide preko pola širine auta,zakrivljen je prema vozaču a drugi, manji, nalazi se u njemu ,stoji ispred volana i zamjenjuje brzinomjer.Kod Mercedesa , to je nezgrapno kao kredenac, jedan LCD nakačen ispred volana, jedan visi na sredini auta,operisano od elegancije.


O garažama kod Narodnog pozorišta i na Vrhovnom sudu FBiH? – Informer\nNakon šest godina kako je Hajrudin Mulić, direktor firme Centrotrans – transport robe, tužio Vladu Sarajevskog kantona zbog odluke da koncesiju za gradnju podzemne garaže kod Narodnog pozorišta na period od 25 godina dodijeli BBM konzorciju, njegova firma dobila je ovaj posao.\nPodsjećamo, posao je tad dobio BBM, a Centrotrans – transport robe pokrenuo je upravni spor, greške u bodovanju navedene u tužbi upućene su Vrhovnom sudu FBiH, Kantonalnom sudu Sarajevo i samoj Vladi. Iako je Centrotrans – transport robe dobio posao, gradnja nije počela ni prošle ni ove godine, a šta će od projekta biti, kako nam kaže Mirsad Sipović, koji u sporu zastupa firmu u vlasništvu Mulića, najvjerovatnije će odlučiti Vrhovni sud FBiH.\n– Vlada Kantona Sarajevo nije riješila imovinskopravne odnose na ovom zemljištu. U Općini Centar kažu da je zemljište njihovo, a pošto se i federalno Ministarstvo prostornog uređenja proglasilo nenadležnim u ovom slučaju, odluku u sukobu nadležnosti će najvjerovatnije morati donijeti Vrhovni sud FBiH, istakao je Sipović.\nAdvokat Sipović je napomenuo kako bi Općina Centar mogla stupiti zemljište jedino u slučaju određivanja neke naknade.\nSudska parnica između firme Centrotrans – transport robe i Kantona Sarajevo i dalje traje na Općinskom sudu, a novo ročište zakazano je za 5. decembar ove godine. U ovom sporu iz firme u vlasništvu Mulića traže da se ispoštuje ugovor o koncesijama sklopljen sa predstavnicima KS-a.


Odalović: Postoje najmanje tri lokacije u Metohiji sa mogućim grobnicama Srba koje treba pretražiti | Radio Kosovska Mitrovica\n19. November, 2020 13:51 |\n“To sad ulazi u jednu proceduru uzimanja uzoraka i obrade i kasnije poklapanja putem DNK sa krvnih uzoracima porodica koje su prijavile nestanak svojih članova”, naveo je Odalović.\nOn je podsetio da je to lokacija na kojoj je u novembru 2015. prvi put počela pretraga i da se svake godine u prolećnom, letnjem i jesenjem periodu, bude na terenu.\n“Više od 200.000 kubika kamena je prekopano do sada, dok se nije došlo do prvih tragova. Mi ćemo sada raditi dokle god vremenski uslovi to dozvoljavaju i ako ostanu ovakvi vremenski uslovi do decembra, može se desiti da čak i završimo.Veliki je to posao, nije nimalo lako. To je sada osetljiv posao kada se dođe do posmrtnih ostataka i tada forenzičari detaljnije vrše obradu”, objasnio je Odalović.\nPrecizirao je da je to naša naredba, a da će biti priključeni forenzičari iz Međunarodnog komiteta Crvenog krsta, iz Međunarodne komisije za nestala lica i forenzičari Euleksa.\n“Pozvaćemo i posmatrače prištinske delegacije da budu na lokaciji, jer je to deo transparentnosti na kojoj mi insistiramo. Mirniji smo mi, a i porodice Albanaca, kada imaju nekog prisutnog kome u ovom trenutku mogu da veruju. Nema razloga ni nama da ne veruju, ali, ja ih razumem. Nismo nijednu fazu do sada radili, a da nismo njih pozvali da budu sa nama”, naglasio je Odalović.\nUkazao je takođe da smo mi poslali nekoliko zahteva za dosta preciznim informacijama i podacima o mogućim lokacijama gde su posmrtni ostaci Srba, i dostavili ih Prištini i da očekujemo da i oni postupe identično kao što smo i mi.\n“Da provere sve informacije i lokacije, koje su po našem mišljenju, dosta izvesne. Ima nekoliko lokacija u dotičnom delu koje moraju da budu pretražene. Ne bih najavljivao koje su to lokacije, jer se bojim da samom najavom i pominjanjem lokacija, dolazimo u situaciju koja nam se dešavala i ranije, da se mesto povredi i ošteti. Dok god ne budemo dobili narednu suda, nećemo ga govorimo o tom pitanju”, naglasio je Odalović.\nPrecizirao je da smo prijavili za sada tri lokacije, u metohijskom delu, koje su dosta dobro pripremljene i koje bi u novembru i decembru pretražili.\n“Na poslednjem sastanku Radne grupe, pre jedno dva meseca u Prištini, ponovili smo taj zahtev i insistirali smo na tome. Oni su prosledili taj zahtev njihovim nadležnim organima. Kod nas je sa nama na ovoj lokaciji radilo Tužilaštvo za ratne zločine do faze dok se ne pronađu tragovi. Kada se pronađu tragovi, po našem zakonu, to preuzima Viši sud u Beogradu i Odeljenje za ratne zločine i postupajući sudija izdaje naredbu. To je identično pretpostaljam i po njihovoj proceduri”, istakao je Odalović.\nNa Košarama pokušavamo da lociramo mesta naših sahranjenih vojnika\nIstakao je da bi njihovo tužilaštvo moralo da izda naredbu i da se izađe na tu lokaciju i dodao da se očekuje sada, u ovom vremenu, da se radi paralelno i lokacija na Kosovu.\n“Sve informacije o potencijalnim grobnicama Srba, podeljenje su sa Prištinom. Na Košarama da pokušamo da lociramo mesta sahranjivanja i naših vojnika, koji su ostali gore posle povlačenja vojske. Mi imamo kontinuirani rad, ali se nadam da ćemo sa ovim zahtevima da se postupi i da će imati povratne rezultate. Mi nemamo punu nadležnost tamo, moramo od njih da dobijemo sagalasnost da nas uvedu na lokacije i da možemo da radimo”, zaključio je Odalović.


UGOVOR O SARADNJI: "Lanaco" partner sa kompanijom MHP iz "Porsche" grupe - Opcija\nUGOVOR O SARADNJI: “Lanaco” partner sa kompanijom MHP iz “Porsche” grupe\n18-05-2019 Biznis, Pocetna, Tehnologija\nBanjalučka kompanija “Lanaco” postala je partner kompanije “MHP Porsche”, čija se softverska rješenja nalaze u dvije trećine automobila u svijetu.\nUgovor o saradnji potpisali su u četvrtak u “Lanaco tehnološkom centru” u Banjaluci Dragan Ninić, član Uprave i menadžer sektora za razvoj poslovanja ove kompanije, i Bernd Herman, rukovodilac “MHP Consultinga” Rumunija, a koji je zadužen za partnerske aktivnosti u jugoistočnoj Evropi.\n“Potpisivanjem ovog ugovora kompanija ‘Lanaco’ i njeni zaposleni dolaze u priliku da učestvuju u projektima koji se globalno primjenjuju i kreiranju inovativnih rješenja koja će biti sutra u svim automobilima čiji ćemo biti korisnici”, kazao je Ninić.\nPrema njegovim riječima, na ovaj način se otvaraju vrata cijeloj domaćoj privredi da se aktivno uključi u globalne trendove i procese.\n“Pričamo o projektima i softverskim rješenjima i uslugama koji će se nalaziti u brendovima kao što su Porsche, Audi, Volkswagen, Seat, Škoda, Bentley i drugi”, pojasnio je Ninić.\nHerman je poručio kako će “Lanaco” veoma brzo biti integrisan u njihove projekte, te da će u budućnosti razvijati svoje poslove i saradnju.\nOn kaže kako je jednu od najvećih kompanija u BiH u oblasti informacionih tehnologija posjetio još prošle godine i da je bio zadovoljan onim što je vidio.\n“Oduševljen sam profesionalnošću, stručnim znanjem i entuzijazmom zaposlenih u ovoj firmi i zato smo se odlučili da s njima sarađujemo”, kazao je Herman.\nKompanija MHP je dio “Porsche grupe”, koja svoje poslovanje ostvaruje na globalnom tržištu u segmentu konsaltinga u informacionim tehnologijama i najvišem nivou ekspertize u automobilskoj industriji. Osim poznatih brendova “Porsche grupe”, ima više od 300 partnera kojima pruža najviši nivo IT podrške. Na IT tržištu, MHP ostvaruje najviši nivo partnerstva s kompanijama SAP, “Oracle” i IBM.


To što je Desanka Lopičić bila neustavno na čelu te institucije skoro godinu i potpisivala njegove odluke nema pravne posljedice, ali nanosi nemjerljivu štetu ugledu tog suda, smatra pravni ekspert Siniša Gazivoda\n43011 pregleda\t108 reakcija\t29 komentar(a)\nLopičić, Foto: Savo Prelević\n05.12.2020. 15:44h Ažurirano: 05.12.2020. 18:42h\nČinjenica da je, po stavu samog Ustavnog suda, sudija Desanka Lopičić bila neustavno na čelu te institucije skoro godinu dana i potpisivala njegove odluke nema pravne posljedice, ali nanosi nemjerljivu štetu ugledu tog suda.\nTo je za „Vijesti“ ocijenio advokat i pravni ekspert za ljudska prava i slobodu izražavanja Siniša Gazivoda, navodeći da se ne može računati da odluke koje je Lopičić potpisivala nijesu važeće.\nNekoliko NVO organizacija - Akcija za ljudska prava, MANS, Centar za građanske slobode, Evropska asocijacija za pravo i finansije, Institut alternativa i Institut za vladavinu prava zatražili su da sudije Lopičić, Hamdija Šarkinović, Dragoljub Drašković i Mevlida Muratović, koji su u januaru izglasali neustavnu odluku o izboru Lopičić za predsjedavajuću sutkinju treba da podnesu ostavke i da više ne treba da obavljaju nijednu javnu funkciju.\n“Smatramo da je neprimjereno da oni nakon 10 mjeseci neustavnog djelovanja i dalje budu u mogućnosti da odlučuju je li nešto u skladu s Ustavom i zakonom ili ne. I dalje ostaje sumnja da je cilj izmišljanja funkcije “predsjedavajućeg sudije” zapravo bio da se baš sudija Desanka Lopičić, naklonjena vladajućoj političkoj partiji DPS, zadrži na toj funkciji u izbornoj godini, iako je i to što je prethodno obavljala funkciju predsjednice tog suda sprečavalo da se nađe na tom položaju”, navodi NVO.\nU “Službenom listu” je 30. novembra objavljena odluka US kojom se utvrđuje da je izbor Lopičić za predsjedavajuću sutkinju bio neustavan i nezakonit.\nČetvoro sudija, podsjeća se, mjesecima onemogućavaju da se izbor predsjednika suda i postavi na dnevni red, kao i da se Ustavni sud držao pasivno i nijemo posmatrao kako je odlazeća Vlada usvajala i sprovodila sporne i sa ustavnog aspekta problematične odluke koje su se odnosile na epidemiloške mjere u borbi protiv koronavirusa i izborni proces, a koje su prouzrokovale diskriminaciju, povredu jednakosti i ograničavanje ljudskih prava i sloboda.\nSastav Ustavnog suda nije promijenjen, ali su neki mijenjali mišljenje: Siniša Gazivoda -foto: Boris Pejović\n“Ustavni sud je u kontinuitetu opterećen političkim uticajem, i kao takav ne može proizvesti potrebni integritet te visoke institucije koja treba da stane na branik zaštite ljudskih prava i vladavine prava”, navodi se.\nGazivoda je juče za “Vijesti” istakao da se posljedice ogledaju u nemjerljivoj šteti koju je ovaj eksperiment učinio ugledu Ustavnog suda.\n„Sjetićemo se da niko od stručne javnosti nije iskazao stav da je ustavno-pravno prihvatljiva i zakonita odluka Ustavnog suda da se na nepostojeću funkciju predsjedavajuće Suda imenuje sudija Lopičić“, kazao je Gazivoda. On je podsjetio da je Lopičić krajem januara izabrana sa zadatkom da organizuje i sprovede postupak izbora novog predsjednika suda:\n„Iz nove odluke Ustavnog suda vidimo da skoro godinu dana ništa nije uradila tim povodom. Treba primijetiti i da se sastav Ustavnog suda u međuvremenu nije izmijenio, nego da je većina sudija u januaru smatrala da je ustavno izabrati Lopičićevu, a onda u novembru većina sudija smatra da to nije ustavno“, istakao je Gazivoda.\nOn je ocijenio da je jasno da su Ustavnom sudu „igre prijestola prioritet u odnosu na Ustav“. U ovoj ocjeni, kako je istakao, treba izdvojiti one sudije koje su na isti način povodom ovog pitanja glasale i u januaru i u novembru. Ustavom je propisano da se predsjednik Ustavnog suda bira na tri godine i samo u jednom mandatu. Lopičić je od 2014. do 2017. već bila na čelu tog suda, na šta je dio njenih kolega ukazivao kada je birana početkom ove godine. Međutim tadašnja većina Dragoljub Drašković, Lopičić, Mevlida Muratović i Hamdija Šarkinović su ipak podržali njen izbor.\n„Valja se prisjetiti i da je obrazloženje za neustavno imenovanje Lopičićeve na nepostojeću funkciju bilo paušalno pozivanje na uporednu ustavno-pravnu praksu. Međutim, nijesmo dobili obrazloženje iz Ustavnog suda da se uporedna ustavno-pravna praksa u međuvremenu izmijenila“, istakao je Gazivoda.\nSudije Ustavnog suda Milorad Gogić i Miodrag Iličković su više puta zahtijevali da se održi sjednica Ustavnog suda sa jedinom tačkom dnevnog reda - izbor predsjednika Ustavnog suda.\nGogić je to posljednji put tražio dopisom od 15. oktobra, a ranije je to učinio 27. i 28. januara, 5. februara, 27. februara i zahtjeva od 2. i 3. marta.\n„Napominjem, da sam na sjednicama Ustavnog suda koje smo do sada održali, takođe predlagao da se pristupi izboru predsjednika Ustavnog suda i da je to uporno odbijano sa glasovima sudije Lopičić i sudija Šarkinović, Drašković i Muratović“, naveo je Gogić u posljednjem dopisu.\nOn je podsjetio na konstataciju iz posljednjeg izvještaja o napretku Crne Gore ka Evropskoj uniji u kome se navodi da je „u januaru 2020. Ustavni sud, nakon neuspješnog izbora novog predsjednika, u međuvremenu izabrao svog bivšeg predsjednika za „predsjedavajućeg sudiju“, iako takva kategorija nije predviđena zakonskim okvirom. On podsjeća da je u izvještaju EK navedeno da „postupak imenovanja novog predsjednika Ustavnog suda treba sprovesti bez daljeg odlaganja“.\nMarić: U dijelu gdje je Lopičić potpisivala dokumentaciju kao predsjednica suda, posljedice mogu biti rušljivi i ništavi dokumenti\nIzvršni direktor Centra za građanske slobode (CEGAS) Boris Marić rekao je da u dijelu gdje je Lopičić kao sudija potpisivala dokumentaciju ne vidi ništa sporno, ali da u dijelu gdje je dokumentaciju potpisivala kao predsjednica suda, posljedice mogu biti rušljivi i ništavi dokumenti.\n"U dijelu gdje je to radila kao sudija ne vidim posljedice, ali u dijelu gdje je to radila kao predsjednica suda pravne posljedice mogu biti rušljivi dokumenti i ništavi dokumenti. To će se odnositi najviše na odluke materijalno finansijskog karaktera", ocijenio je Marić za "Vijesti".\nOn je istakao da neki dio odluka koje su 'rušljive' mogu konvalidirati izborom legalnog predsjednika, a one koje su se ticale pojedinačnih prava i obaveza biće ništave i postojaće potreba da se situacija vrati u pređašnje stanje.\nIzmjene odgoditi dok sudijama koje uskoro pune 67 godine ne istekne mandat\nGazivoda je povodom predloga Bošnjačke stranke za izmjenu Zakona o Ustavnom sudu kako bi sudije išle u penziju sa 70 godina, kazao da razmatranje treba odgoditi dok sudijama koje uskoro pune 67 godina života ne prestane mandat.\nKlub poslanika BS predložio je izmjene zakona o US kako bi se sudijama povećala starosna granica za odlazak u penziju sa sadašnjih 67 godina na 70 godina, a uz obrazloženje da bi se time omogućilo nesmetano funkcionisanje tog suda i spriječila njegova politička blokada.\n„Svjesni smo da je već započeta procedura izbora dvoje sudija Ustavnog suda jer dvoje postojećih sudija početkom naredne godine puni 67 godina života. Zbog toga razmatranje ovih izmjena Zakona o Ustavnom sudu treba odgoditi dok sudijama koje uskoro pune 67 godina života ne prestane mandat“.\nOn je ocijenio da bi u suprotnom, ukoliko bi ove izmjene bile usvojene, pratila bi ih hipoteka da su učinjene zbog pojedinačnih kadrovskih rješenja.\n„Država zasnovana na vladavini prava sebi nikako ne smije dozvoliti da zakone, kao opšte akte, donosi zbog pojedinačne situacije ili pojedinca jer se to smatra pravno necivilizovanim postupanjem“, kazao je Gazivoda.\nIstakao je da novi saziv Skupštine, čim se steknu uslovi u pogledu obrazovanja radnih tijela, mora raditi na imenovanju novih sudija na upražnjena mjesta u Ustavnom sudu.\n„Zakon o Ustavnom sudu predviđa da u slučaju isteka mandata sudija obavlja funkciju do izbora novog sudije. U konkretnom slučaju ne radi se o isteku mandata, već o prestanku funkcije po sili zakona zbog odlaska u starosnu penziju zbog čega sudije Šarkinović i Muratović ne mogu ostati na funkciji nakon što napune 67 godina i u riziku smo da Ustavni sud radi duže vrijeme u sastavu od pet sudija ukoliko se ne postigne skupštinski konsenzus o imenovanju novih sudija“.\nDesanka LopičićUstavni sudNVO Akcija za ljudska pravaMANSCentar za građanske slobodeEvropska asocijacija za pravo i finansijeSiniša GazivodaBošnjačka strankaBoris Marić


Sud u Nišu odbio žalbu Abazija | Autonomija\nSud u Nišu, kasno juče, odbio je žalbu za puštanje Hasana Abazija, predsednika Metalskog sindikata Kosova, nakon što je uhapšen na putu na međunarodnu konferenciju sindikata u Hrvatskoj.\n„Podneli smo žalbu tri dana nakon odluke suda da ga pritvori, ali žalba je tek nakon dve nedelje razmatrana, i odbijena, tako da ostaje u pritvoru“, rekao je Hasanov sin Haki Abazi, za web portal Balkan Insight.\nViši sud u Vranju 30. marta je odredio 30-dnevni pritvor Hasanu Abaziju zbog navodnog odavanja poverljivih informacija NATO-u 1999. godine, što on negira.\n„Sudski proces još nije otpočeo. Do sada ga je saslušao istražni sudija nekoliko dana nakon hapšenja, a nova saslušanja još nisu zakazana. Prema odluci suda, pritvor ističe 26. aprila, ali po zakonima u Srbiji, pritvor se može produžiti i na šest meseci“, dodao je Haki Abazi.\nHasan Abazi (65) bio je na putu Evropske sindikalne konferencije, koja se održavala u Hrvatskoj, kada je uhapšen po poternici koja je izdata 1999. godine od strane nekadašnjeg suda na Kosovu.\nPoternica je potvrđena u julu 2000, nekoliko meseci pre rušenja režima Slobodana Miloševića, a kasnije je, 2001. godine, petooktobarska vlada je ukinula sve optužbe koju je bivši režim Slobodana Miloševića vodio protiv kosovskih Albanaca za neprijateljske delatnosti od 1999. do 2001. godine.\nNataša Kandić, predsednica Fonda za humanitarno pravo, izjavila je da neke optužbe i poternice, kao ova protiv Abazija, nikada nisu izbrisane.\n„Pojedine optužnice nisu poništene jer se postupak protiv tih ljudi vodio u njihovom odsustvu“, istakla je Kandić.\nOna smatra da je hapšenje Abazija politički motivisano i kaže da će verovatno biti još hapšenja kosovskih Albanaca prilikom prelaska granice.\n„Jasno je da su to politička hapšenja i sramota je što Ministarstvo pravosuđa nije reagovalo“, primetila je ona.\n„Ove optužnice i poternice mogu se aktivirati kada god to neki ministar odluči da to tako treba da bude“, dodala je ona.\nSukobi između Beograda i Prištine zaoštreni su u poslednjih nekoliko nedelja, što zbog namere Srbije da organizuje izbore na Kosovu, što zbog niz „milo za drago“ hapšenja na obe strane granice.


“Zbog teške materijalne situacije radnika koja je nastala nestručnim vođenjem preduzeća, dovedeni smo u situaciju da obustavom rada tražimo naša prava. Ukoliko ne budu ispunjeni naši zahtjevi, tražićemo smjenu direktora Nikolića zbog nepoštovanja prava radnika”, rekao je Božić.\nBožić je rekao da je direktor “Rekreativno sportskog centra” Milenko Nikolić smanjio stepen stručne spreme radnicima zbog čega su se oni žalili inspektoru rada koji je direktoru naložio da primjeni važeći Zakon i Kolektivni ugovor.\n“Pošto on /Nikolić/ nije postupio po rješenju, mi smo se žalili ministru koji je rješenjem naredio da se primjeni rješenje inspektora rada, što on (Nikolić) takođe nije uradio”, rekao je Božić.\nNikolić je poručio radnicima da ispunjenje njihovih zahtjeva zavisi od naplate potraživanja ove ustanove.\nNavodeći da radnici opravdano traže svoje plate, Nikolić je rekao da i preduzeće ima potraživanja od 80.000 KM, koja ne može da naplati.\n“Prije dva dana isplaćena je januarska plata koja je manja zbog manje radnih dana, a kako je došlo do promjene strukture iz javnog preduzeća u javnu ustanovu, mi smo morali da uskladimo sva akta, uključujući i koeficijente, odnosno plate. Što se tiče smanjenja stepena stručne spreme, kod nas postoji sistematizacija radnih mjesta i plaćaju se radna mjesta, a ne stručna sprema”, istakao je Nikolić.\nOn je dodao i da je dao nalog da se isplati prevoz za decembar i januar, pojasnivši da su radnicima koji su koristili mjesečne karte one redovno obezbjeđivane, ali da nije bilo novca za radnike koji putuju, a nisu korisnici autobuskog prevoza.


Novi računari iz Microsofta - VOM\nNaslovnaRelax kutakITNovi računari iz Microsofta\nponedeljak, 11. maja 2020 : 10:18\nIako je godinama važio za softversku kompaniju, ali je vremenom razvio i liniju hardvera. Serija Lumia smartfona sa Windows Mobile OSom imala je mali udeo na mobilnom tržištu, dok su Surface laptopovi i Surface Book računari prošli mnogo bolje. Sada je poznata kompanija predstavila novu generaciju svog hardvera – Surface Book 3 laptop, Surface GO 2 tablet, kao i Surface slušalice.\nSurface slušalice dolaze u dve vrste – bubice i one pune veličine. Obe verzije imaju unapređene drajvere za bas i visok zvučni opseg, kao i duže trajanje baterije i poboljšane mogućnosti urušavanja buke.\nPrethodni tekstNormalizuje se rad pijaca: Zabranjena vanpijačna prodaja\nSledeći tekstNesigurna epidemiološka situacija: Sedam novoobolelih


BEOGRAD - Iako je predsednik parlamenta Predrag Marković najavio da će sutrašnja sednica posvećena Kosovu biti radna, prema saznanjima Glasa, karakter zasedanja neće se znati do početka rasprave o Rezoluciji Vlade Srbije. Prema istim saznanjima, karakter sednice će, pre svega, odrediti odluka predsednika Srbije Borisa Tadića da li će doći na zasedanje. To se, gotovo izvesno, neće znati do sutra uveče, kada će Predsedništvo DS-a zauzeti konačan stav o povratku stranke u parlament, kao i tome da li će Tadić pratiti odluku partije ili će se Skupštini obratiti kao predsednik Srbije.\n- Kada bi Tadić došao, bez obzira na to da li će se poslanici DS-a pojaviti u sali, sednica bi imala svečani karakter i njena forma bi bila drugačija. Tada bi govorili samo Tadić, Koštunica kao premijer i šefovi poslaničkih grupa. To bi skratilo raspravu i eliminisalo horsko učešće radikala i socijalista u njoj. Prema međustranačkom dogovoru, ako se Tadić ne pojavi, opet će se ići na "skraćenu" proceduru, ali tada će biti znatno teže da se radikalima oduzmu argumenti za radno zasedanje, koje podrazumeva raspravu kao o bilo kojoj drugoj tački po predlogu Vlade. U tom slučaju, svakoj poslaničkoj grupi pripalo bi pet sati za raspravu kao i sve ostalo što je predviđeno poslovnikom - otkriva za Glas izvor iz vladajuće koalicije, dodajući da postoji realna bojazan da ni Tadić ne dođe na sednicu, ukoliko Predsedništvo njegove stranke odluči da nastavi bojkot parlamenta.\nPrema našim saznanjima, definitivan stav demokrata znaće se tek večeras. Predsedništvo, koje je u gotovo neprekidnom zasedanju od prekjuče, ne zna da li da nastavi da "brani obraz pred biračima i javnošću", ili da prestane da se kocka sa svojom međunarodnom pozicijom, koja će se znatno pogoršati ukoliko stranka "preskoči" učešće u rešavanju kosovskog problema. Takav stav, procenjuju izvori Glasa, Zapad će shvatiti kao izmicanje pred rešavanjem najtežih pitanja i svojevrsnu izdaju stranaka demokratskog bloka u procesu pridruživanja Srbije EU.\n- Ako računaju da će profitirati na poređenjima ove skupštine sa Miloševićevom i ukazivanjem prstom na dekor i poruke parlamentarne rasprave, gadno se varaju jer će ih Zapad pitati: a šta ste vi uradili da do toga ne dođe - ističu izvori Glasa, dodajući da vrh DS-a upravo zbog toga veća toliko dugo da odluku ne bi doneo ni do sutra da ne mora.\n- Većini je dozlogrdilo da sluša argumente potpredsednika Dušana Petrovića, najradikalnijeg zastupnika teorije da DS nipošto ne sme da popusti jer su njegova obrazloženja u poređenju s onim što DS može da izgubi besmislena. Istina, njima treba jak izgovor posle ne baš promišljene odluke i zato pokušavaju da izdejstvuju bilo šta za povratak u parlament, pa su zato i tražili da im se vrati barem jedan poslanički mandat. Drugo, oni dobro znaju da jednokratan povratak u parlament radi rasprave o Kosovu ne menja ništa: tek to bi značilo da su "izrežirali" sukob s Koštunicom pošto bi ispalo da su tu uvek kad je važno, a da ostatak vremena apstiniraju radi održavanja privida - zaključuju izvori Glasa.


M. D. 12. septembra 2017. 17:42\nSudija za prethodni postupak doneo je rešenje kojim je Mirkoviću odredio pritvor zbog bojazni da će u toku istrage uticati na svedoke, rekao je njegov branilac Miloš Lekić.\nMirković i Trajkovićeva su prethodno saslušani u tužilaštvu gde su izneli svoje odbrane. Oni se terete da su u saizvršilaštvu izvršili krivično delo zloupotreba službenog položaja, jer su oštetili budžet Grada Zaječara za skoro 14 miliona dinara.\nU ovom slučaju protiv pevača Aleksandra Vuksanovića poznatijeg kao Aca Lukas i D.P, kao i Mirkovića policija je tužilaštvu podnela krivične prijave zbog sumnje da su oštetili Fudbalski klub „Timok“ iz Zaječara za 20.944.000 dinara.\nZoran Marjanović nije pokušao da se ubije u pritvoru\nProtiv Mirkovića, Vuksanovića i D.P. podneta je krivična prijava zbog sumnje da su u saizvršilaštvu izvršili krivično delo zloupotreba položaja odgovornog lica jer su od avgusta 2013. godine do februara 2015. godine u nameri sticanja protivpravne imovinske koristi za „Timočka TV i radio“, zaključili štetan ugovor o poslovnoj saradnji po klub.\nStefanović potvrdio: Marjanović priveden, pokrenuta istraga


Nova pravila za bečke škole i vrtiće – Naši u svetu\nObjavljeno 22/07/20 u 14:00\nŠkolske i vrtićke ustanove u Beču dobile su nove smernice u vezi sa tretiranjem slučajeva kod kojih se sumnja na infekciju koronavirusom. Više neće biti izolacije niti zatvaranja odeljenja ili kompletnih ustanova zbog sumnje na koronavirus. Ubuduće će samo pojedinačni slučajevi kod kojih se sumnja na CoVid-19 biti izolovani, a uslovi karantina biće pojednostavljeni.\nNakon pažljivog posmatranja situacije u školama i vrtićima u prethodnim nedeljama, medicinski krizni štab u Beču je sproveo analize koje su pokazale da je samo deo testiranih slučajeva kod kojih je postojala sumnja na koronavirus imao pozitivne rezultate. Ispostavilo se da je manje od 5 odsto testirane dece zaraženo koronavirusom. Zbog toga se preporučuje četrnaestodnevna izolacija svih direktnih kontakata inficiranog deteta čiji je test pozitivan.\nZa sada ne postoji jedinstvena uredba za škole i vrtiće na saveznom nivou. Krizni štab je pre popuštanja mera u maju izradio plan na osnovu tadašnjih epidemioloških saznanja koji je sada prilagođen.\nNove smernice u Beču ne predviđaju izolaciju svih kontakata iz škole i vrtića, već samo one dece kod koje je potvrđeno da su bili u kontaktu sa inficiranim detetom, a zdravstvena ustanova će se obratiti inficiranoj osobi i sprovesti ostale testove. Ostatak učenika će nastaviti da pohađa nastavu, biće pod nadzorom, ali neće biti novih izolacija sve dok se ne priloži pozitivan test. Ovim merama se naglašava da ne bi trebalo da dođe do mešanja među razredima i uzrastima.\n„Mnogobrojne studije su ustanovile nisku stopu infekcije koronavirusa kod dece. Iz tog razloga smo pojednostavili procedure i nastavljamo da pratimo kako se razvija situacija imajući u vidu sve učesnike“ izjavila je zamenica šefa kriznog štaba Ursula Karntaler.\nDeci-kontaktima se preporučuje da u slobodno vreme ne prisustvuju rođendanskim proslavama i ne idu na sportske terene ili igrališta. Dozvoljeno je da idu u šetnju ili nabavku sa roditeljima uz obavezno nošenje zaštitne maske.\nOd izbijanja pandemije u bečkim školama i vrtićima sa ukupno 300 hiljada dece bilo je svega nekoliko pojedinačnih slučajeva zaraze. Rezultati nove studije u bečkim školama koju je sproveo Univerzitet u Beču i lekari Bečkog zdravstvenog saveza su potvrdili tačnost analiza: ustanovljen je samo jedan pozitivan slučaj kod učiteljice na ukupno 5 hiljada testiranih „grgljanjem“. Deca i mladi nisu „superprenosioci“ ovog virusa što su pokazala i međunarodna istraživanja.\n„Svi zaposleni u vaspitnim i obrazovnim ustanovama se i dalje pozivaju na oprez i predostrožnost, s tim što treba imati na umu da kijanje ili curenje nosa ne podrazumeva automatski infekciju koronavirusom. Treba svakako sprovesti adekvatne mere u slučajevima tegoba kada dete npr. nije u stanju da prati program ili nastavu“ dodala je Karntaler.\nbečCOVID 19nova pravilaŠkole i vrtići\nDr Kisić povodom zahteva 720 lekara za smenu Kriznog štaba: “Nisu kompetentni za zaraze!\nRuski premijer objavio dobre vesti: Četiri preparata prošla važan test za vakcinu protiv korone


Radio Boom93 :: Srbija :: UNS: Tužilaštvo za organizovani kriminal da preuzme istragu ubistva Milana Pantića\nNaslovna | Info | Srbija | UNS: Tužilaštvo za organizovani kriminal da preuzme istragu ubistva Milana Pantića\nU Jagodini je danas obeleženo 17 godina od ubistva dopisnika Večernjih novosti Milana Pantića.\nPredsednik Udruženja novinara Srbije Vladimir Radomirović zatražio je u ime svih kolega da Tužilaštvo za organizovani kriminal preuzme istragu ovog ubistva i osudi ubice i nalogodavce. Nedavno je Komisija za istraživanje ubistava novinara objavila da je na osnovu do sada prikupljenih dokaza ubeđena da je „motiv za ubistvo Pantića pljačkaška privatizacija u kojoj je više lica primilo milionski mito“.\nPantić je ubijen 11. juna 2001. godine „udarcima tupim predmetom u glavu“, u ulazu zgrade u kojoj je živeo sa porodicom, dok se rano ujutro vraćao iz prodavnice.\n"Komisija je i prošle godine istupila sa određenim saznanjima i zatražila od tužilaštva da što pre reaguje. Ovog puta Komisija je saopštila da je motiv ubistva, po njenim istraživanjima, pisanje Milana Pantića u vezi sa privatizacijama. Milan Pantić je ubijen zbog svog novinarskog rada i nama je potrebno da Tužilaštvo za organizovani kriminal preuzme ovu istragu", rekao je Radomirović.\n"U pitanju su ljudi koji i dalje imaju mogućnost da utiču na stvarnost u ovoj zemlji, dakle reč je visoko pozicioniranim funkcionerima koji sigurno mogu da istragu usmere u ovom ili onom pravcu. Nama je potrebno da tužilaštvo, kao organ koji ima sve mogućnosti da istraži ovo ubistvo, preuzme potpuno ovu istragu, i da novinarima i javnosti Srbije objasni ono što 17 godina čekamo", naveo je Radomirović.\nOd novinarskih udruženja, ovogodišnjem pomenu prisustvovali su samo predstavnici UNS-a i Večernjih novosti.\nSlučajem ubistva Milana Pantića Insajder se bavio u emisiji Novinarsko pitanje.\nOve godine obeleženo je i 24 godine od ubistva novinarke "Duge" Radislave Dade Vujasinović.\nZvanična verzija događaja tada bila je da je Dada Vujasinović izvršila samoubistvo, pucnjem u grudi iz lovačke puške. Istraga je do sada obnavljana nekoliko puta, a 15 godina slučaj je tretiran kao samoubistvo.\nInsajder se povodom 22. godišnjice stradanja ove novinarke bavio temom bezbednosti novinara i pitanjem sistemskog rešavanja ovog problema.\nU aprilu je obeleženo 19 godina od ubistva Slavka Ćuruvije, vlasnika i urednika Dnevnog telegrafa i Evropljanina.\nTek 15 godina od ubistva četvorica pripadnika Državne bezbednosti osumnjičeni su za ovo ubistvo, a do kraja leta ove godine, sudeći po izjavi pravnog zastupnika porodice Ćuruvija Slobodana Ružića, sud bi mogao da donese i prvostepenu presudu.


Džindić: Vlada FBiH ispoštovala dogovoreno u vezi Željezare Zenica\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine do sada je izdvojila oko milijun i po KM za uvezivanje radnog staža i drugu pomoć da bi Privredno društvo Željezara Zenica riješilo probleme u svom poslovanju, kazao je federalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić na konferenciji za medije u Sarajevu.\nNaglasio je da se federalna vlada drži dogovora s predstavnicima radnika i privremenim stečajnim upravnikom, u sklopu sastanka tijekom posjete Vlade FBiH Zeničko-dobojskoj županiji.\n- Na jednom od sastanaka kojem su prisustvovali privremeni stečajni upravnik i predstavnici radnika nitko nije rekao ništa protiv prijedloga da, ako sud donese odluku da idemo u stečajni proces 120 radnika bude angažirano u novoj firmi, koja će nastati u stečaju, da dio ide u mirovinu, a da razlika, sotinjak njih, na biro, stim da nađemo sredstva za otpremnine - istakao je Džindić.\nOn smatra da je bolje od 364 radnika zbrinuti 120, nego izgubiti sve. Rekao je da su taj dan svi pristali na taj koncept, te da Vlada FBiH nije ništa promijenila.\n- Za stečajno ročište je bio definiran 8. veljače, kada ćemo odrediti u kojem smijeru se ide, a dobio sam informaciju da će biti i ranije, zbog hitnosti - naveo je Džindić.\nNaglasio je da je Vlada učinila sve po dogovoru i da nastavak zavisi od sudske odluke. Nadzorni odbor ovog privrednog društva koje se bavi ugostiteljskom djelatnošću, priprema ishranu za firme koje posluju u krugu Željezare Zenica, zbog loše situacije i blokade računa donio je Odluku o davanju suglasnost za podnošenje prijedloga za otvaranje stečajnog postupka.


Junad ponovo nemaju kupce – Макроекономија\n14. јула 2020.\t0 Branislav Gulan Ostavite komentar 605 Pregleda\nVelike količine junadi za izvoz nude Hrvatska, Bosna i Hercegovina, kao i Poljska, dok Mađarska izvozi i dalje lakšu junad (do 400 kilograma ) u Tursku i Izrael. Izvoz u Kinu i Tursku iz Srbije, i pored obećanja kreatora ekonomske i političke vrhuške u zemlji, je potpuno stao. Simbolična isporuka junadi iz Srbije se realizuje u Italiju i Ujedinjene Arapske Emirate. Kupci iz Kine ne kupuju više junetinu u Evropi, navodno zbog korone i prešli su na tržište u Brazil, iako je i tamo prisutna epidemija. Izgleda da je u ovom aranžmanu reč o nabavci jeftinije robe.\nPrethodna Arnautsko nasilje u Šumadiji i Pomoravlju\nSledeća ANTE TOMIĆ: Kako su Talijani uhljebili lika koji potpisuje sve što mu daš


Pokrao Hypo banku, privatizovao hotel 'Srbija'\nMiloš Ljušić (44), prvoosumnjičenji za prevaru Hypo Alpe - Adria banke za 15 miliona švajcarskih franaka, deo tog novca, kako se pretpostavlja, oko dva i po miliona evra, iskoristio je za privatizaciju hotela "Srbija" u Beogradu.\n- Deo tog novca iskorišćen je i za plaćanje obaveza koje Miloš Ljušić imao prema agenciji za privatizaciju po osnovu kupovine poznatog beogradskog hotela "Srbija" u Ustaničkoj ulici - kaže izvor "Blica".\nPrema podacima Agencije za privredne registre, u preduzeće hotel "Srbija" 2. aprila 2008. godine uplaćeno je 2.553.213 evra, što je upisano kao novčani kapital. Nenovčani kapital bio je ukupno 446.494 evra. Hotel "Srbija", prema istim podacima, vlasniku prošle godine doneo je čistu dobit od 31.263.000 dinara, a pretprošle 30.330.000 dinara.\nKako "Blic" nezvanično saznaje, u sumnjive poslove u kojima je iz Hypo Alpe Adria banke od 2007. godine izvučeno 15 miliona švajcarskih franaka umešana je kompanija "Alstar", preko koje je uzet kredit za kupovinu akcija preduzeća "Mediafarma" i "Tehnoservis".\n- Akcije preuzeća "Mediafarma" nakon brojnih transakcija, počevši od "Alstara", prodate su na kraju po ceni koja je šest puta niža preduzeću "Najmar", takođe pod kontrolom osumnjičenih. Pored toga, preduzeće "Alstar" svoje zaposlene delatnost i zalihe robe prenelo je na povezano preduzeće "Alstar distribušen", tako da je kompanija "Alstar" ostala bez kompletne imovine zaposlenih i bez posla kojim se do tada bavila - rekao je izvor "Blica" koji je upoznat sa istragom.\nPrema podacima iz privrednog registra, "Alstar" je u stečajnom postupku i prošle godine ima registrovane gubitke od 1,3 milijarde dinara, dok je preduzeće "Alstar distribušen" imao čistu zaradu od 222,9 miliona dinara. Inače "Alstar distribušenu" uplaćeno je i 594.185 evra 6 jula 2011. kao novčani kapital. Ovo preduzeće nije imalo zaposlene 2009. godine, a 2010. zaposleno je 116 ljudi da bi ove godine bilo njih 90.\nSa druge strane, "Alstar" 2009. imao je 85 zaposlenih, a prošle godine samo jednog.\nU sve su ovo bila uključena preduzeća regisrovana na Kipru i u SAD. Stopostotni vlasnik "Alstara" je preduzeće "Asas Trading Corporation LLC" iz SAD, dok je vlasnik "Alstar distribušen" preduzeće iz Zemuna "Pro logistic". Stopostotni vlasnik "Pro logistica" je preduzeće "Hexsim limited" sa Kipra.


RTS :: Vučić za "Gardijan": Šest meseci do godinu dana za sporazum sa Prištinom\nPolitika Vučić za "Gardijan": Šest meseci do godinu dana za sporazum sa Prištinom\nčetvrtak, 26. apr 2018, 17:52 -> 18:29\nPredsednik Aleksandar Vučić kaže za britanski list "Gardijan" da je Srbija spremna da razmotri svaki pojedinačni predlog koji bi značio kompromisno rešenje kada je reč o Kosovu i Metohiji.\nAleksandar Vučić veruje u mogućnost normalizacije odnosa sa Prištinom, odnosno potpisivanja sporazuma u narednih šest meseci do godinu dana i izražava spremnost za razgovor o svakom pitanju koje bi podrazumevalo kompromisno rešenje.\n"Spremni smo da razgovaramo o svakom pojedinačnom pitanju, spremni smo da razmotrimo svaki pojedinačni predlog koji bi značio kompromisno rešenje", rekao je Vučić za Gardijan i dodao da je to pod uslovom da se Srbiji ponudi nešto zauzvrat.\nVučić, kako se navodi, zalaže se za te nade, ali zauzvrat želi paket benefita za Srbiju. On je već uključen u redovni dijalog sa kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem pod pokroviteljstvom EU u Briselu kojim se pokušava primena odredaba privremenog sporazuma potpisanog pre pet godina.\nGardijan piše da je Vučić prethodnih meseci bio angažovan na brojnim sastancima sa zapadnim liderima pokušavajući da ih ubedi da ponude kompromisno rešenje koje bi donelo konkretne benefite Srbiji, a ne jednostavno pristajanje na činjenice na terenu.\n"Pritisnut sam na dnevnoj bazi. Da vam iskreno kažem, uglavnom se radi o Kosovu. Sve ostalo su sitnice", rekao je Vučić i dodao da je u protekle četiri godine najmanje 400 dana posvetio Kosovu.\n"To vam oduzima energiju, a ljudi to ne vide, ne razumeju", dodao je on.\nKao znak da i dalje pažljivo balansira između prošlosti i sadašnjosti, Gardijan navodi da je Vučić odbio da kaže da li će se prema nacionalisti Vojislavu Šešelju, svom bivšem političkom mentoru, odnositi kao prema ratnom zločincu pošto je sud u Hagu preinačio njegovu oslobađajuću presudu pa je osuđen za podsticanje zločina tokom 90-ih godina.\nOn je, međutim, rekao da žali zbog mnogih svojih ranijih nacionalističkih izliva.\n"Znate li nekog na celom svetu ko nije grešnik? Ja takvog još nisam sreo. Razlika je što ja priznajem to i što sam bio potpuno iskren sa svojim narodom", rekao je on.\nVučić ima tek 48 godina, konstatuje list i dodaje da mnogi kažu da bi, sa "njegovim apetitom za vlast" i osećajem za istorijsku misiju, mogao da planira da ostane dugo, verovatno po uzoru na višedecenijsku vladavinu Mila Đukanovića u susednoj Crnoj Gori.\n"Mogu da garantujem da se to neće desiti", rekao je Vučić i dodao da se "najverovatnije neće" kandidovati za predsednika ponovo 2022. godine:\n"Nemam tu vrstu energije", zaključio je Vučić.\n(petak, 27. apr 2018, 10:05)\n(petak, 27. apr 2018, 09:45)\n(petak, 27. apr 2018, 09:10)\n(petak, 27. apr 2018, 08:28)\n(petak, 27. apr 2018, 07:52)\n(petak, 27. apr 2018, 06:04)\n(petak, 27. apr 2018, 03:50)\n(petak, 27. apr 2018, 01:04)\n(petak, 27. apr 2018, 00:53)\n(četvrtak, 26. apr 2018, 23:15)


Završen Koridor 10 - visoka cena decenije kašnjenja - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Završen Koridor 10 – visoka cena decenije kašnjenja\nDa li će posle kompletiranja kraka do Bugarske panevropski saobraćaj sada poteći kroz Srbiju ili je ta šansa propuštena\n2Piše: M. N. Stevanović 12. novembra 2019. 11.32 Izmenjeno: 14.15\nGeografski povoljan položaj sada bi mogao da dobije puno značenje, jer preko Srbije sada vode putevi od privredno značajne Turske, zatim Bugarske i Grčke do Centralne i Zapadne Evrope, ali i do južne, sve do Portugalije. Prve benefite bi domaća privreda i državna kasa mogli da osete već u narednih nekoliko godina.\nMeđutim, samu gradnju pratilo je niz teškoća, probijenih rokova, oduzimanja posla na pojedinim deonicama pa opet vraćanje istim izvođačima, urušavanje i po nekoliko puta ponavljanje istih radova jer prethodno urađeno nije izdržalo čak ni do otvaranja saobraćajnice. Uz to, ni konačna cena izgradnje svih deonica nije poznata, a početno planirani iznos od 1,1 milijarde evra iz kredita EBRD, EIB i Svetske banke, davno je premašen.\nSagovornici Danasa kažu da je stručna javnost zadovoljna jer je posao priveden kraju, ali da ne bi trebalo zaboraviti sve afere koji su pratili radove, kako bi se izvukla pouka za neke druge kapitalne investicije.\n– Gorak ukus daje činjenica da su koridor uglavnom radile strane kompanije, poslednju deonicu grčki Aktor, Terera, dole prema Preševu uglavnom španski Azvir, Bugari, Grci… Propuštena je prilika da se naše firme angažuju kao glavni izvođači. Takođe, sve je to puno koštalo, kod Grdelice su menjali asfalt i nekoliko puta sanirali klizišta, na istočnom kraku su menjali podlogu, a sve to moglo je da se izbegne boljim planiranjem i pametnijim izborom izvođača. Podsetiću da je za radove kroz Grdelicu ponudu dao domaći konzorcijum Planuma i Puteva Užice, ali je procenjeno da je španski Azvir jeftiniji. Pretpostavljam da su oni dali damping cenu, jer su sami menjali projekat kako bi cene bile niže, pa smo na kraju videli da tim izmenama klizište nije zaustavljeno, da je sve na kraju koštalo mnogo više nego što je domaći konzorcijum ponudio – kaže za Danas bivši ministar građevine Dragoslav Šumarac.\nPrema rečima Mahmuda Bušatlije, konsultanta za investicije, dobro je što konačno imamo auto put, ali bi on trebalo da bude, a nije, kruna iznad dobre mreže saobraćajnica kakvu smo imali pre 30 godina.\n– Velika je šteta što koridor, posebno istočni krak, nismo završili mnogo ranije, jer je sada njegov značaj znatno umanjen. Zemlje koje su bile van tog pravca, Rumunija i Bugarska, u međuvremenu su našle način da se ulaskom u EU povežu sa evropskom mrežom puteva, oni su sada svi u istom ekonomskom i fiskalnom režimu koji ne ometa transport roba. Da smo pre nego što su oni ušli u EU završili koridor brzinom kojom se to radi u svetu, u prvih pet godine tranzicije i demokratizacije, on je mogao da se isplati sam od sebe, ne bi morali građani da plaćaju. Sada se promet na toj relaciji, bez obzira kako se to kod nas predstavlja, ne može se ni uporediti sa onim što se u Srbiji odvijalo pre 30 godina, kada nije bilo alternative. Ovako Bugarska i Rumunija preuzeli su veliki deo putničkog i skoro sav teretni saobraćaj od koga ćemo jedan deo verovatno uspeti da povratimo, ali svakako ne dovoljno da bi se od toga isplatila investicija i obezbedilo održavanje. Videćemo i šta će se desiti u narednih nekoliko godina, kada na red dođe održavanje. Mi to nećemo moći da obezbedimo od prometa, posebno ne od onog velike nosivosti, koji donosi više prihoda, a još ako se tome doda i malo „kraduckanja“, ceh će opet plaćati građani – kaže Bušatlija.\nGoran Rodić iz Građevinske komore Srbije kaže da je dobro to što je završen koridor koji je započet još u vreme Koštuničine vlade, ali su projekat u to vreme i kasnije zaustavljala stranačka prepucavanja u vladama. Dodaje da je na njemu radilo 520 različitih firmi, ali da su političari pitali esnaf, tu bi bile uključene naše velike kompanije iz tog vremena, Energoprojekt, Putevi Užice, Goša koja je radila čelik.\n– Da je u ulozi glavnog izvođača bila angažovana domaća pamet, radovi bi bili bar 30 odsto jeftiniji, bili bi sigurno i kvalitetniji i brži. Ovako, dok se političari raduju, dok stane kompanije slave jer su uzele i novac i reference, domaći građevinari su tužni. NJih niko ne pominje iako su oni izveli 95 odsto radova i morali da za to pristanu na najniže cene. I ova i prethodne vlade prednost su pod različitim izgovorima davali strancima od kojih su neki i napuštali gradilište a garancije koje su dali nisu mogle da pokriju troškove ostale za njima. Kada za godinu-dve sve počne da propada, kada je potrebno održavanje, pitaću ko će i po kojoj ceni to da sanira – kaže Rodić.\n– Koridor 10 nije samo ekonomsko nego i političko pitanje. On spaja jug, sever i zapad Evrope sa malom Azijom, to sve prati i železnica i izvesno je da će veliki deo prometa koji sada ide preko jadranskih luka i Hrvatske da bude „skinut“, posebno kada se uključi u to i Albanija. Ne pominje se baš sada slučajno carinska unija, to je infrastruktura koja otvara saobraćajnice prema Rusiji a „gurali“ su je Amerikanci još od 60-ih godina. To je bila njihova interesna zona koju novi putevi sada aktueliziraju i stavljaju na nivo politički značajnih teritorija. Zato će biti važno i naše ponašanje, ne samo zbog politike, nego i zbog ekonomije koja se pokreće – kaže Goran Rodić i podseća da je u toku proces stvaranja velikog intermodularnog centra u čijem je središtu beogradski aerodrom, luka Beograd i železničko-putna infrastruktura, što su Francuzi godinama unazad zagovarali preko Privredne komore Srbije.\ncena, gradnja, Investicije, koridor 10\n12. novembra 2019. u 17.34\nE a da su angazovali domace firme ne bi mogli da se „ugrade“ 30%. Tu je sva „pamet“ i cela prica danasnje Srbije. KAko bese ona „Drumovi ce pozeljet Turaka al Turaka nigde biti nece“ – odose svi preko Bugarske i Rumunije. Nama ostaju Albanci do Nisa, e tu ce tek da se pokazu.\n12. novembra 2019. u 19.00\nTo što je koridor 20 toliko kasnio treba najvišr da zahvalimo DOS-ovskim ekonpmski neodgovornim vlastoma kpjima je najpre bilp na umu da zadovolji svoje gazfe sa zapada i da napuni sopstvene đepove.


beleške jednog penzionera Arhive - Stranica 4 od 5 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: beleške jednog penzionera (strana 4)\nYU-šerpa na smetlištu\n27. april 2020. Beleške jednog penzionera 2\n– YU-šerpa je na smetlištu – jecajući mi je supruga saopštila tužnu vest pre nedelju dana, baš na Veliki petak.\nUdruženje „Jedan od pet hiljada“\n20. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\nUdruženje „Jedan od pet hiljada“ novi je vid samoorganizovanja građana, koji svojim nesebičnim prilozima (pa naredbama suda) pune Budžet Republike Srbije.\nKorona buvljak na otvorenom\n18. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\nKorona buvljak na otvorenom bio je spreman za mušterije. Posle jednogodišnje rekonstrukcije trga pored Save, tezge su postavljene, kaldrma je dezinfikovana.\nRespiratori, vlast, opozicija i demokratija\n16. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\nRespiratori, vlast, opozicija i demokratija su četiri pojma sve prisutnija na početku sedme nedelje organizovane borbe protiv virusa korona.\n14. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\nUskrs u Beogradu, kao i u Srbiji, pravoslavni vernici će po svemu sudeći provesti kod kuće, bez odlaska u crkvu, bez poseta rođaka i prijatelja.\nBorča i hapšenje seljaka\n7. april 2020. Beleške jednog penzionera 1\nU Borči, bar do juče, nije, poput mladića iz Silbaša kod Bačke Palanke, uhapšen i osuđen nijedan seljak.\n6. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\nDo juče sam bio ubeđen da je reklama u kojoj se kaže da su „kod nas dva plus dva jednako četiri“ besmislena. No, sudeći po nekim vrlim matematičarima, spot je OK!\nŠvaleri i pandemija\n5. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\nŠvaleri su danas, pored penzionera, najugroženija kategorija stanovništva kako u celom svetu, tako i u Srbiji. Em im preti virus korona, em preti raskid.\n4. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\nKameleoni su, verovatno svi znate, životinje koje menjaju boju. Kod nas nema ovih guštera, ali tu su reke kameleoni!\n3. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\n2. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\nRijaliti i korona virus COVID-19\n1. april 2020. Beleške jednog penzionera 0\nVest jutra: Vlada Srbije ukinula je rijaliti programe zbog mogućnosti zaraze učesnika novim korona virusom COVID-19.


Zašto je novoj vlasti u Crnoj Gori stigla posebna poruka iz EU pre nego što su pobrojani glasovi | Borba Info\nHome/Fakti/Zašto je novoj vlasti u Crnoj Gori stigla posebna poruka iz EU pre nego što su pobrojani glasovi\nZašto je novoj vlasti u Crnoj Gori stigla posebna poruka iz EU pre nego što su pobrojani glasovi\n31/08/2020\tFakti Leave a comment\nIzjava izvestioca Evropskog parlamenta (EP) za Crnu Goru Tonina Picule, koja je stigla pre konačnih rezultata parlamentarnih izbora u Crnoj Gori, ukazuje na bojazan EU zbog promena koje će uslediti.\nOtuda i ta rana poruka budućim vlastima u Podgorici o tome šta Brisel od njih očekuje, smatra politikolog Jelena Vukojičić.\nOdmah posle preliminarnih rezultata Centra za monitoring, koji su pokazali da je opozicija osvojila vlast u Crnoj Gori, Picula je izjavio da je pred novim parlamentom dosta posla i da treba nastaviti pregovore sa Evropskom unijom.\n“Nadam se da će se poštovati činjenica da je podrška koju EU uživa među crnogorskim građanima gotovo 70 odsto”, poručio je funkcioner EU.\nTo rano reagovanje Brisela ukazuje na to da je EU jasno da je politička era Mila Đukanovića stvar prošlosti i da je većina naroda u Crnoj Gori rekla da hoće neku drugačiju politiku, kaže Vukojičić za Sputnjik.\nEU poslala poruku i pre nego šti su pobrojani glasovi\nOna smatra da Zapad, očigledno, već neko vreme i ne računa na Mila Đukanovića, jer oni znaju da procene kada se nekom njihovom saradniku bliži kraj i da tu više ništa ne može da se uradi.\n„Mislim da su oni negde pretpostavljali da ovo može da se desi, bez obzira na sve malverzacije, manipulacije, kupovinu glasova i slično. Desilo se i oni sada razmišljaju šta dalje posle odlaska Đukanovića u političku istoriju, jer im je bitan politički kurs koji će Crna Gora zauzeti u budućnosti. To je ono što interesuje i Amerikance i Evropljane, to je onaj sledeći korak i uporavo zato mi već imamo izjavu Picule, pre nego što su stigli konačni rezultati“, kaže sagovornica Sputnjika.\nTo je poruka EU šta očekuje od partija koje će formirati novu vlast u Crnoj Gori, ističe Vukojičićeva i dodaje – kao što je to Milo Đukanović redovno dobijao zahteve iz Brisela i Vašingtona i sve ih ispunjavao.\nStrah od veza sa Beogradom i Moskvom\nNa pitanje ima li u brzom reagovanju Brisela i straha od približavanja Podgorice Beogradu i Rusiji, ona kaže da ne veruje da bilo ko može da smatra da će Crna Gora sada napraviti neki potpuni zaokret. Vukojičić napominje da opozicione partije koje će formirati vlast nisu monolitne, tu su različiti ljudi, ima Srba, Crnogoraca, onih koji su više orijentisani ka Istoku, kao i onih okrenutih Zapadu.\n„Ovi izbori su bili referendum za ili protiv Mila Đukanovića. Mislim da to negde zna i Zapad. Crna Gora pod Milom Đukanovićem je imala jednu potpuno ekstremističku, neprirodnu politiku, ekstremno antirusku, ekstremno antisrpsku, ekstremno prozapadnu, ekstremno provelikoalbansku. Vodili su jednu potpuno šizofrenu politiku koja ih je dovela ovde gde su sada“, mišljenja je naša sagovornica.\nVukojičićeva, međutim, ne spori da Zapad zazire od promena, jer im je odgovaralo to šta je radio Milo Đukanović, da u potpunosti odvoji Crnu Goru od Beograda i da je u potpunosti distancira od Rusije.\n„Svaki blaži stav buduće vlasti i prema Beogradu i prema Moskvi će za Zapad biti negativan, ali je to nešto na šta će, ja verujem, morati da se priviknu. Ove partije koje će očigledno formirati vladu sasvim sigurno neće napraviti zaokret od 180 stepeni, ali će morati da slušaju glas građana Crne Gore, a ti građani definitivno, ne misle ni o Beogradu, ni o Moskvi ono što je mislio Milo Đukanović“, uverena je Vukojičićeva.\nOno čega se plaše će, verovatno, u nekoj meri morati da prihvate, a to je jedna izbalansirana politika koju će nova vlast morati da vodi ukoliko želi da zadrži ovo poverenje koje je dobila, zaključila je sagovornica Sputnjika.\nPrevious Sastali se lideri koalicija u Crnoj Gori: Dogovorili četiri principa buduće vlasti\nNext Lukašenko: Znate šta će se desiti? Minimum građanski rat


Bil Gejts najbogatiji biznismen u istoriji - Sputnjik Srbija\n13:36 16 Jun 2021\nBil Gejts najbogatiji biznismen u istoriji\n19:55 22.08.2016 (osveženo 21:12 13.02.2017) Preuzmite kraći link\nBil Gejts je postao najbogatiji biznismen u istoriji. Prema verziji Blumberga, njegovo bogatstvo se procenjuje na preko 90 milijardi dolara. Glavne akcije koosnivača „Majkrosofta“ se nalaze u holdingu „Kaskejd investment“.\n„Forbs“ proglasio najbogatije ruske naslednike\nPrema podacima „Blumberg indeks milionera“, Gejtsovo bogatstvo 19. avgusta (poslednji podaci) iznosilo je 90 milijardi dolara. U petak je ono poraslo za oko 680 miliona dolara na račun porasta akcija kompanije Kanada nešenel rejlvej kompani (CNRC, najveća železnička mreža u Severnoj Americi) i „Ekolab“ (kompanija za vodene i energetske tehnologije). U ovim kompanijama holdingu „Kaskejd investment“, pod kontrolom Gejtsa, pripada 12,96, odnosno 9,75 odsto.\nBogatstvo od 90 milijardi dolara, naglašava Blumberg, istorijski je rekord. Ova suma, između ostalog, ekvivalentna je 0,5 odsto BDP-a SAD. Pritom, Gejts je prestigao svog najbližeg pratioca na spisku najbogatijih biznismena prema Blumbergu, osnivača kompanije „Zara“ Amansija Ortegu za 13,5 milijardi dolara.\nNa listi najbogatijih biznismena koju je sastavio „Forbs“, Bil Gejts je takođe zauzeo prvo mesto. Međutim, časopis ocenjuje njegovo bogatstvo na mnogo skromnijih 78,6 milijardi dolara.\nbogatstvo, Bil Gejts\n13:23 Rus odbio provokaciju o „klečanju i zviždanju“


- Vip je na svim lokacijama implementirao tehnologiju najnovije generacije, a 3G HSPA+ oprema je spremna da podrži i mrežu 4. generacije (LTE). Sva Vipova oprema ispunjava najviše međunarodne i domaće tehnološke i ekološke standarde. Nastavićemo da ulažemo u tehnologiju i unapređujemo korisničko iskustvo, jer je brza i pouzdana mreža osnov za uvođenje inovativnih usluga - izjavio je Dejan Kostelic, direktor/CTO u kompaniji Vip.\nDa podsetimo, 2011. godine Vip korisnici su prvi u Srbiji i među prvima u regionu dobili mogućnost da uživaju u kristalno čistom HD (High Definition) zvuku razgovora u 2G i 3G mreži koji omogućava bolje raspoznavanje boje glasa sagovornika, čak i na veoma bučnim mestima. U ovom trenutku se preko pet odsto razgovora na 3G mreži obavlja preko HD tehnologije. Takođe, operater je u februaru iste godine lansirao prvu mobilnu širokopojasnu (broadband) mrežu u Srbiji zasnovanu na naprednoj HSPA+ tehnologiji zahvaljujući kojoj korisnici imaju najbolje iskustvo u korišćenju interneta preko mobilnih uređaja.


Jermeni se žale, hoće Štefanekovo zlato - Soskanal\n» Jermeni se žale, hoće Štefanekovo zlato\nObjavio Bojan Đokić 08/09/2016 - 15:47\nJermeni se žale, hoće Štefanekovo zlato\nOlimpijski komitet Jermenije podneo je žalbu Sudu za sportsku arbitražu (CAS) u Lozani jer smatra da je jermenski rvač Migran Arutjunjan oštećen protiv Davora Štefaneka u finalu Olimpijskih igara u Riju.\nJermeni su nezadovoljni odlukama sudija u finišu borbe, kada su pri vođstvu Arutjunjana 1:0 zbog pasivnosti dodelili poen Štefanku, koji je doneo zlato srpskom rvaču.\n"Oduzeli su nam pobedu i zlatnu medalju na vrlo nemoralan način. Sada radimo sve da je vratimo, uložili smo žalbu i čekamo rezultate. Poslali smo relevantne dokumente i video zapise i sada se obrađuju. Učinićemo sve da vratimo zlatnu medalju", rekao je Samvel Gevorgijan, trener Arutjunjana, a prenosi lokalni Sport.\nNezadovoljstvo nije skrivao ni sam Arutjunjan, istakavši da mu je "oteta zlatna medalja na Igrama u Riju".\n"Ne želim objašnjenja i izvinjenja, u Brazilu je bila pljačka. Za olimpijsko zlato trenirao sam 15 godina i žao mi je što sam bez njega ostao zbog drugih ljudi", rekao je Artjunjan i dodao da je na ceremoniji dodele medalja planirao da srebro okači Štefaneku oko vrata, ali da se predomislio.\nŠtefanek je zlatnu medalju, od ukupno dve koliko je Srbija donela iz Rija, osvojio u kategoriji do 66 kilograma grčko-rimskim stilom.


Proizvođače ne zanimaju jeftini lekovi – Eklinika.rs\nProizvođače ne zanimaju jeftini lekovi\nU državnim apotekama tvrde da u ovom času nema dramatične nestašice, ali je činjenica da u svakom času nešto nedostaje. – Tenderska dokumentacija skuplja od leka\n„Lasiks”, diuretik kojim se izbacuje suvišna tečnost iz organizma, „hidrokortizon” tablete, kortikosteroid koji se koristi u mnogim medicinskim indikacijama, antibiotik u spreju „eritromicin”, za decu alergičnu na penicilin, „sinkum 4” veoma važan lek protiv zgrušavanja krvi, „kliacil” antibiotik, samo su neki od lekova kojih trenutno nema u državnim apotekama.\nZajedničko za pomenute medikamente jeste da ih proizvodi neka od tri nekada najveće srpske fabrike lekova: „Jugoremedija”, „Galenika” ili „Srbolek”, koje se sada, kako ekonomisti stručno kažu, nalaze u restrukturiranju, a zapravo kubure i sa proizvodnjom i sa prodajom lekova koji su decenijama unazad bili njihovi „zaštitni znak”, na koje su se naši građani navikli, piše Politika.\nMagistar farmacije Milana Dučić, rukovodilac Centra za informacije o lekovima Apotekarske ustanove „Beograd”, međutim, kaže da u ovom času nema dramatične nestašica u državnim apotekama, ali je činjenica da u svakom času nešto fali, pa je za osobu kojoj treba baš određeni lek nestašica – stoprocentna.\nTakođe, naša sagovornica kaže i da je veliko pitanje da li je traženi lek nezamenljiv, jer iako pacijenti tako misle, to nije uvak istina.\nŠta građani da rade u situaciji kada leka koji traže nema?\n– Moj savet je da lek koji ne mogu da nađu zamene takozvanom paralelom, lekom sa identičnom aktivnom supstancom drugog proizvođača. Ako takvog leka nema, pacijent bi trebalo da se vrati kod lekara koji će mu propisati lek iz slične farmakološke grupe – kaže Milana Dučić.\nNaša sagovornica objašnjava da su mnogi lekovi „prešli” na takozvanu De listu, koja omogućava zdravstvenim i apotekarskim ustanovama da ih same nabave. Tako, nabrojane lekove zamenjuju novi nazivi: „furosemid” uspešno zamenjuje „lasiks”, koji je radila zrenjaninska „Jugoremedija”, „molsidomin” zamenjuje nekadašnji „lopion” lek za cirkulaciju, koji je proizvodila „Jugoremedija”, umesto „sinkum 4” na recept se sada piše „asenokumarol” , nađeno je rešenje i za zamenu litijum-karbonata, medikamenta za neke psihičke poremećaje, koji je proizvodio „Srbolek”, takođe se našao na toj De listi.\n– Međutim i za De listu su apotekarskim ustanovama potrebni tenderi. Da bi se zadovoljili svi zahtevi mnogo je procedura, mnogo formula i uvek bude praznog hoda koji otvori put za kraću ili dužu nestašicu nekog leka – objašnjava Dučićeva.\nOna primećuje i da je teško tvrditi da je nova praksa naterala i lekare i pacijente da se „prestroje” i da pišu na recept ono čega provereno ima. Primer je antibiotik „eritromicin” u sirupu, koji proizvodi „Jugoremedija”, kojeg nema već dugo na tržištu. Ipak traži se obično za decu koja su alergična na penicilin, jer pedijatri smatraju da je to baš lek izbora za određeni problem.\nApotekari se međutim slažu da je i dalje u toku „uhodavanje” procesa javnih nabavki u državnim apotekama koje prate brojni problemi. Ima situacija da se neki lek traži na tenderu, a niko od proizvođača ga ne ponudi. Ili se nabavi određena količina, a onda odjedanput poraste potražnja tog leka, iz bilo kog razloga, (zato što apoteke iz unutrašnjosti nisu nabavile), i ono što je planirano da se izdaje za dva meseca potroši se za jedan mesec i opet se stvara praznina i problem do sledećeg tendera.\nU apotekarskoj ustanovi „Požarevac” tako se dogodilo da na uredno raspisan tender za 73 partije, a svaka predstavlja jedan lek ili medicinsko pomagalo, niko nije dostavio nijednu ponudu.\n– Ima slučajeva da neko zbog male vrednosti partije, nije hteo da prikuplja konkursnu dokumentaciju koja sama po sebi košta i mnogi ponuđivači su zaključili da im se više isplati da odu kod privatnika koji ne moraju da raspisuju tender za nabavku lekova, već mogu slobodno da zaključuju ugovore i nabavljaju robu, a lek se takođe izdaje na recept – kaže Slobodan Perućica iz AU „Požarevac”, član komisije za tender.\nTako se sada po jeftin lek ide u privatnu apoteku.\nŽitelji ovog okruga u državnim apotekama ne mogu da nađu 50 lekova, jer se jednostavno za njih niko nije javio na tender. Nema „izonijazida” od 100 i 300 miligrama, antibiotskih „azitromicin” kapi , „embecin” prašak za razne povrede i rane, „Jugoremedijinog” antibiotika „kliacila”, „stanicid” masti i tableta, a od pomagala niko nije ponudio urinarne katetere za jednokratnu upotrebu ili endotrahealne kanile, pa će zbog toga morati da ponavljaju tender.


Delegacija Odbora za spoljne poslove Narodne skupštine napustila Međuparlamentarnu konferenciju o zajedničkoj spoljnoj i bezbednosnoj i zajedničkoj bezbednosnoj i odbrambenoj politici EU\nDelegacija Odbora za spoljne poslove Narodne skupštine Republike Srbije, na čelu sa predsednikom Odbora prof. dr Žarkom Obradovićem, napustila je danas, zajedno sa delegacijom Parlamenta Kraljevine Španije, Međuparlamentarnu konferenciju o zajedničkoj spoljnoj i bezbednosnoj i zajedničkoj bezbednosnoj i odbrambenoj politici EU, koja se održava u Beču.\nDelegacije parlamenata Srbije i Španije protestovale su zbog predstavljanja privremenih institucija iz Prištine sa zastavom i nazivom „Kosovo“ bez zvezdice.\nIste stavove imala je i delegacija Parlamenta Kraljevine Španije. Kako organizator, Parlament Republike Austrije, nije želeo da uvaži zahtev dveju delegacija, predstavnici Narodne skupštine Republike Srbije i Parlamenta Kraljevine Španije napustili su zasedanje.


Zdrava Srbija: Neophodna je suštinska decentralizacija - Sevojno nefunkcionalna opština (VIDEO) - Radio Luna\nZdrava Srbija: Neophodna je suštinska decentralizacija – Sevojno nefunkcionalna opština (VIDEO)\nSEVOJNO – Kandidat Zdrave Srbije za narodnog poslanika, ali i gradonačelnika Užica, Radmila Smiljanić kaže da je u 65. godini prvi put postala član jedne stranke jer u Srbiji, ali i gradu Užicu, ima mnogo problema koji zahtevaju hitno rešavanje.\nU razgovoru sa građanima Sevojna Smiljanićeva je istakla da su godinama unazad političari imali priliku da reše probleme, ali da to nije urađeno i da je zbog toga sada teška situacija u svim oblastima društva.\n„Mi u Užicu se borimo i po programu Zdrave Srbije za decentralizaciju. Jedino decentralizacija, koja je suštinska, a ne da nam neko iz Beograda ili nekog centra političke moći kaže šta treba Užicu. Takva decentralizacija nam ne treba“, rekla je dr Smiljanić i objasnila da suštinska decentralizacija podrazumeva saradnju seoskih mesnih zajednicama, ali i gradske opštine Sevojno sa Gradom Užicem jer oni zajedno znaju koja su najbolja rešenja za građane.\nVladan Virijević iz Zdrave Srbije istakao je da je, nažalost, gradska Opština Sevojno nefunkcionalna i pojasnio da je budžet ove opštine 18 miliona dinara, od čega na plate zaposlenih odlazi čak 15 miliona. On je dodao da to nije bio plan kada se raspisivao referendum za formiranje ove gradske opštine.\n„Opština Sevojno je formirana kako bi se udomili stranački i politički kadrovi, kako bi sebi obezbedili plate na račun građana i Sevojna i Užica. Želimo da damo pravo građanima da na referendumu odlučuju koji su projekti prioriteti, koje projekte žele da rade u odnosu na to koliko sredstava imaju“, rekao je Vierijević za portal ZOOMUE i dodao da se kao odbornik u Skupštini grada uvek zalagao za raspravu o problemima Sevojna, ali da gradsko rukovodstvo nije imalo sluha za to.\nVirijević je podsetio da su kroz Sevojno „prodefilovali“ brojni političari pa i sama premijerka, dato je mnogo obećanja, a malo toga je ispunjeno. Na predstojećim lokalnim izborima u Užicu Zdrava Srbija na listi ima tri odbornika iz Sevojna.\nČlan Glavnog odbora Zdrave Srbije Arsen Đurić smatra da je suštinska decentralizacija najbolje rešenje, jer nije u redu da svaki dan neki predsednik opštine iz Srbije putuje u Beograd i traži odobrenje nadležnih ministarstava za asfaltiranje nekog puta ili realizaciju nekog drugog projekta.\n„Lično smatram da prvi put na izborima u Zlatiborskom okrugu, ali i u celoj Zapadnoj Srbiji, građani ne treba da imaju dilemu kome da daju svoj glas. Mi imamo stranku koja je formirana ovde, čije je sedište u Zlatiborskom okrugu i na čijoj je listi 50 kandidata za narodne poslanike iz Zlatiborskog okruga. Siguran sam da ćemo na predstojećim lokalnim i parlamentarnim izborima dobiti maksimalnu podršku glasača“.\nĐurić je rekao da su svi oni, kojima je blizak program Zdrave Srbije, dobrodošli u ovu stranku bez obaveze da i formalno postanu njeni članovi. On je dodao da su svi odbori Stranke u celoj Srbiji autonomni i da će nakon izbora odlučivati sa kim će i da li će praviti postkoalciopne sporazume.\nSnježana Ostojić ZooMUE /Radio Luna\nImunolog Srđa Janković – Mi igramo utakmicu sa virusom, od nas zavisi ishod te utakmice


Muslin zadovoljan utakmicom protiv SAD\n► Muslin zadovoljan utakmicom protiv SAD\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin rekao je danas da su igrači iz domaće Super lige pokazali da vrede i da je zadovoljan igrom i rezultatom protiv selekcije SAD, u prijateljskoj utakmici u San Dijegu.\n"Zadovoljan sam igrom i rezultatom, momcima iz naše lige mnogo znače ovakve utakmice. Pokazali su da vrede i da zaslužuju šansu, a mi samo na ovaj način možemo da dižemo naš fudbal na viši nivo i afirmišemo domaću ligu", rekao je Muslin, navodi se na sajtu Fudbalskog saveza Srbije.\nFudbalska reprezentacija Srbije, sastavljena od igrača iz domaće Super lige, odigrala je sinoć bez golova sa SAD, u prijateljskoj utakmici u San Dijegu.\nMuslin je dodao da mu je najvažnije što su njegovi fudbaleri motivisano i disciplinovano odigrali utakmicu.\n"Meni je to bilo najvažnije. Pristup, želja, disciplina. Treba da se zna da smo radili samo pet dana, a dobra stvar je da smo sada imali više vremena nego pred meč sa Katarom. Videlo se na kraju da nedostaje i snage, ali to je normalno ako se zna da su momci došli sa priprema. I pored toga svaki dogovor su poštovali i nema sumnje da zaslužuju čestitke za ono što su ovde pokazali", naveo je Muslin.\nprijateljska utakmica /


Ilegalni imigranti iz Sirije preko Srbije do EU\nIlegalni imigranti iz Alepa, Sirije uhvaćeni u Srbiji\nPovećan broj ilegalnih imigranata iz zemalja Bliskog istoka, Afrike i Azije zbog čega srpska policija ima sve većih poteškoća da sačuva granicu.\nPrema poslednjim podacima Ujedinjneih nacija, od početka sukoba u Siriji, pre više od dve godine, raseljeno je oko milion i po ljudi. Jedna od ruta, poznata kao trans-azijski koridor, vodi sa Bliskog istoka do Evrope - preko Srbije. Policija na graničnom prelazu kod Preševa u poslednje vreme ima sve više poteškoća da očuva granicu s obzirom da je izbeglica iz Sirije, Avganistana ili Bangladeša sve više.\nSrpski graničari pritvorili su grupu izbeglica iz Sirije, koji su iz Makedonije ušli u Srbiju preko Preševa. Jedan od njih je izbeglica iz sirijskog grada Alepa, u kojem se već duže vreme vode teške borbe vojske predsednika Bašara al-Asada i opozicionih snaga. On je agenciji Rojters rekao da je sa porodicom, među kojima ima i nekoliko dece, napustio izbeglički kamp u Turskoj u aprilu i da su od onda, preko Grčke i Makedonije, stigli i do Srbije.\nMakedonija i Srbija nalaze se na tzv. trans-azijskom koridoru, koji se proteže od Bliskog istoka do Evrope preko Turske. Većina ljudi sa Arapskog polustrva, severne i istočne Afrike, ali i iz azijskih zemalja - poput Mjanmara i Bangladeša - tom putanjom kreće na put ka zemljama Evropske unije.\nSrpska policija uspela je da pronađe grupu izbeglica, međutim to postaje sve teže s obzirom da nemaju adekvatnu opremu za nadgledanje i čuvanje dve hiljade kilometara granice.\nZapravo hiljade ljudi, uključujući i osumnjičene islamističke ekstremiste, svake godine pređu ovu rutu i njihov broj sve je veći, kaže Siniša Arsić, inspektor za borbu protiv ilegalne imigracije i trgovine ljudima.\n“Radi se o socijalno nižim slojevima stanovništva. U najvećem broju slučajeva je to ekonomska emigracija, mada pretpostavljamo da među njima ima i pripadnika terorističke organizacije al-Kaide. Naše procene su da je otprilike njih 4 do 5 odsto prošlo neku vrstu obuke ili su učestvovali u ratovima na Bliskom istoku”, kaže inspektor Siniša Arsić.\nGraničar Saša Đorđević kaže da se broj izbeglica iz Sirije znatno povećava.\n“U proseku, dnevno bude po 30 ilegalnih imigranata, može da se kreće i do 50 na dan kada su velike grupe. Trenutno je tendencija povećanja državljana Sirije, uz konstantno smanjivanje lica državljana Avganistana”, ističe Đorđević.\nDržavljani Srbije, Albanije i Makedonije naplaćuju 150 evra po osobi kako bi ih preveli preko granice, navodi agencija Rojters. Kada uđu u Srbiju cena iznosi 500 evra za prevoz do mađarske granice, udaljene 500 kilometara.\nTokom 2012. Godine, srpski graničari su sprečili blizu 15 hiljada pokušaja ilegalnih prelazaka granice. U prvi šest meseci ove godine, zabeleženo je više od pet hiljada pokušaja.


Javni dug Srbije za mesec dana veći za dve milijarde evra - NOVA portal\nBiznis Autor:Beta 06. Jul. 202018:453 Komentara\nJavni dug Srbije iznosio je na kraju maja ove godine 26,79 milijardi evra, što je 57,2 odsto procenjenog ovogodišnjeg bruto domaćeg proizvoda (BDP). Na kraju aprila je javni dug bio 24,55 milijardi evra, odnosno 52,4 odsto BDP, saopštilo je Ministarstvo finansija.\nPrihodi republičkog budžeta za pet meseci ove godine su bili 455,8 milijardi dinara, a rashodi 692,3 mlijarde dinara.\nSubvencije su iznosile 41,6 milijardi dinara, a ostali tekući rashodi 44,9 milijardi dinara, s obzirom da je sa ovih rashodnih kategorija isplaćivana pomoć privrednicima i gradjanima u sklopu seta mera za borbu protiv efekata pandemije korona virusa, navelo je Ministarstvo finansija.\nNa kraju aprila je javni dug bio 24,55 milijardi evra, odnosno 52,4 odsto BDP, saopštilo je Minsitarstvo finansija.\nbudžetdeficitjavni dugMinistarstvo finansija


Haos sa biračkim odborima uoči izbora: Oglasio se i CIK – Kakanj-X\nNa 7 okt, 2018 238\nPrema našim saznanjima, prigovori su upućeni CIK-u BiH, ali i drugim releventnim međunarodnim institucijama.\nKomentar smo zatražili od glasnogovornice CIK-a BiH Makside Pirić, koja nam je kazala kako je na jučerašnjoj konferenciji za novinare ove institucije bilo riječi o imenovnju biračkih odbora i odustajanju.\n“Mi svakodnevno u nekoj opštini imamo slučaj da neki član ili zamjenik člana biračkog odbora odustane. Čak se i na dan izbora desi da neki član ili zamjenik člana odustane. Opštinska izborna komisija je nadležna za imenovanje zamjenskog člana i da se osigura da se provede izborni proces”, istakla je Pirić u izjavi za Vijesti.ba.\n“Ako bude bilo šta rješavano, javnost će biti upoznata”, naglasila je Pirić.


ODLUKA O ODRŽAVANJU ČISTOĆE: Nesavesni Novosađani prave deponije kraj kontejnera, zbog čega slede rigorozne kontrole odlaganja smeća i sankcije za neodgovorne. Fizičko lice koje nesavesno iznese smeće, platiće kaznu od 8.000 dinara. Za pravna lica globa iznosi 150.000 dinara\nKrupni otpad i građevinski šut ponovo se mogu videti kraj kontejnera na novosadskim ulicama, uprkos mnogobrojnim upozorenjima iz "Čistoće" da se takvim nesavesnim ponašanjem stvaraju bespotrebno mini-deponije u urbanim delovima grada i pritom nanosi velika materijalna šteta javno-komunalnom preduzeću.\n"Bez obzira na naše brojne apele, naši radnici ponovo zatiču krupni otpad i građevinski šut pored kontejnera, pa i u njima, što nam predstavlja veliki problem u redovnom poslu", saopštavaju u JKP.\nZbog toga će, u saradnji sa Komunalnom inspekcijom, u predstojećem periodu biti sprovedene rigorozne kontrole odlaganja krupnog otpada širom Novog Sada. Radnici "Čistoće" sarađivaće na terenu sa inspektorima u otkrivanju, ali i kažnjavanju neodgovornih sugrađana, koji kabasti otpad nepropisno odlažu.\nKada u kontejnerima završe komadi betona, cigle, okov nameštaja i drugi čvrsti materijali, koje radnici ne primete od drugog kućnog smeća, oštećuje se hidraulika na kamionima i dolazi do ozbiljnih kvarova. Šteta je pritom dvostruka, jer su vozila "Čistoće" u kvaru i ne mogu da prazne kontejnere, dok se njihove neophodne popravke finansiraju iz gradskog budžeta grada. Istovremeno, na taj način se uništavaju sami kontejneri, koji su imovina "Čistoće" i Grada.\nJKP tokom cele godine skreće pažnju Novosađanima na neophodnost održavanja javne higijene i zajedničkog nastojanja da grad bude čist i uredan.\n"Iako naši sugrađani imaju dobre i zdrave navike, nažalost, očigledno i dalje postoje pojedinci koji odlažu otpad nesavesno. Zato i ovom prilikom pozivamo one koji imaju potrebu da iznose nameštaj ili građevinski šut, da pozovu "Čistoću" i da rezervišu kontejner za krupni otpad", poručuju gradski komunalci.\nPrema važećoj gradskoj Odluci o održavanju čistoće ("Sl. list Grada Novog Sada", br. 25/2010, 37/2010 - ispr., 3/2011 - ispr., 21/2011, 13/2014 i 34/2017), fizičko lice koje nesavesno iznese smeće, platiće kaznu od 8.000 dinara. Za pravna lica globa iznosi 150.000 dinara.\nIzvor: Vebsajt Kurir, 31.08.2017.


Academ Link - Univerzitet u Beogradu i NALED pokreću “berzu praksi” za studente u 300 kompanija, lokalnih samouprava i NVO\nŽelimo da osnažimo veze između akademske zajednice, privrede i državne uprave, kao i da pružimo priliku našim studentima da steknu dragocena radna i životna iskustva na praksama u članicama NALED-a. Posebno želimo da damo doprinos jačanju naše privrede i unapređenju njenih kapaciteta, što je i suština takozvane “treće misije” Univerziteta – rekla je rektorka Univerziteta u Beogradu Ivanka Popović.\nAktivnije uključivanje profesora, saradnika i studenata u javno-privatni dijalog i aktivnosti NALED-a na sprovođenju istraživanja i analiza, doprineće kvalitetu praktičnih politika i uspehu reformi za koje se zalažemo. Dobar primer je reforma paušalnog oporezivanja na kojoj smo sarađivali sa Fakultetom organizacionih nauka, a koja je donela predvidivost poslovanja za 100.000 paušalaca, ili program Startuj legalno na čijem osmišljavanju smo radil sa Fakultetom političkih nauka – ističe Tomić.\nDekan FPN-a Dragan Simić, govoreći o dosadašnjoj saradnji sa NALED-om, istakao je program letnje prakse za mlade politikologe i izradu zajedničke analize poreskog opterećenja početnika u poslovanju na osnovu koje je Vlada pokrenula program Startuj legalno, a gotovo 1.000 mladih i nezaposlenih pokrenulo novi biznis uz poresko oslobođenje u prvoj godini. Asistentkinja na FON-u i savetnica u kabinetu premijerke\nSvetlana Jovanović, pored saradnje na reformi paušala izdvojila je i zajedničku organizaciju studentskog takmičenja na temu razvoja bezgotovinskog plaćanja u Srbiji – neke od najboljih studentskih ideja našle su svoje mesto i u Nacionalnom programu za suzbijanje sive ekonomije Vlade Srbije.


"Nagrada Piranesi" / Foto J. Rusjan\n- BINA je počela kao nedelja arhitekture, a ove godine manifestacija će trajati više od mesec dana - istakla je predstavaljajući manifestaciju Danica Prodanović, jedan od osnivača i organizatora.\nPostavka "Nagrade i konkursi 2021-2022", kojom će večeras u KCB otpočeti smotra, predstaviće pobednička rešenja sedam arhitektonskih konkursa za Grad Beograd, koje su organizovali Udruženje arhitekata Srbije i Društvo arhitekata Beograda. Na izložbi će biti zastupljeni konkursi za deo bloka između ulica Kralja Milana, Svetozara Markovića, Nemanjine i Kralja Milutina, kao i izgradnju depoa Narodne biblioteke Srbije, paviljon MSUB. Biće predstavljen i projekat za multifunkcionalni centar "Ložionica", za Mostarsku petlju, metro stanicu linije 1 (faza 1) beogradskog metroa, novu zgradu Fakulteta muzičke umetnosti i Fakulteta primenjenih umetnosti u Beogradu.\nPrema rečima Jelene Ivanović Vojvodić, takođe osnivača i organizatora, posle zatišja zbog pandemije i ostalih okolnosti, pojavilo se više od deset različitih konkursa koji se tiču i arhitekture i urbanizma, ali i pojedinih enterijerskih pozicija u samom gradu.\nU digitalnom formatu, u okviru BINA, biće prikazana i 532 projekta iz 41 zemlje, nominovana za "Evropsku nagradu za savremenu arhitekturu EU Mis avord" Fondacije "Mis van der Roe", čiji je kustos Ivan Blasi (od 16. juna do 7. jula), a dodeljuje se svake druge godine. Mladi autori, ovoga puta to su "Modelart arhitekti" iz Novog Sada, biće predstavljeni na izložbi "Ponesi svoj projekat", od 2. juna u BINA kabini (Mila Milunovića 1, FLU), dok će revijalna, regionalna postavka "Nagrada Piranesi" moći da se pogleda od 3. juna u Auli Arhitektonskog fakulteta.\nRealizuje se i radionica "Zajedničko planiranje Bloka 37", a po drugi put i poseban segment "Dobar urbani život", u okviru koga će učesnici različitih profesija i interesovanja voditi debatu o pet tema važnih za kvalitetan život, a to su zdravlje, briga, hrana, igra i digitalno okruženje.\nBINA je i suorganizator izložbe "Nikola Dobrović pod zastavama modernih pokreta" u Galeriji SANU, a u saradnji sa Arhitektonskim fakultetom organizovan je studentski konkurs s temom rekonstrukcije Generalštaba, čiji će pobednici u petak biti predstavljeni na izložbi u Knez Mihailovoj ulici, ispred zdanja Akademije.\nBINA nedelja arhitekture Beogradska nedelja arhitekture Beogradska internacionalna nedelja arhitekture


Predsednik Mirović i sekretar Bjelić primili ambasadora Mađarske Atilu Pintera – region.vojvodina.gov.rs\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i ambasador Mađarske u Srbiji Atila Pinter, u današnjem razgovoru u Pokrajinskoj vladi, konstatovali su da su odnosi Srbije i Mađarske najbolji u poslednjih deset godina, što je rezultat velikog zalaganja i zajedničkog rada dve države da bi se to postiglo.\nPredsednik Mirović je istakao da je od zajedničkog interesa da uspešnu saradnju koju imamo, kao takvu nastavimo, ukazavši da su dobrosusedski odnosi sa Mađarskom i intenziviranje svih oblika saradnje deo prioriteta u razvoju bilateralnih odnosa koje gradimo sa našim susedima.\nTokom susreta predsednika Mirovića i ambasadora Pintera, gde je učestvovao i pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Ognjen Bjelić, posebna pažnja posvećena je mogućnostima jačanja ekonomskih, odnosno privrednih kontakata između naše dve zemlje.\nPredsednik Mirović je naglasio da je Mađarska veoma značajan investitor u našoj zemlji, a ambasador Pinter da su mađarske kompanije spremne i na dalja ulaganja, posebno u Vojvodini. Sa tim u vezi, ukazano je na prednosti postojeće geografske blizine, kao i veliku zastupljenost mađarske nacionalne manjine u našoj pokrajini, što doprinosi zajedničkom interesu u razvoju što boljih partnerskih odnosa među nama.\nRazvoj i unapređivanje infrastrukture, poboljšanje uslova železničkog saobraćaja i putne mreže viđene su u današnjem razgovoru kao stvari od strateške važnosti, jer na taj način zajedno možemo ostvariti bolje i kvalitetnije uslove života građana. Sagovornici su izneli značaj saradnje u oblasti vodoprivrede u okviru projekta kanala Baja-Bezdan, ali i modernizacije železničkog saobraćaja i izgradnje infrastrukture u pograničnim sredinama.\nU razgovoru je izneta i činjenica da IPA program prekogranične saradnje Mađarske i Srbije predstavlja jedan od najuspešnijih prekograničnih programa, u okviru kojeg Vojvodina sutra predaje šest projekata vrednih 23,4 miliona evra.


Program Schedule – Narodni Muzej Crne Gore\nCategory Program Schedule\nPovodom 140 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa Crne Gore i Italije i 13 godina od obnove crnogorske nezavisnosti, sinoć je u Rimu otvorena izložba „Eros, krv i svetost“, autora Dimitrija Popovića i dr Anastazije Miranović. Riječ je o multidisciplinarnom umjetničko-modnom projektu koji je prošle godine predstavljen crnogorskoj publici na Cetinju i koji sadrži istoimenu izložbu\nMeđunarodna stručna konferencija pod nazivom “Sinergije kulture”, na kojoj su učestvovali generalni direktor Direktorata za kulturnu baštinu Ministarstva kulture mr Aleksandar Dajković, direktorica Narodnog muzeja dr Anastazija Miranović, direktor Filmskog centra doc Sehad Čekić i rukovodilac Njegoševog muzeja Isidora Kovačević održana je 8. i 9. maja u Solunu. Na konferenciji su učestvovali predstavnici ministarstava kulture\nOsam godina putovanja do Muzeja kralja Nikole Dnevnici princeze Ksenije, koje je princ Nikolaj Romanov u maju 2011. godine poklonio Crnoj Gori, konačno će se naći u Muzeju kralja Nikole na Cetinju. Punih osam godina čuvani su u Ministarstvu kulture koje će, u saradnji sa Upravom za zaštitu kulturnih dobara i Narodnim muzejom Crne Gore, ispuniti proceduru\nzložba Narodnog muzeja Crne Gore pod nazivom „Evropska moda na crnogorskom dvoru – refleksije“ otvorena je večeras u Muzeju makedonske borbe za nezavisnost u Skoplju. Događaju su prisustvovali najviši zvaničnici Sjeverne Makedonije, među kojima su bili predsjednik Vlade Zoran Zaev, predsjednik Sobranja Talat Džaferi i Ministar unutrašnjih poslova Oliver Spasovski, te brojni posjetioci i gosti.\nU okviru programskog segmenta FLUID Expo, sedmog po redu FLUID dizajn foruma, u Crnogorskoj galeriji umjetnosti “Miodrag Dado Đurić” na Cetinju biće otvorene dvije izložbe. Izložba „ARCHI_MORPH“, italijanskog arhitekte i ilustratora Federica Babine, biće otvorena u petak, 12. aprila u 12 časova. Autori izložbe, koju organizuju Narodni muzej Crne Gore i FLUID, su Federico Babina\nOtvorena izložba „Finski inovativni dizajn“\nIzložba “Finski inovativni dizajn“, koju organizuju Narodni muzej Crne Gore i Ambasada Finske, otvorena je danas u Crnogorskoj galeriji umjetnosti “Miodrag Dado Đuric” na Cetinju. Ambasador Finske Perti Ikonen, koji je otvorio izložbu, istakao je da su inovacije i dizajn od ključne važnosti za Fince, jer oblikuju njihov način razmišljanja, kao i da su sve


fabrikovanje - Sputnjik Srbija\n03:50 25 Mart 2019\nMalagurski: Evo kako fabrikuju istoriju! (video)\nKaže se da istoriju pišu pobednici. Ali danas i pobednicima oduzimaju pravo na svoju istoriju.\nKako prodati rat\nPropaganda, fenomen u istoriji komunikacije, može se definisati kao tajno oružje kojim se ostvaruje neverovatna moć u manipulaciji ljudima. Poznato je da je propaganda jedan od osnovnih stubova rata, a poslednji primer — nagli interes zapadnih medija za sirijsko selo Madaju, još jednom je pokazao da smo svedoci novog čina propagandnog rata.


Kako pomoći kompaniji da duže traje?\nNeke kompanije traju svega nekoliko godina, neke beleže višedecenijsku, a neke i više od stotinu godina dugu istoriju poslovanja. Statistike kažu da se prosečan životni vek kompanija skraćuje, a procenjuje se da će do 2027. godine prosek trajanja jedne kompanije biti svega 12 godina. Kako opstati u svetu koji se brzo menja, kako se prilagoditi novim tehnologijama, kako se pripremiti za ekonomske šokove, rastući uspeh konkurenata i različite izazove u poslovanju? Odgovor pruža jedan od standarda iz sistema menadžmenta kvalitetom – ISO 9004, koji je krajem 2019. godine Institut za standardizaciju Srbije preuzeo i objavio na srpskom jeziku. Reč je o standardu SRPS EN ISO 9004:2019, Menadžment kvalitetom – Kvalitet organizacije – Uputstvo za ostvarivanje održivog uspeha.\nOvaj standard je, pre svega, namenjen kompanijama koje žele da unaprede svoj sistem menadžmenta kvalitetom i koje žele da identifikuju oblasti za poboljšanje i/ili inovacije i da utvrde prioritete za naredne mere. U izradi ovog međunarodnog standarda učestvovali su eksperti širom sveta, koji su svoja iskustva iz najdugotrajnijih firmi u svetu preneli u ovaj dokument kako bi drugim kompanijama pomogli da se pripreme za buduće izazove i da, istovremeno, primenom strategija iz dokumenta poboljšaju svoje performanse.\nPoslovni neuspeh se često dešava zbog toga što se organizacije ne prilagode promenama na tržištu, konkurenciji ili novim tehnologijama. ISO 9004 se zasniva na strategijama, najboljoj praksi i iskustvima nekih od najuspešnijih firmi na svetu kako bi pružio smernice za organizacije, bez obzira na njihovu veličinu ili vrstu delatnosti – rekao je Kori.\nOvaj standard, inače, predstavlja revidirano izdanje standarda iz 2009. godine i značajan je za kompanije koje bi da svoje poslovanje podignu na lestvicu više iznad zahteva koje postavlja standard ISO 9001. Svi zainteresovani korisnici ovaj standard mogu nabaviti putem onlajn-prodaje, kao i u prodavnici Instituta u Stevana Brakusa 2 u Beogradu. Ukoliko korisnici žele da se upoznaju sa tekstom standarda pre kupovine, to je moguće učiniti zahvaljujući našoj usluzi onlajn-pristupa srpskim standardima i srodnim dokumentima. Standard se, takođe, može pročitati i u prostorijama Instituta u Beogradu i u prostorijama regionalnih privrednih komora u Subotici, Novom Sadu, Valjevu, Kragujevcu, Zaječaru i Nišu, i to bez naknade.


NAKON DVE GODINE PAUZE ZBOG KORONE Ponovo radi granični prelaz na tromeđi Srbije, Rumunije i Mađarske\nNa tromeđi Srbije, Mađarske i Rumunije, danas je u organizaciji Regionalne saradnje Evroregije Dunav–Kriš–Moriš–Tisa (DKMT), tradicionalno otvoren granični prelez kod naseljenog mesta Rabe.\nNakon dve godine pauze zbog pandemije virusa korona, granični prelaz je ovog vikenda ponovo privremeno otvoren, a građani tri susedne zemlje imaju priliku za bolju i jednostavniju komunikaciju i brži tranzit.\nKAKO DA IZBEGNETE GUŽVU I NERVIRANJE NA GRANICI SA MAĐARSKOM Horgoš prebukiran zbog radova, ali imate na raspolaganju čak sedam alternativnih prelaza\nU ime Pokrajinske vlade na svečanosti povodom otvaranja graničnog prelaza obratio se potpredsednik Branko Ćurčić, koji je istakao da je vreme pandemije, koje je bilo izazovno za sve zemlje, pokazalo koliko je važna dobrosusedska pomoć, a da su primeri konkretne saradnje u našem regionu to i dokazali.\nNiz događaja na tromeđi Srbije, Rumunije i Mađarske\nĆurčić je podsetio da Evroregija DKMT u novembru ove godine obeležava 25 godina od osnivanja, tokom kojih je trasirana saradnja tri susedne države u brojnim oblastima.\n- Tokom dve i po decenije uvideli smo koliki je značaj prekogranične saradnje, kao modernog razvojnog pravca. Zajednički put razvoja Evroregije svih ovih godina doprineo je kvalitetu života stanovništva i smanjenju ekonomskih razlika. U isto vreme, sve specifičnosti i bogatstvo različitosti negovani su i unapređivani upravo putem saradnje sa susedima - kazao je potpredsenik Ćurčić.\nPredstavnik Županije Timiš Kristijan-Alin Mos kazao je da je cilj naših država da se u okviru Evroregije DKMT zajednički radi na definisanju prioriteta i realizaciji ciljeva koji će omogućiti bolji život građanima. On je dodao da je u tom procesu važno poverenje, koje je ključ uspeha Evroregije DKMT.\nSastanak članova Evroregije Dunav–Kriš–Moriš–Tisa\nPotpredsednik Samouprave Županije Čongrad-Čanad Polnar Erš istakao je da su iza nas dve teške godine pandemije, koje su bile posvećene zdravstvenom aspektu i spasavanju života.\n- I u ovom teškom vremenu regioni su u okviru DKMT saradnje uspešno radili na zajedničkim projektima - rekao je Erš navodeći da Mađarska podržava put Srbije ka Evropskoj uniji.\nNakon otvaranja granice, u Novom Kneževcu je održana sednica Skupštine Regionalne saradnje Evroregije DKMT, kojoj je predsedavao potpredsednik Ćurčić.\nU okviru današnjih događaja održan je i kros na kome je učestvovalo po 20 devojčica i dečaka iz tri okolna sela, a pobednicima su uručene prigodne nagrade.\nNovi Sad Granični prelaz Mađarska Rumunija Srbija


Izveštaj hrvatske tajne službe o stanju u Srbiji – OnlineVesti\nIzveštaj hrvatske tajne službe o stanju u Srbiji\nby admin September 24, 2020, 1:00 pm 1.3k Views\n„Srbija i dalje na spoljnopolitičkom i bezbednosnom planu nastoji da balansira u odnosima između Rusije i Zapada. Primera radi, kao kandidatkinja za članstvo u EU, Srbija i dalje ne sledi restriktivne mere EU protiv Rusije. Tokom ove godine Srbija je značajan fokus stavila i na javno promovisanje jačanja odnosa s Kinom“, stoji u šestom javnom izveštaju hrvatske tajne obaveštajne službe SOA, prenose „Novosti“.\nSOA konstatuje da su „i dalje prisutne pojave velikosrpskog ekstremizma u pojedinim državama. Precizira se da se to manifestuje negiranjem teritorijalne celovitosti i suvereniteta Hrvatske, ali i drugih država, poput Kosova, BiH i Crne Gore“.\nPrekinuli isporuku Rusiji delova za avion MS-21 – Putin iznerviranhttps://t.co/1slxxc4bOw\n„Ovaj se ekstremizam javno očituje kroz istupe i okupljanja velikosrpskih ekstremističkih organizacija, kao i korišćenje drugih javnih okupljanja, u kojima se, uz ekstremističke poruke, uništavaju i hrvatski državni simboli. Velikosrpski ekstremizam propagira i poruke protiv širenja EU i NATO-a na jugoistok Evrope, uz isticanje privrženosti Rusiji“, navodi SOA.\nHrvatski obaveštajci ocenili su i događaje u Crnoj Gori, utvrdivši da „situacija obeležava društveni rascep između prozapadnih suverenističkih snaga i prosrpskih snaga, koje su protiv članstva Crne Gore u NATO-u, te za snažnije vezivanje Crne Gore uz Rusiju“.\nSOA navodi da su prilike na jugoistoku Evrope, od BiH i Srbije do Makedonije i Albanije, i dalje nestabilne i da su neke od tih država opterećene pojavama radikalnih islamističkih i nacionalističkih snaga.\n„Trenutno ne postoje naznake, niti vidljivi potencijali značajnije destabilizacije bezbednosnih prilika“, poruka je iz godišnjeg izveštaja, uz naglasak da ekstremizam u Hrvatskoj nema ni snagu, ni podršku javnosti.\n„Radi se o državama koje sa Hrvatskom imaju otvorena pitanja ili Hrvatsku, samostalno ili u sklopu evroatlantskih integracija, vide kao suparnika ili bezbednosno-politički izazov“, piše u izveštaju, ali se ne navodi o kojim je zemljama reč.


Bura oko Tik-toka: Tramp bi da ga zabrani, „Majkrosoft“ da ga kupi - Sputnjik Srbija\n21:45 25 Oktobar 2020\n07:34 01.08.2020 Preuzmite kraći link\nNije jasno koliko su napredovali razgovori između „Majkrosofta“, čiji je osnivač i jedan od najvećih pojedinačnih deoničara Bil Gejts, i Tik-toka, ali bilo koji dogovor mogao bi voditi ka promeni vlasništva kompanije Tik-tok, objavili su američki mediji pozivajući se na nezvanične izvore, prenosi Tanjug.\nTik-tok je u vlasništvu kineske internet kompanije BajtDens, čija se vrednost procenjuje na 100 milijardi dolara. To je povećalo nadzor nad aplikacijom, a zvaničnici Trampove administracije rekli su da su zabrinuti da Tik-tok predstavlja pretnju nacionalnoj bezbednosti.\nTrampova administracija razmatrala je da li da naredi da se BajtDens otuđi od američke imovine koju je stekla 2017. godine, a koja su kasnije pripojena Tik-toku. Blumberg je preneo da je predsednik spreman da objavi naredbu koja će primorati BajtDens da proda američke delove Tik-toka.\nTrampova administracija takođe je razmatrala druge potencijalne akcije protiv kompanije, uključujući dodavanje BajtDensa takozvanoj „entitetskoj listi“, koja sprečava strane kompanije da kupuju američke proizvode i usluge bez posebne licence, navode američki mediji pozivajući se na izvore upoznate sa tom materijom.\nDonald Tramp, majkrosoft, Tik tok