август 2016 - Stranica 2 od 16 - Biznis i Finansije\nKakve su trenutne vrednosti najvažnijih poslovnih pokazatelja u kompaniji i kako se mogu projektovati njihova kretanja u budućnosti? U koje proizvode više ulagati, a koje eventualno napustiti, koje kupce u budućnosti izbegavati a koje privlačiti, gde razvijati nova tržišta a sa kojih se povlačiti, na koji način se finansirati, da li se i dalje zaduživati?\nOvo su samo neka od ključnih pitanja za svaku kompaniju, od čijih odgovora zavisi njena neposredna ali i dalja budućnost, a u kojoj meri će ti odgovori uspeti da obezbede stabilno poslovanje i rast u okolnostima koje je sve teže predvideti zavisi od odabira pravih među mnoštvom internih i spoljnih informacija. Ovaj posao je samo deo nadležnosti kontrolera, koji su u isto vreme i taktičari i stratezi. S jedne strane, oni su zaduženi da obezbede kvalitetne informacije za donošenje ispravnih odluka u vezi pomenutih i drugih važnih pitanja u poslovanju, a sa druge da na osnovu raspoloživih internih i spoljnih informacija odrede pravac u poslovnoj filozofiji kompanije, shodno projekcijama o budućim kretanjima na tržištu.\nU poslovnoj praksi, cilj kontrolinga je direktno snižavanje troškova, a poznavaoci ove oblasti tvrde da njegovo uvođenje omogućava i jasniju organizaciju kompanije, moderno računovodstvo koji obezbeđuje sve potrebne podatke, otkrivanje poremećaja u najranijim fazama u bilo kom segmentu poslovanja, ali i kvalitetnije menadžerske odluke i upravljanje ljudskim potencijalima, brže prilagođavanje promenama i veću konkurentnost.\nKontroling je, na primer, imao veoma značajnu ulogu u razvoju nemačkih kompanija. U ovoj zemlji prva radna mesta kontrolera pojavila su se 1971. godine, a „okidač“ za to je bila naftna kriza, kao i celokupna ekonomska situacija u kojoj više nije bilo jednostavno planirati poslovanje firmi za naredne godine. U Srbiji, udruženje kontrolera je osnovano 2011. godine i trenutno broji nešto više od 220 članova.\nS obzirom da kod nas ova profesija ima daleko kraću tradiciju nego na zapadnim tržištima, još nije dovoljno poznata široj javnosti. Na pitanje šta je konkretna uloga kontrolera u određenoj kompaniji, Milan Marković, finansijski direkor Viktorija Logistike, u odgovoru se poziva na poređenje između kapetana broda i navigatora. „Kontroler je partner menadžeru, a slikovito rečeno ako je menadžer kapetan, kontroler je navigator. On mora da predvidi kako će se poslovni potezi odraziti na finansije preduzeća. Dobar kontroler mora biti vrhunski računovođa u svim segmentima ovog posla kako bi precizno, pravovremeno i razumljivo povezao poslovne i finansijske informacije“, objasnio je Marković.\nNa nedavno održanom kongresu kontrolera, jedan od učesnika, Milan Bukumirović iz kompanije Knjaz Miloš, kontroling je sažeo u rečenicu: „Ukoliko ne znaš gde treba da stigneš, gde god da dođeš na pogrešnom si mestu“. Posao kontrolera je objasnio kroz pet uloga koje su ključne za kvalitetno obavljanje ove profesije.\nPrva uloga je „navigator“, odnosno onaj ko „navodi“ celokupno poslovanje. Druga uloga, je „čuvar finansijskog rezultata kompanije“, a treća „neko ko koristi maksimum iz postojećih resursa kompanije“. Četvrta uloga u kojoj bi kontroler trebalo dobro da se snalazi je „podrška“, jer on u svakom trenutku predstavlja ozbiljnu podršku biznisu. Peta je uloga „vođe i inicijatora“ mogih promena, od službe kojom rukovodi do odluka na nivou cele kompanije. „Ukoliko iza svake od ovih uloga ne stoji znanje i dobra priprema, ne mogu biti ostvareni ni ciljevi kompanije“, uveren je Bukumirović, a to znanje, dodaje, mora da se dokazuje kroz sve vrste izveštaja koji se dostavljaju menadžmentu.\nNjegov kolega, Bojan Šćepanović, predsednik Međunarodog udruženja kontrolera u Srbiji opisuje ovu profesiju kroz dve ključne uloge u podršci menažmentu: kao „navigatora“ i kao „suvozača“. Kontroleri su, napominje i „poslovni partneri menadžera i ekonomska savest kompanija, a može se reći i unutrašnji glas i zdrav razum ekonomije“.\nKako posao diše\nŠćepanovićevo višegodišnje iskustvo u ovoj oblasti pokazuje da su za njeno kvalitetno obavljanje najvažnija znanja o biznisu, logici i komunikacijama. „Pod poslovnim znanjima podrazumevam da kontroler mora da ima određeni nivo znanja o proizvodnji, prodaji, ali i o telekomunikacijima, medijima i mnogim drugim oblastima. Recimo, jedan od naših redovnih sastanaka održali smo u pivari, i četrdeset kontrolera, čiji posao nema nikakve dodirne tačke sa tom delatnošću, učilo je o proizvodnji piva: od kvaliteta vode, preko hmelja, do skladištenja i otpremanja. U ovom poslu informacija nikad dosta, jer nikad ne možete biti sigurno šta vam i kada može zatrebati“, napominje Šćepanović.\nOn dodaje da je u ovom poslu neophodno i dobro poznavanje računarskih programa poput eksela i posedovanje analitičke sposobnosti, a nakon analiziranja brojki neophodno je da se pokazatelji odgovarajuće povežu u više logičkih celina, da se razumeju uzročno posledične veze, ili, na osnovu nepotpunih informacija predvidi realan scenario. „Na kraju, potrebno je umeće da se iz dobijenih informacija izdvoje one najbitnije, potom da se sažmu i na jednostavan i razumljiv način prenesu menadžerima“.\nOsim pomenutih segmenata, bitna su i znanja iz oblasti upravljačkog računovodstva, poznavanje ljudi i njihove psihologije, kao i odlučnost da se brane argumenti za određene odluke i u situacijama kada to zathteva da menadžeri promene svoje mišljenje, prepričava Šćepanović svakodnevnicu u ovoj profesiji.\nUz ovako zahtevan posao, neminovno je i pitanje o zaradama. Treba napomenuti da skoro svi kontroleri imaju fakultetsku diplomu, te da kvalitetno obavljanje posla u praksi zahteva bar pet godina iskustva. U Srbiji, u zavisnosti od kompanije, plate za „junior kontrolere“ kreću se od 400 do 600 evra, a za one sa dokazanim rezultatima od 800 do 1200 evra. Ukoliko je u pitanju vrhunski znalac u ovoj oblasti i vođa tima, njegova zarada može biti od 1500 do 2000 evra.\nUkoliko svršeni student želi da postane kontroler, put nije ni malo lak, a prema preporuci iz Međunarodnog udruženja kontrolera, neophodno je pre toga raditi bar nekoliko poslova koji, na prvi pogled, nemaju ništa zajedničko sa kontrolingom. „Teorijsko znanje nije dovoljno za ovu profesiju. Početniku bih preporučio da prvo radi dve godine u računovodstvu, a nakon toga da se dve do tri godine usavršava u biznis sektoru – postane prodavac, radi u nabavci, logistici… Tek nakon četiri do pet godina operativnog rada, može početi da se bavi finansijskim izveštajima i da postepeno razumeva kako posao diše“, savetuje Šćepanović i napominje da je u Međunarodnom udruženju kontrolera u Srbiji moguće završiti i akademiju kontrolinga, ali i pogledati besplatne časopise i stručnu literaturu o ovoj temi.\nInače, foto-robot kontrolera u Srbiji danas izgleda ovako: najčešće ima fakultetsku diplomu, i to zvanje ekonomiste. Njihova prosečna starost je trenutno oko 35 godina, a u čak 66 odsto su žene.\nSimbol razvoja prestonice – Genex kula na Novom Beogradu, nekada sedište najuspešnije jugoslovenske firme i stecište tadašnjeg poslovnog i političkog sveta danas je samo prostor za reklamne panoe i nosač televizijskih predajnika. Pusta i prazna, ali jednako atraktivna kao i kada je izgrađena, ova zgrada već deceniju i po ne uspeva da pronađe novog vlasnika, dok istovremeno u njenom komšiluku niču novi, moderni biznis centri.\n“Takve zgrade, jednostavno, nisu interesantne investitorima, jer ne ispunjavaju standarde modernih biznis objekata”, kaže Nebojša Nešovanović iz Jones Lang LaSalle, agencije za nekretnine. “Potrebno je mnogo ulaganja da bi se od nje napravio moderan poslovni centar, a mana je i mali broj parking mesta, što je sada imperativ. Cena po kojoj je država prodavala ovu kulu je previsoka za objekat koji je izgrađen sedamdesetih godina.”\nZapadna kapija Beograda je, inače, prva “pametna” zgrada na Balkanu. Kula je, naime, imala kompjuterski centar iz kojeg su kontrolisani grejanje, hlađenje, elektronika i liftovi. Uz neko skromno modernizovanje takvog sistema, kažu stručnjaci, kvalitet bi bilo veoma lako vratiti.\n-Opcija komandne linije pruža mogućnost korisnicima da sprovedu i najsitnije zadatke provere i procene. Ova nova mogućnost omogućava organizacijama da automatizuju proces skeniranja preko CCS-a kad god je to neophodno, izrađuju izveštaje i budu sigurni da je adekvatna popravna mera primenjena u slučaju otkrivenog problema ili lošeg podešavanja.\n-Prilagođeno skriptovanje omogućava klijentima da koriste prilagođene standarde i testove koji najbolje odgovaraju podržanim platformama koje se već koriste u organizaciji, kao i da prošire procese na nove, nepodržane platforme koje će uvesti u svoju organizaciju.\n-Podrška za procenu bezbednosnih podešavanja Cisco rutera i svičeva za mogućnosti dodatnog skeniranja na mrežnom sloju.\n-Integracija sa CyberArk Application Identity Manager-om pojednostavljuje upravljanje kredencijalima unutar CCS-a za izvršavanje autentikovanih skeniranja.\n“Kako je ženama na rukovodećim pozicijama u Srbiji?”\nNajveća HR konferencija – Art of HR2 koja se održava 20.-21. oktobra u Beogradu, okupiće vodeće HR stručnjake iz najvećih multinacionalnih kompanija u Evropi. U sklopu konferencije održaće se panel diskusija na temu: “Žene na rukovodećim pozicijama”.\nUkoliko želite da zauzmite svoje mesto na panel diskusiji „Žene na vodećim pozicijama“ posetite link: http://www.artof.hr/woman\nNovi, povoljniji uslovi dinarskih stambenih kredita u Sberbank Srbija olakšavaju donošenje jedne od najvažnijih životnih odluka kao što je kupovina stana.\nSberbank Srbija dinarske stambene kredite sada odobrava sa rokom otplate do čak 15 godina (180 meseci) po kamatnoj stopi od 4,75% plus tromesečni Belibor uz maksimalni iznos do 100.000 evra u dinarskoj protivvrednosti. Učešće za stambene dinarske kredite iznosi 20 odsto, a klijentima je na raspolaganju i mogućnost podizanja ovih kredita bez učešća ili depozita, uz hipoteku koja iznosi 30% više vrednosti u odnosu na traženi iznos kredita.\nU prvoj polovini godine NLB Grupi porastao profit za trećinu\nNLB Grupa je u prvih šest meseci ove godine ostvarila profit od 69,5 miliona evra, za trećinu više nego u istom periodu 2015. godine. Sve strateške članice Grupe prihodovale su više nego u istom periodu lane, a NLB Banka Beograd je zabeležila profit od 2,3 miliona evra.\nNa nivou grupacije, profit pre oporezivanja u svim ključnim segmentima (poslovanje sa fizičkim i pravnim licima, malim i srednjim preduzećima) uvećan je u prvoj polovini ove godine za 10,5 miliona, odnosno za 18 odsto u odnosu na isti period 2015. godine. Time je Grupa nastavila pozitivan trend u poslovanju već deseti kvartal zaredom, potvrđujući stabilnost svog poslovnog modela.\n„NLB Banka Beograd je u prvih šest meseci ove godine odobrila kredite u iznosu od 71 milion evra. To sa jedne strane govori o našoj spremnosti da podržimo građane i privredu u svim životnim i poslovnim planovima, ali i o ojačanom poverenju naših klijenata. Nastavljamo da unapređujemo ponudu za sve segmente klijenata, kako bi im svaki kontakt sa bankom predstavljao pozitivno iskustvo i nastojimo da opravdamo to poverenje“ rekao je povodom objavljivanja polugodišnjih rezultata Branko Greganović, predsednik Izvršnog odbora NLB Banke Beograd.\nOn je dodao da su najvažniji ciljevi strategije NLB Grupe za period do 2020. godine: da poboljša korisničko iskustvo, optimizuje ponudu proizvoda i usluga, pojednostavi IT sistem i operacije i nastavi da razvija kanale distribucije. Na taj način, Grupa će biti dobro pripremljena za digitalizaciju, ali druge izazove sa kojima se suočava cela industrija.\nKao što je bilo očekivano, govor čelnice FED održan u petak, u sklopu godišnjeg ekonomskog simpozijuma u Džekson Holu, uzrokovao je značajne pomake na finansijskim tržištima. Naime, Dženet Jelen je izjavila da, na osnovu poboljšanja stanja na američkom tržištu rada, raste i verovatnoća podizanja kamatnih stopa u narednim mesecima. Odmah nakon ove objave na platformama Admiral Markets-a američki dolar je u odnosu na evro ojačao 1%, a u odnosu na japanski jen 1,5%.\nNjenu izjavu pojačala su još dva člana odbora guvernera centralne banke koji odlučuju o monetarnoj politici. Ričard Fišer je izjavio da je moguće da će već u septembru podići kamatne stope, dok je Denis Lokhart izjavio da bi po njemu bilo prikladno dva puta podići kamatne stope do kraja godine.\nU većini ostalih razvijenih ekonomija kamatne stope su na najnižim nivoima u istoriji i jednostavno se ne isplati držati kapital uložen u npr. nemačke ili japanske akcije. Zbog toga čak i najava blagog podizanja kamatnih stopa u SAD dovodi do jačanja dolara. Naime, institucionalnim ulagačima je svaki postotak prinosa izričito bitan, pa najčešće preferiraju da kapital drže u valuti koja donosi viši prinos. Pri prebacivanju kapitala iz drugih valuta u dolar dolazi do masovne potražnje za američkom valutom, kojoj na osnovu toga vrednost raste.\nSastanak koji Ričard Fišer pominje održaće se 21.9. i posle prošlonedeljnih izjava postoji značajna verovatnoća da će do tada američki dolar postepeno jačati. Ukoliko zaista tada dođe do dizanja kamatnih stopa, dolar će nastaviti da jača, pa bi u tom slučaju do kraja godine sa sadašnjeg nivoa ojačao više od 5% u odnosu na većinu ostalih najtrgovanijih valuta.\nOstali instrumenti su takođe reagovali na vest objavljenu u petak. Akcije su blago pale, očigledno zbog straha da će podizanje kamatnih stopa poskupeti trošak zaduživanja kompanija i negativno utiecati na profitabilnost. Cena zlata je od petka takođe blago pala. Zlato negativno reaguje na kamatne stope jer s rastom kamatnih stopa na štednju i akcije pada interes za posedovanjem zlata. S obzirom da je tržište zlata manje likvidno od valutnog tržišta, ukoliko dođe do talasa rasprodaje zlata, cena mu može značajno pasti.\nAnalitičari Admiral Markets-a smatraju da će pad zlata procentualno biti mnogo veći nego što će biti jačanje dolara u odnosu na ostale valute. Ukoliko dođe do jednog ili dva podizanja kamatnih stopa do kraja godine, cena zlata bi sa sadašnjih 1319,00 USD po unci lako mogla da padne na manje od 1200,00 USD po unci.\nB&F reč nedelje: Poskupljenje mesa\nPretprošle nedelje čitali smo u novinama (a i osetili po džepovima) da su pileće i svinjsko meso poskupeli i do 40%. Cena svinjskog mesa je doživela najveći rast, od oko 40%, a cena pilećeg dvostruko manji. To je značilo da je meso pretprošle nedelje bilo najskuplje u poslednjih pet godina.\nPotrošači su to prepoznali i odlučili da meso zamene nekim drugim namirnicama poput povrća ili suhomesnatih proizvoda niže cene, ali i kvaliteta. U prethodnih mesec dana značajno je smanjena potrošnja mesa, odnosno došlo je do pada prodaje za oko 20 odsto.\nTrgovci i mesari su izračunali da im je prodaja svinjskog mesa opala u gotovo istom procentu u kojem je ono na tržištu poskupelo, odnosno da se promet smanjio za više od 30 odsto i da nije bilo drugog rešenja osim sniženja cene. To sniženje međutim nije zadovoljilo potrošače, što i ne čudi s obzirom na činjenicu da je svinjetina prvo poskupela za 120 dinara a potom pojeftinila za samo 10 dinara.\nPošto su zbog velikog pada tražnje trgovci morali da snize cene mesa, oni su se dosetili da “ponude” mušterijama “akcijske cene” odnosno da ovo sniženje iskomuniciraju kao uslugu potrošačima umesto kao nužnost usled punih zamrzivača u kojima se gomilaju neprodate velike količine ovog artikla.\nStručnjaci tvrde da će cena svinjskog mesa nastaviti da pada, ali sumnjaju da će ona i nakon toga biti ista kao što je bila pre skorašnjeg poskupljenja. Možda se malo spustila prašina oko iznenadnog rasta cene mesa, ali sada se vode rasprave o tome ko najviše zarađuje na ovom poskupljenju.\nStočari su se u prvoj polovini ove godine žalili da je cena mesa toliko niska da oni na svakoj prodatoj svinji trpe gubitke. Oni smatraju da je cena od najmanje 150 dinara za kilogram jedina isplativa, tako da je nagli skok cene žive vage (sada je cena između 170 i 180 dinara) njima dobrodošao, ali, kako tvrde, to nije razlog za drastično poskupljenje svinjskog mesa u mesarama i marketima. Njihova računica pokazuje da su prerađivači i sa znatno nižom cenom žive vage imali tri puta veće prodajne cene svinjskog mesa.\nU ministarstvu trgovine procenjuju da će odnos ponude i tražnje dodatno korigovati cenu dok, sa druge strane, odgajivači se nadaju da cena svinjetine neće padati.


Studenti pomažu kolegama iz Instituta za javno zdravlje - Radio Tivat\n29 мар Studenti pomažu kolegama iz Instituta za javno zdravlje\nPosted at 08:43h in Zdravlje\tby\tDragan Popadic\nDekan medicinskog fakulteta Miodrag Radunović saopštio je za TVCG da je angažovano 70 studenata medicine da pomažu kolegama iz Instituta za javno zdravlje.\nRadunović kaže da je i pored filigranski precizno određenih i pravovremeno donijetih mjera bilo je blage panike kada su otkrivena prva dva slučaja koronavirusa u Crnoj Gori.\n„Studenti medicine sami su se sjetili da pomognu kolegama iz Instituta za javno zdravlje, jer već dva mjeseca pripremamo se za ovo,“ rekao je on.\nOn je istakao da su se studenti prijavili sami te da je on nadležnima saopštio šta je želja studenata.\n„Svjesni da i sami mogu oboljeti, ali odgovornost prema građanima i pozivu koji su odabrali, oni su tako odlučili. Ovo je izvanredno iskustvo za studente, jer pandemije ne dolaze svakog dana, već skoro svakih sto godina, oni na ovome i uče,“ naveo je Radunović.\nSedamdeset studenata se odmah prijavilo da budu angažovani, a trenutno je aktivno 52 studenta, po 4 studenta u grupi i rade po smjenama.\n„Sa druge strane i epidemijolozi su tu da pomognu studentima, i da ih upute i objasne im sve nepoznanice,“ rekao je Radunović.\n„Moram se osvrnuti na odnos građana, i na izvanrednu medijsku prezentaciju onoga što struka govori, onda imamo situaciju da je širrenje virusa usporeno, a to nam je u ovom trenutku najbitnije,“ naveo je on.\nTreća i četvrta nedjelja biće vrhunac, jako je bitno držati tu krivulju, da ne bi zdravstveni sistem pucao, istakao je Radunović.\n„Eksplozija koronarnog virusa nikom nije u cilju, nadamo se da ćemo zadržati tu krivulju, samo građani da se pridržavaju savjeta,“ zaključijo je dekan medicinskog fakulteta.


Turizam kao faktor održivosti organskih farmi | RURAL PORTAL\nTurizam kao faktor održivosti organskih farmi\nApril 22, 2013 ruralportal Dobra ruralna praksa, Ruralni razvoj, Stavovi, Vijesti No comments\nOrganske farme posjeduju koncepcijski najbolje uslove za razvoj eko-ruralnog turizma\nCRNA GORA, HERCEG NOVI / LUŠTICA: -„Turizam na poljopirvrednim gazdinstvima nije nova pojava u Crnoj Gori, međutim, turističke organske farme jesu novost i mogu predstavljati ključnu konkurentsku prednost Crne Gore na međunarodnom turističkom tržištu, ali i ključan faktor ruralne revitalizacije i razvoja…“ za Rural Portal piše Mr Ilija Moric, saradnik u nastavi na Fakultetu za turizam i hotelijerstvo u Kotoru i doktorant Ekonomskog fakulteta u Podgorici.\nU okolnostima kada ruralni prostor u Crnoj Gori bilježi sve veći broj izazova sa kojima se suočava, potrebno je aktivno djelovati u pravcu identifikovanja mogućih rješenja za postizanje održivog ruralnog razvoja. Ključna novina predstavljaju organske farme u Crnoj Gori, a još značajnija inovacija u konceptu ruralnog razvoja može biti razvoj odgovarajuće turističke ponude na istima. Turizam na poljopirvrednim gazdinstvima nije nova pojava u Crnoj Gori, iako posljednih godina ovaj sektor bilježi dinamičniji rast i razvoj. Međutim, turističke organske farme jesu novost i mogu predstavljati ključnu konkurentsku prednost Crne Gore na međunarodnom turističkom tržištu, ali i ključan faktor ruralne revitalizacije i razvoja.\nOrganske farme mogu pružiti identične turističke usluge i sadržaje kao i farme konvencionalne poljoprivrede. Međutim, dodatnu vrijednost ovom proizvodu daje organski karakter proizvodnje, koji podrazumjeva poseban stav, etiku i filozofiju razmišljanja domaćina i njegove porodice o načinu ishrane, življenja i privređivanja, ali i poseban odnos prema očuvanju životne sredine i društvenoj odgovornosti. Navedeno upućuje da organska farma predstavlja važan turistički resurs, ali i turističku atrakciju, jer može ponuditi sadržaje za rekreaciju i zabavu, za učenje odnosno sticanje novih znanja i vještina vezanih za organsku proizvodnju, zaštitu životne sredine, floru, faunu i sl., za emotivne i iskustvene doživljaje kao što su sadržaji koji podrazumjevaju školu kuvanja, rad u polju, učestvovanje u proizvodnji, preradi i drugo. Brojni su radovi stranih autora o pomenutoj temi, sa identičnim zaključcima o ekonomskim i neekonomskim benefitima turizma na organskim poljoprivrednim gazdinstvima. Sem ekonomskih benefita koji su tipični za ruralni turizam (npr. povećanje poljoprivredne proizvodnje i prerade, razvoj nepoljoprivrednih djelatnosti, stvaranje novih radnih mjesta, stvaranje dodatnog dohotka i sl.), turizam otvara značajan prostor za olakšani plasman poljoprivrednih i drugih proizvoda putem direktne prodaje turistima, te mogućnost valorizacije nematerijalnih elemenata ponude: znanje, vještine, iskustva, emocionalni sadržaji, gostoprimstvo, ljubaznost i drugo. Od neekonomskih benefita, izdvajaju se sledeći: njegovanje i unaprijeđenje kulturnog pejzaža, očuvanje kulturnog identiteta, očuvanje naselja od propadanja i davanje nove, turističke namjene starim seoskim jezgrima, zaustavljanje iseljavanja stanovnika, podsticanje i očuvanje biološke raznolikosti, pozitivan uticaj na poljuljani ponos seljaka, jačanje socijalnih usluga u selu (škole, ambulante, …) i sl. U slučaju organskih farmi, posebno treba naglasiti da sem što organska proizvodnja doprinosi većoj konkurentnosti turističkog proizvoda, postoji i povratan efekat turizma na organsku proizvodnju. Naime, u vremenu kada se ekonomska održivost naročito manjih farmi (<10ha) nameće kao krupan izazov, turizam se javlja kao činilac koji u određenoj mjeri može doprijenti rješavanju tog izazova.\nSem navedenog, potrebno je razmotriti još neke bitne aspekte (ne)uspjeha tursitičkih organskih farmi:\nDetalj sa jedne od posjeta farmi Morica\nPraktična iskustva nameću zaključak da saobraćajno-geografski položaj farme značajno opredjeljuje upjsešnost turističke djelatnosti, jer ona u blizini turističkih centara, luka kruzing turizma i velikih gradova, imaju najveće mogućnosti za opstanak i razvoj. Posebno je u tom smislu značajan izletnički turizam i kapaciteti istog da uspješno redistribuira posjetioce ka ruralnim područjima, odnosno ka farmama i atrakcijama u ruralnom prostoru.\nOrganske farme sa raznovrsnom proizvodnjom (kombinovana biljna i animalna) su atraktivnije od onih koje su specijalizovane i imaju velike površine pod samo jednom poljoprivrednom kulturom. Navedeno omogućava da se čitav obrok ili njegov veći dio pripremi od namirnica sa farme, što je značajna konkurentska prednost u ovom sektoru.\nBroj organskih farmi takođe je važan činilac uspjeha, jer veći broj istih omogućava kreiranje konkurentnijih proizvoda, što doprinosi dužem boravku i bogatijem boravku turista, višoj potrošnji i dužem traanju tursitičke sezone, posebno pred- i post-sezone. Međusobnim umrežavanjem organskih farmi, ne jača se samo njihova konkurentnost u turističkom smislu, već i na polju proizvodnih, kadrovskih, finansijskih i drugih kapaciteta, a kojima mala i srednja gazdinstva često oskudjevaju.\nOrganske farme posjeduju koncepcijski najbolje uslove za razvoj eko-ruralnog turizma, jer one uspješno prave balans između ekonomske, socio-kulturne i ekološke funkcije. Posebno je ekološka funkcija problematična kod većine turističkih objekata u svijetu, s obzirom da je upitna istinska privrženost mnogih od njih principima očuvanja životne sredine, ali se zato bez izuzetka komerzijalizuje u (peko)brojnim promotivnim aktivnostima i programima. U odnosu na ovu situaciju, organske farme imaju značajnu konkurentsku prednost u odnosu na ostale oblike ponude u ruralnom, ali i drugim oblicima turizma.\nSem navedenog, karakter organske poljoprivredne proizvodnje ograničava mogućnosti nadmetanja sa konvencionalnom poljoprivrednom u kvantitativnom smislu, ali nudi veliku šansu kada je u pitanju povezivanje sa turističkim tržištem, posebno sa ekološki osviještenim turistima. Radi se o mogućnostima plasiranja značajne količine visokokvalitetnih organskih proizvoda kroz turizam čime se aktivira „nevidljivi izvoz“ kao jedna od važnih ekonomskih funkcija turizma. Takođe, takvi proizvodi su ključni element visokokvalitetne i specijalizovane turističke ponude kada se govori o pojedinim tržišnim segmentima, koji traže bogatu ponudu organskih proizvoda i dostupnost da se isti konzumiraju i kupe u određenim količina kao suvenir i/ili za kasniju potrošnju kod kuće. Gazdinstva organske poljoprivrede su u tom smislu značajne turističke destinacije i izdvajaju se po svom karakteru i ulozi koju imaju u diverzifikaciji i specijalizaciji integralnog turističkog proizvoda.\nPogled na dio farme Morica\nIpak, izazovi sa kojima se suočavaju organske farme su brojni i neki od njih su: nepredvidljive meteorološke (ne)prilike, otežan plasman proizvoda, nelojalna konkurencija, nedovoljno sredstava za dalje investicije, otežan pristup subvencijama i kreditnim sredstvima, problemi zemljišne politike, nepovezanost sa turističkom industrijom u zemlji, povećana papirologija koja usložnjava vođenje biznisa i drugo. Turizam može biti rješenje za neke od navedenih problema, ali nikada za sve. Stoga, težak početak bavljenjem turizmom koji prati svakog farmera ne treba dodatno otežavati prevelikim očekivanjima od turizma i rezultatima u kratkom roku. Potrebno je obezbjediti ambijent koji će kontinuirano i intenzivno podržavati one inicijative i proizvode koji su ekonomski održivi i koji će se razvijati u skladu sa konceptom organske proizvodnje i potrebama turističkog tržišta. U tom smislu, neophodno je obezbjediti adekvataknu tehničku, finansijsku i administrativnu podršku za sve farmere koji imaju mogućnosti i inicijativu za bavljenje turizmom na svojim organskim farmama. Sa druge strane, na farmerima je da kontinuirano unaprjeđuju svoja znanja i vještine, investiraju i razvijaju turističku ponudu na farmi. Na ovaj način moguće je očekivati održivi ruralni razvoj te unaprijeđenje demografske, ekonomske, socio-kulturne te ekološke slike ruralnog prostora u Crnoj Gori, dok će same organske farme postati jedinstven spoj poljoprivrede, turizma i ekologije.\n(broj pregleda: 992)\nIlija MoricLušticaOrganic MoricOrganske farmerualni turizam\nDoktor Ilija Moric osvijetlio viziju rur...


Uspješno zbrinuti građani BiH koji su doputovali iz Rima\n28/03/2020 | 18:42 ⇒ 18:45 | Izvor: SRNA\nDirektor Federalne uprave za inspekcijske poslove Anis Ajdinović ocijenio je uspješnom bezbjednosno-epidemiološku operaciju zbrinjavanja građana BiH koji su avionom iz Rima doputovali u Sarajevo.\nAvion sletio u SarajevoFoto: dnevni avaz\n- Niko od putnika, prema onome što se moglo konstatovati na licu mjesta, nije imao bilo kakve zdravstvene problem - istakao je Ajdinović.\nAjdinović je rekao da su putnici nakon slijetanja aviona podvrgnuti zdravstveno-epidemiološkom tretmanu, kao i da je kompletan prtljag prošao dezinfekcioni tretman.\nOn je napomenuo da je avionom doputovalo 47 državljana BiH, od kojih 18 ima prebivalište u FBiH i oni su smješteni u Studenski dom Bjelave u Sarajevu, a u karantin u Lukavici 25 lica s prebivalištem u Republici Srpskoj i četiri s čije je prebivalište u Brčko distriktu.\nAjdinović je dodao da su i tri člana posade aviona rješenjem federalnog sanitarnog inspektora stavljena pod obavezni zdravstveni nadzor.\nU sinoćnoj operaciji učestvovali su Ministarstvo inostranih poslova i Ministarstvo bezbjednosti u Savjetu ministara, Federalna uprava za inspekcijske poslove, Granična policija, Obavještajno-bezbjednosna agencija, Ministarstvo zdravstva FBiH.\nUčestvovali su i Ministarstvo unutrašnjih poslova /MUP/ Kantona Sarajevo, Ispektorat Republike Srpske, MUP Republike Srpske, Federalni štab civilne zaštite, Krizni štab Kantona Sarajevo, epidemiolozi, te druge nadležne službe, saopšteno je iz Federalne uprave za inspekcijskek poslove.\nAjdinović je rekao da su zaključno sa jučerašnjim danom, prema do sada dostupnim informacijama, federalni sanitarni inspektori na graničnim prelazima izdali ukupno 19.047 rješenja o stavljanju lica pod zdravstveni nadzori/izolaciji na period od 14 dana.\nNadzorima i mjerama je obuhvaćeno je ukupno 2.200 lica s prebivalištem u Republici Srpskoj koji su ušli u BiH preko graničnih prelaza na području FBiH, te su spiskovi s njihovim podacima dostavljeni Inspektoratu Republike Srpske na dalje postupanje i provođenje mjera izolacije.\nIsto važi i za 164 lica, državljana BiH s prebivalištem na području Brčko distrikta, za koje su podaci dostavljeni brčanskom Inspektoratu.\nAjdinović je naveo da je do sad za ukupno 1.898 lica istekao period obavezne izolacije u trajanju od 14 dana.\n- Kantonalni policijski organi svakodnevno vrše provjeru lica kojima su izdata rješenja o stavljanju pod zdravstveni nadzor/obaveznoj izolaciji. Federalnoj upravi za inspekcijske poslove do sad je dostavljena ukupno 281 zbirna službena zabilješka o nepoštivanju izrečenih mjera na ime većeg broja lica. U ovom trenutku možemo potvrditi da će protiv 58 lica biti pokrenuti prekršajni postupci - naveo je Ajdinović.\nU vezi sa kontrolom formiranja i kretanja cijena u FBiH, dežurni tim federalnog tržišnog inspektorata na području Kantona Sarajevo i Tuzlanskog kantona izvršio je 95 inspekcijskih nadzora i 108 kontrolnih nadzora u apotekama i drugim prodajnim objektima, u okviru kojih je izrečeno ukupno 95 prekršajnih naloga u iznosu od 189.400 KM.\nKod 15 subjekata evidentirano je povećanje cijena artikala, pa je jedna pekara zapečaćena zbog rada bez odobrenja, a kod 96 subjekata nadzora nisu utvrđene nepravilnosti u poslovanju.


Pentagon priznao: Napad dronom u Kabulu u kojem je poginulo deset civila bio tragična greška - BIGportal.ba\n17 Septembra, 2021 17 Septembra, 2021 043\nAmerička vojska je saopštila da je napad dronom prošlog meseca, u kojem je poginulo deset civila, među kojima je sedmoro dece, bio tragična greška.\nStariji američki oficiri su naveli da je meta napada, koji se dogodio 29. avgusta, kada su strane vojske završavale povlačenje iz Avganistana, bio bombaš samoubica Islamske države koji je bio direktna pretnja aerodromu u Kabulu, preneo je Rojters.\n“U vreme napada, bio sam uveren da je napad sprečio neposrednu pretnju našim snagama na aerodromu”, rekao je general Frenk Mekenzi, šef Centralne komande SAD.\nDodao je da je istragom utvrđeno da je napad bio tragična greška.\nMekenzi je naveo da se veruje da osobe koje su poginule nisu bile članovi Islamske države i da su predstavljali direktnu pretnju američkim snagama. Dodao je da Pentagon razmatra isplatu odštete porodicama poginulih civila.


Poljska: Dnevni slucajevi kovida porasli za oko 70 odsto\nTanjug 6. oktobra 2021. 10:13\nVARŠAVA – U Poljskoj dnevni slučajevi korona virusa porasli su za oko 70 odsto u poslednjih nedelju dana i dostigli su broj od preko 2.000 novoobolelih na dnevnom nivou, rekao je danas zamenik ministra zdravlja Valdemar Kraska i upozorio da se u zemlji četvrti talas pandemije ubrzava.\n„Današnji podaci su brzo trepćuće crveno svetlo“, rekao je Kraska za javni servis „Polskie Radio 1“ i dodao da je danas prijavljeno 2.085 slučajeva korona virusa, prenosi Rojters.\nKraska je upozorio da je ovo poslednji trenutak kada bi trebalo svi da se vakcinišu, jer se četvrti talas pandemije korona virusa definitivno ubrzava i to u onim regionima gde je broj vakcinisanih najmanji.\nRojters navodi da je Poljska poslednjih meseci usporila tempo svog programa vakcinacije, a da su mnogi ljudi u ruralnim, južnim i istočnim regionima odlučili da se ne vakcinišu, međutim, Kraska ističe da vlada ne planira da vrati velike mere ograničenja u javnom životu koje su bile na snazi tokom prethodnih talasa pandemije.\n„Ne planiramo nikakve mere ograničenja, ako to učinimo, odredićemo ih na nivou okruga, gradova“, istakao je on.\nMorison: Nevakcinisani teniseri moraju 2 nedelje u karantin\nKraljica Elizabeta neće prisustvovati samitu COP26\nKon o protestima antivaksera: Nikad neću zaboraviti što su…\nPremijerka: Nisu tačni navodi u Pandorinim papirima o Siniši…\nViše od 90 odsto fudbalera i trenera vakcinisano protiv…\nSiniša Mali: „Đilasova politika je bila kurs raste,…


Narodna stranka: Predsednik Srbije na RTS-u javno fingirao podatke o ekonomskom stanju zemlje - Radio Sto Plus\nNarodna stranka: Predsednik Srbije na RTS-u javno fingirao podatke o ekonomskom stanju zemlje\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je gostujući na RTS-u javno "fingirao" podatake o ekonomskom stanju zemlje, jer inflacija u Srbiji nije najmanja nego najveća u regionu, a veća je i od proseka EU, saopšteno je danas iz Narodne stranke.\nOdbor Narodne stranke za privredu i...\nIz Narodne stranke navode da Srbija nije ni najbrže rastuća ekonomija poslednje decenije u regionu, već da je po kumulativnom rastu „na dnu regiona“, pri čemu je veći rast bio „i u periodu 2001- 2012“.\n„Nismo ni najbogatiji, jer smo po društvenom proizvodu po glavi stanovnika bolji samo od Albanije, Makedonije i Bosne i Hercegovine. Javni dug 2014. godine jeste bio veći od 70 odsto bruto društvenog proizvoda (BDP), ali nije zatečen od neke bivše vlade, nego one u kojoj je predsednik države tada bio prvi potpredsednik vlade“, navodi se u saopštenju.\nKako se dodaje „zato je protivzakonito i neustavno i oteto 840 miliona evra penzionerima u svrhu peglanja brljotina te vlade“.\n„Srbija nema BDP od 53 milijarde evra u 2021. godini. Da nije reč o lapsusu, potvrdjuje identična tvrdnja ministra finansija Siniše Malog u oktobru prošle godine. Tačan podatak ćemo znati tek u februaru, ali svakako rast neće biti 14 odsto, koliki bi bio da je istina ono što tvrdi predsednik“, dodaje se u saopštenju.\nNarodna stranka navodi da je „tačno da su se gradili autoputevi, ali po najvećoj ceni po kilometru u Evropi, uglavnom bez tendera neposrednom pogodbom sa stranim izvodjačima pod nepoznatim uslovima“, kao i da „po ovim cenama oni svakako neće moći isplaćivati rate i glavnice na kredite uzete za njihovu izgradnju“.\n„Zaduženost Srbije prema BDP-u jeste manja od mnogih država u Evropi, ali sa jednim ozbiljnim problemom na štetu Srbije. Te zemlje su dužne u svojoj valuti u kojoj i stvaraju dohodak, a mi pretežno u stranoj valuti, što će se tek pokazati kao veliki problem rastom kamata u svetu“, navodi se u saopštenju.\nNarodna stranka dodaje da nas „predsednik verovatno smatra budalama kada nas ubedjuje da je veći dug bolji od manjeg i da veći udeo javnog duga u BDP-u bolji od manjeg udela, ili da je sadašnjih 31 milijardi evra duga bolje od zatečenih 15,7 milijardi, a da udeo duga iznad 50 odsto bolje od zatečenog udela ispod 50 odsto“.\n„I na kraju, u FAP-u iz Priboja ne radi 250 ljudi, već bukvalno šest sa ugovorom za stalno, 15 penzionera po ugovoru o delu i angažuje se po potrebi između 150 i 170 ljudi na povremeno privremenim poslovima, sa primanja ispod minimalnih, bez prava na godišnji odmor ili bolovanje“, navodi se u saopštenju.


Konstantin umalo iznenadio i "klonfere" - Sportske vesti\n30 Mar, 2017 by South Media\nKošarkaši Konstantina na krilima velike pobede nad Spartakom, odigrali su još jednom hrabro i kvalitetno i za “dlaku” im je pobegla još jedna pobeda. U izjednačenom meču sa OKK Beogradom poklekli su neizvesnoj završnici i poraženi su rezultatom 74:70.\nTokom meča ekipe su se smenjivale u vođstvu, ali nisu uspevale da prelome utakmicu u svoju korist.\nKonstantin je opet igrao sa veoma skraćenim rosterom pa je najveći deo tereta pao na samo šest igrača.\nUpravo zbog toga u samom finišu ponestalo im je snage i koncetracije pa su bodovi ipak ostali u Beogradu.\nStandardno najefikasniji u ekipi iz Niša bili su Bogavac i Antić sa 18, a pratili su ih Stojanović i Anđelković sa 15 odnosno 12 pooena. Istakao se i plejmejker Dojčinović sa 5 poena 7 asistencija i 4 osvojene lopte.\nTrener Nišlija Ivan Simić iako tužan zbog poraza bio je zadovoljan još jednim dobrim izdanjem svoje ekipe :\nU narednom kolu u subotu od 16.30 u sali OŠ Duško Radović, Konstantin dočekuje ekipu Napretka iz Kruševca.\n“Studentkinje” okončale sezonu – peto mesto više od očekivanog (VIDEO)


Amerikanci namjeravaju otkriti kako funkcioniše ljudski mozak\nObamina administracija ja napravila radikalan multimilijarderski plan za desetogodišnje istraživanje o tome kako funkcioniše ljudski mozak. Mapa moždane aktivnosti, kako je projekt nazvan, će biti napravljena u saradnji federalnih agencija, privatnih fondacija i vrhunskih naučnika.\nNaučnici se nadaju da će ovo istraživanje neurona u mozgu dovesti do značajnih otkrića koja će moći biti iskorištena za bolje shvatanje mentalnih oboljenja, za liječenje bolesti kao što je Parkinsonova bolest te da će omogućiti poboljšanja na polju vještačke inteligencije.\nIako još nisu poznati svi detalji, očekuje se da će istraživanje biti spomenuto prilikom predlaganja budžeta. Također, još uvijek nije poznato koliko će tačno koštati ovaj projekt, ali se očekuje da će se potrebna finansijska sredstva mjeriti u milijardama dolara, prenosi Daily Mail.\nPrema nekim izjavama naučnika povezanih sa projektom, oni očekuju da će imati godišnji budžet od 300 miliona dolara, što znači da bi čitav projekt koštao tri milijarde dolara.\nBarack Obama, predsjednik Sjedinjenih Američkih Država, je istraživanje ljudskog mozga opisao kao jedan od primjera koji pokazuju kako bi vlada trebala trošiti novac na najbolje ideje.\n"Danas naši naučnici prave mapu ljudskog mozga kako bi otkrili nove terapije za Alzheimerovu bolest. Sada je pravo vrijeme da se novac investira u nauku i inovacije", rekao je Obama.\nMeđutim, postoje i oni koji smatraju da je trošenje te količine novca na nauku u vrijeme finansijske krize veoma loš potez Obamine administracije.\n"Iznenađen sam projektom Mape moždane aktivnosti. Još uvijek ne razumijemo ni kako funkcioniše mozak muhe. Zar stvarno očekuju da će postići nešto ovim projektom?", rekao je Leslie Vosshall, neurobiolog sa Univerziteta Rockefeller.\n"Neko treba otići do Kongresa i objasniti im zašto je važno prvo uraditi neka osnovna istraživanja i ne poduzimati ovako obimne naučne projekte", dodao je Michael Eisen, biolog sa Univerziteta Berkley.


Rafa: "FA da ne preteruje sa kaznom" - Sportske.net\nRafa: "FA da ne preteruje sa kaznom"\nRafa Benitez, menadžer Čelsija, izjavio je da neće prihvatiti povećanje kazne Edenu Azaru ukoliko FA odluči da suspenzija zbog incidenta sa skupljačem lopti bude bude proširena na više od tri meča.\nBenitez se oglasio posle dva dana odbijanja, da da komentar na incident u kojem je Azar šutirao hvatača lopti na "Libertiju", Čarlija Morgana, insistirajući da je 3 meča kazne sasvim dovoljna kazna za Belgijanca.\nČelsi ima vremena do nedelje da odluči da li će se žaliti na prvobitnu kaznu igraču, ali je sasvim razumljivo ako to ne urade, na taj način izbegavaju diskusiju i o eventualnom produžavanju kazne.\nSve preko tri meča suspenzije, nateraće pravnike Čelsija na žalbu.\n"Prihvatamo kaznu od tri meča za Azara. Videćemo šta će se desiti", rekao je Benitez.\nBenitez nije siguran da će se klub žaliti, mada su najavili dostavljanje video snimka u kojem se vidi da igrač nije hteo da udari dečaka, već da mu izbije loptu.\n"To se jasno vidi pod drugačijim uglom", rekao je Rafa.


Smanjenje plata i penzija oročeno do kraja 2017. godine\nSmanjenje plata u javnom sektoru i penzija većih od 25.000 dinara, Vlada Srbije je, kao meru stabilizacije i dugoročne održivosti javnih finansija, oročila do kraja 2017. godine.\nTa mera počeće da se primenjuje od 1. novembra 2014. godine.\nLineralno smanjenje plata u javnom sektoru po stopi od 10 odsto predvidjeno je Predlogom zakona o privremenom uredjenju osnovica za obračuna i isplatu plata, odnosno zarada i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava, koji je, zajedno s predlogom rebalansa budžeta, na dnevnom redu sutrašnje sednice Skupštine Srbije.\nKako je predloženo, plate će biti smanjene zaposlenima u direktnim i indirektnim korisnicima budžeta, organizacijama za obavezno socijalno osiguranje, lokalnim samoupravama, javnim preduzećima, preduzećima u većinskom državnom vlasnistvu, javnim agencijama i Narodnoj banci Srbije.\nU Predlogu zakona o privremenom uredjivanju načina isplate penzija nije navedeno koliko će budžet uštedeti u naredne tri godine po osnovu umanjenje pezionerskim primanja većih od 25.000 dinara.\nIz budžeta se sada Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje obezbedju dotacije u iznosu od oko 45 odsto potrebnih sredstava za isplatu penzija. Rebalansom ovogodišnjeg budžeta planirano je da izdaci državne kase po tom osnovu iznose 251 milijardu dinara.\nsve je ovo u redu ali nijeu redu sto nam drzava nije jos isplatila 11,o6 od 2008 i ako na to imamo pravo vec se tuzakamo vec nekoliko godina.gde je tu pravna drzava.


novi sad Arhive - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: novi sad\n25. juni 2022. Festivali, Klasika 0\nOd 25. juna do 25. septembra 2022, u Beogradu i drugim gradovima u Srbiji biće održan 10. Art link festival pod sloganom „Umetnici za prirodu“.\n17. maj 2022. Festivali, Film 0\nOd 20. do 31. maja 2022. u Dvorani Kulturnog centra Beograda i Jugoslovenskoj kinoteci biće održan 14. Španski metar – festival iberoameričkog filma.\n4 maljčika: Kompozicije Prokofjeva i Divljana u Novom Sadu i Beogradu\n25. april 2022. Koncerti 0\nPijanisti Aleksandar Šandorov i Nemanja Nikolić, pod imenom 4 maljčika, održaće, koncerte 9. i 10. maja 2022, u Beogradu i Novom Sadu.\n28. januar 2022. Festivali 0\nKineski festival svetla 2022 i ove godine biće organizovan na Sava promenadi u Beogradu i u novosadskom Limanskom parku, od 31. januara do 18. februara.\nSimfonijski orkestar „Makris“: Letnji gala koncert „Najveći hitovi klasike i Holivuda“\n25. avgust 2021. Klasika 0\nSimfonijski orkestar „Makris“, održaće Letnji gala koncert „Najveći hitovi klasike i Holivuda“ u Novom Sadu i Beogradu, 4. i 5. septembra 2021. od 20.00.\nArtlink festival 2021: Umetnici za prirodu\n28. maj 2021. Festivali, Klasika 0\nArtLink festival 2021 biće održan od 15. juna pa sve do 11. septembra 2021. na Beogradskoj tvrđavi i u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine.\nKineski festival svetla 2021. u Beogradu i Novom Sadu\n9. februar 2021. Festivali 0\nI ove godine održaće se, sad već tradicionalni i omiljeni, Kineski festival svetla od 11. februara do 1. marta 2021. u Beogradu i Novom Sadu.\nExit festival 2020 od 13. do 16. avgusta\n29. maj 2020. BG špijun 0\nExit festival 2020, posle konsultacija i u saradnji sa Krizni štabom Srbije, biće održan od 13. do 16. avgusta u Novom Sadu, na Petrovaradinskoj tvrđavi.\nPage 1 of 1012345\t»\t...Poslednje »


Vest - Doktor Miljojko Nešović - novi v.d. direktora majdanpečkog doma zdravlja\nDoktor Miljojko Nešović - novi v.d. direktora majdanpečkog doma zdravlja\nPrivremeni organ Opštine Majdanpek za novog vršioca dužnosti direktora doma zdravlja „Dr Veroljub Cakić“, na predlog Komisije za imenovanja i razrešenja, imenovao je danas doktora Miljojka Nešovića. Ovoj odluci predhodilo je razrešenje dosadašnjeg vršioca dužnosti direktora doktora Vojislava Lazarevića, kao i odbijanje predloga Upravnog odbora ovdašnjeg doma zdravlja da se na tu funkciju imenuje doktor Dragan Fudulović. Članovi Privremenog organa danas su, vezano za imenovanje prvog čoveka doma zdravlja, naglasili da je u skladu sa zakonom neophodno da novoimenovani v.d. direktora Agenciji za borbu protiv korupcije, a kako bi se sprečio eventualni sukob interesa, prosledi izjavu o imovnom stanju. Na sednici Privremenog organa danas je usvojena i odluka o primanjima i naknadama i drugim primanjima predsednika, sekretara i članova ovog tela. Pripadajuće naknade, sve vreme trajanja njegovog angažovanja u PO, u korist postradalih u poplavama odrekao se Ljubiša Jovanović član privremenog organa dok će se članovi na stalnom radu u skladu sa preporukom Vlade Srbije odreći jednomesečne zarade. Privremeni organ Opštine Majdanpek, izmedju ostalog, danas je usvojio i zaključak o raspodeli sredstva za sufinansiranje programa manifestacija u 2014. godini u majdanpčekoj opštini, koja će se, s obzirom na ograničeni budžet, odvijati po prioritetu.


Usvojeni budžet Komisije za energetiku i više izvještaja - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nUsvojeni budžet Komisije za energetiku i više izvještaja\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je večeras u Banjaluci budžet Regulatorne komisije za energetiku Srpske u iznosu od oko 2,5 miliona KM.\nSkupština je usvojila izvještaj o poslovanju Investiciono-razvojne banke Republike Srpske za 2020. godinu sa izvještajem nezavisnog spoljnog revizora, prema kojem je ova banka ostvarila ukupnu neto dobit od 13,3 miliona KM.\nPoslanici su usvojili i izvještaj o radu Pravobranilaštva Republike Srpske za 2020. godinu, a k znanju je primljen specijalni izvještaj Institucije ombudsmana za ljudska prava BiH o govoru mržnje u BiH.\nSkupština je dala saglasnost na pravilnik o platama u Instituciji ombudsmana za djecu.\nNarodna skupština je, na prijedlog Vlade, razriješila dužnosti direktora Agencije za osiguranje Republike Srpske Slavena Dujakovića i na njegovo mjesto, kao vršioca dužnosti, imenovala Draženku Janjanin.\nSkupština je na prijedlog Vlade razriješila dužnosti direktora Agencije za bankarstvo Republike Srpske Radu Rastoku.\nSkupština je na prijedlog Vlade Srpske za članove Upravnog odbora Agencije za osiguranje Republike Srpske izabrala Milana Trninića iz Bijeljine i Dejana Jeremića iz Zvornika na period od pet godina.\nNarodna skupština je za zamjenike Ombudsmana za djecu Republike Srpske izabrala Jovanku Vuković i Gordanu Rajić na period od četiri godine.\nNakon glasanja o apsolviranim tačkama dnevnog reda, predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović zaključio je rad 20. redovne sjednice parlamenta, javlja Srna.\nKompanija u BiH uvodi radnu sedmicu od 4 dana\nJuventus odigrao neriješeno, Čelsi ubjedljiv protiv Lila


Dogovoren izvoz hrane iz Srbije za 25 miliona evra - Bizlife.rs\n12:08 Beograd, 20/10/2011\nDvadeset prehrambenih firmi iz Srbije ostvarilo je na međunarodnom sajmu hrane u Moskvi više od 900 kontakata i potpisalo ugovore o izvozu u vrednosti od 25 miliona evra, što je duplo više nego lane, saopšteno je danas iz Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID).\nProizvođači iz Srbije su po prvi put na nedavno održanom sajmu „World Food Moscow” predstavili ruskim kupcima selekciju mesnih prerađevina i to sa velikim uspehom.\nKompanija “LTS” je potpisala ugovor o izvozu mesnih prerađevina u vrednosti od milion evra mesečno. Učešće domaćih kompanija na ovom sajmu hrane četvrti put za redom pomogao je USAID Agrobiznis projekat u saradnji sa Agencijom za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA).\nKako je istaknuto, srpske kompanije pokazuju sve veće interesovanje za nastup na ovom sajmu, jer postoji ogroman potencijal za izvoz njihovih proizvoda na rusko tržište, imajući u vidu potpisani Sporazum o slobodnoj trgovini između Srbije i Rusije. Srpske firme predstavile su se na dva odvojena štanda – voće i povrće, u okviru kog su nastupili „Agrar komerc”, „Agroprom kom”, „Asocijacija Frutlend”, „Kulfud”, „Frigogrand”, „Fruvela”, „Igda Impeks”, „ITN”, „Jugprom”, „Mondi Srbija”, „PIK Južni Banat”, „Planten” i „Sikoberi”. U okviru štanda za mlečne i mesne prerađevine svoje proizvode predstavili „Neoplanta”, „LTS”, „Pakom internešnl”, „Pajić kompani grup”, „Svit art”, „Zdravo organik” i „Foka”.\nSvetski sajam hrane „World Food Moscow”održava se u Moskvi već 19 godina. Ove godine, na sajmu je bilo prisutno 1.200 izlagača iz 60 zemalja, a zabeleženo je prisustvo oko 55.000 specijalizovanih kupaca i distributera.


SNSD traži zastavu RS i u Parlamentu BiH i Savetu ministara\nTanjug 11. decembra 2018. 11:30\nBANJALUKA – Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), čiji je lider član Predsedništva BiH Milorad Dodik, tražiće postavljanje zastava Republike Srpske u prostorijama Parlamentarne skupštine BiH i Saveta ministara BiH.\nTo je potvrdio poslanik SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Staša Košarac.\nKošarac smatra da u svim institucijama Bosne i Hercegovine treba da bude vidljiva RS, prenosi RTRS.\nOčekuje se da će član Kolegijuma Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Nebojša Radmanović uskoro otvoriti pitanje isticanja zastave Republike Srpske i da će to posle učiniti i celokupan kadar SNSD-a u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik napustio je 5. decembra sastanak s delegacijom Saveta za sprovođenja mira jer na sastanku nije bilo zastave Republike Srpske.\nDan kasnije, Dodik je rekao da Predsedništvo BiH može imati puni kapacitet pod uslovom da na svim sastancima kojima prisustvuje, bude istaknuta zastava Republike Srpske, a ako to ne bude učinjeno, neće biti ni sednica Predsedništva.


Вучић: Моје измишљотине стварност, њихова стварност лаж\nNe mrzi narod svog predsednika ali ja mu zameram sto nista nije uradio da se tacke iz rezolucije 1244 ispune. To je temelj ili pocetak ramisljanja o resavanju spora sa siptarima koji zele da se otcepe od Srbije. Cinjenica je da ti isti siptari vise ne zasluzuju da zive sa nama i da je potrebno naci model kako ce oni samostalno da funkcionisu. Ali je i cinjenica da je srpski narod pod prisilom napustio svoja ognjista i da je ona ista rezolucija napisana kako bi se obezbedio nesmetan povratak i zivot srba na Kosovu. Ta tacka iz rezolucije je tema oko koje treba da se vode pregovori i dok se to ne obezbedi srbin nece biti zadovoljan a nece ni crkva - pa predsednik neka vidi kako ce.\nNajvažniji cilj mu je u svakoj prilici samo da čuva i da sačuva vlast za sebe. Zabrinuta je skoro cela Srbija,a ne samo opozicija. Po pitanju dosadašnjih rešenja za KIM stavljena je pod tepih rezolucije 1244, vladar i vlada ne poštuju ustav Srbije, posebno zabrinjava što je očigledno da je smanjena bezbednost i sigurnost Srba na KIM a to je velika i neoprostiva greška aktuelnog vladara Srbije.


Asocijacija CSR Srbije - Saopštenje za javnost\nVi ste ovde: Početak Vesti Iz Asocijacije Saopštenje za javnost\nPoslednjih dana u fokusu javnosti je slučaj izmeštanja dece iz jedne porodice, čiji su akteri stručni radnici centra za socijalni rad. Bez obzira gde radimo, čime se bavimo i gde živimo, ovakvim vestima svi smo istinski uzdrmani i duboko potrešeni. Bez ikakve namere da na bilo koji način opravdamo ovakva ponašanja zaposlenih u socijalnoj zaštiti, za koje smo saglasni da je nedopustivo, moramo istaći da u trci za gledanošću i senzacionalizmom, neke medijske kuće i njihovi novinari daju sebi za pravo da urušavaju ugled plemenite i pomažuće profesije kakva je socijalni rad.\nU cilju pravilnog informisanja građana, Poslovno udruženje Asocijacija Centara za socijalni rad Srbije, obaveštava javnost o nizu drugih činjenica koje se odnose na rad centara za socijalni rad, a pojedinačnim postupanjima i propustima u radu, baviće za to nadležne institucije.\nSvakodnevno se suočavajući sa najkompleksnijim delovima i problemima jednog društva, sistem socijalne zaštite, a sa njim i centri za socijalni rad imaju izuzetno odgovoran zadatak.\nU Republici Srbiji postoji 170 centara za socijalni rad u kojima je zaposleno skoro 1800 stručnih radnika, koji se ( 24 sata u danu, 365 dana u godini ) brinu o skoro 7 miliona stanovnika. U protekloj godini na evidenciji centara za socijalni rad bilo je oko 800.000 ljudi kojima je bio potreban neki od oblika pomoći ili usluga iz domena socijalne zaštite.\nU obavljanju poslova iz svoje nadležnosti Centri za socijalni rad imaju dvostruku ulogu – pomažuću i izvršilačku, koje uvek idu zajedno - „ruku pod ruku“. Sa jedne strane Centri su odgovorni prema korisnicima koje treba da zaštite, a sa druge strane odgovorni su da sprovode zakone, propise, norme, sudske odluke. Izvršne uloge, Centri za socijalni rad obavljaju u najboljem interesu korisnika i ponekad restriktivne mere imaju svoje objašnjenje, pojašnjenje i svoju argumentaciju. Naravno, javnost najčešće nije upoznata sa ovim argumentima, već svoj sud o postupcima i odlukama centara za socijalni rad donosi na osnovu novinskih natpisa, televizijskih emisija i nezakonitog snimanja.\nZbog diverziteta nadležnosti i velikog broja ovlašćenja koji su delegirani centrima za socijalni rad, čini se da su to institucije koje nose jednu od najvećih odgovornosti u našem društvu, naročito jer se Centri bave najosetljivijim pitanjima jednog društva, a to je porodično-pravna zaštita. Nažalost, ovakva vrsta odgovornosti nosi i svoje negativne strane, a to je da su centri za socijalni rad stalno pod lupom javnosti i stalno na udaru senzacionalističkih vesti.\n„Zadiranje“ u porodicu uvek sa sobom nosi rizik da jedna strana bude nezadovoljna, a kulturni kontekst otvara sve veće mogućnosti da se nezadovoljstvo, bilo opravdano ili ne, javno iznosi, plasira, bez osećanja odgovornosti za otkrivanje identiteta dece, žrtava i sl. čime se nanosi nenadoknadiva šteta upravo onima koji su najosetljiviji i najugroženiji. Sa druge strane dok je nezadovoljstvo pojedinca i mase javno, princip „čuvanja službene tajne“ i „zaštita podataka o korisniku“, nameću potrebu da nezadovoljstvo stručnih radnika ovakvim tretmanom u medijima bude ćutanje. Pri tome, ne smemo zaboraviti da su stručni radnici i sami često izloženi pretnjama u direktnim kontaktima, u javnosti, na društvenim mrežama i da su označeni kao „mete“. Pre samo nekoliko dana bili smo svedoci još jednog fizičkog napada na koleginicu iz Centra, koju je nezadovoljna stranka napala i nanela ozbiljne povrede. Mediji se osim informativno, najčešće ovakvim vestima ne bave i ne izveštavaju, ovakve vesti nisu im zanimljive i verovatno ne doprinose tiražu njihovih glasila.\nOd 2014.godine, kada je Vlada RS donela uredbu o zabrani zapošljavanja, drastično su smanjeni kapaciteti centara za socijalni rad. Broj stručnih radnika beleži svoje najmanje brojke. Za razliku od toga, broj građana kojima je potrebna pomoć i podrška sistema socijalne zaštite, konstantno raste. Zdravstvena kriza se prelila i na sve druge sektore, pa su se tako i resursi kojima sistem socijalne zaštite raspolaže, značajno smanjili. Sve ovo doprinelo je da pojedinačni propusti koji se dešavaju i u drugim sistemima, postanu ozbiljniji i vidljiviji, a naša javnost u ovom sistemu ne dopušta propuste.\nRastrzani između lokalne i republičke vlasti, centri za socijalni rad „dišu na škrge“ i svi se pitamo koja je granica izdržljivosti, strpljenja i toleranicije. Tendenciozni medijski natpisi i emisije na TV stanicama, ne doprinose objašnjenju i razjašnjenju. Naprotiv, ovakvo izveštavanje doprinosi tome da se u javnosti stvara slika da su centri za socijalni rad svojevrsni „otimači dece“ i kriminalci i da u centrima rade samo neobrazovani i needukovani socijalni radnici.\nJavnost mora da zna da u Centrima za socijalni rad poslove obavljaju visokoobrazovani, stručni i edukovani stručnjaci različitih profila: socijalni radnici, psiholozi, pedagozi, specijalni pedagozi, pravnici, sociolozi, andragozi i drugi, koji svi zajedno rade za dobrobit svojih sugrađana, u korist dece, odraslih, starih i invalidnih lica, žrtava nasilja i dr.\nZbog svega navedenog, podsećamo novinare i širu javnost da svaka priča ima dve strane, a da snimci, tekstovi, gostovanja istrgnuta iz konteksta ne govore mnogo o pozadini svega. Molimo medije da prilikom plasiranja informacija iz oblasti porodično-pravne zaštite, pokušaju da čuju i drugu stranu, da saslušaju predstavnike iz sistema socijalne zaštite i centara za socijalni rad i da se sa naročitom pažnjom ophode prema zaštiti prava deteta kao i prema zaštiti privatnosti pojedinca i porodice.\nApsolutno smo saglasni da javnost ima pravo da dobije informacije o postupanju javnih službi i upravo zato je važno da plasirane informacije budu istinite i pravovremene. Takođe, ukazujemo i na terminologiju koja se koristi kada se govori o temama vezanim za socijalnu zaštitu, jer centri za socijalni rad nisu „socijalni“, novčana socijalna pomoć nije „socijala“, a korisnici nisu „zaostali“, „retardirani“ i „neradnici“, već su to građani kojima je u nekom periodu njihovih života potrebna podrška institucija. Korišćenjem ovih izraza u izveštavanju medija slabi se poverenje građana u rad Centara za socijalni rad što može uticati na pravovremeno obaveštavanje, kvalitet saradnje kao i sveukupnu zaštitu rizičnih grupa.\nJavni interes za brigu o deci i porodicama je veliki, što potvrđuje i prostor u medijima koji zauzimaju članci o ovim temama. Zbog toga je odgovorno novinarstvo i odgovoran rad centara za socijalni rad od izuzetnog značaja.\nUvereni smo da jedino zajedničkim snagama možemo zaštititi naše građane na najbolji mogući način, a javnosti dati odmerenu i istinitu informaciju.\nPU Asocijacija Centara za socijalni rad Srbije


SDT: Ranije formirani spisi predmeta o mogućim zloupotrebama u Ulcinju, ispitaće se i današnji snimak - Ulcinj info\nSDT: Ranije formirani spisi predmeta o mogućim zloupotrebama u Ulcinju, ispitaće se i današnji snimak\nSpecijalno državno tužilaštvo saopštilo je da su od ranije formirani spisi predmeta zbog navodnih zloupotreba koje su povezane sa održavanjem lokalnih izbora u Ulcinju. Istakli su da će se ispitati i današnji snimak “u kontekstu eventualnog postojanja krivičnog djela”.\nPodsjećamo, na društvenim mrežama pojavio se audio snimak navodne kupovine glasova u Ulcinju od strane funkcionera koalicije “Za novi početak” okupljene oko Građanskog pokreta URA.\n“U Specijalnom državnom tužilaštvu su od ranije formirani spisi predmeta povodom događaja u vezi navodnih zloupotreba koje su povezane sa održavanjem lokalnih izbora u Ulcinju. Danas objavljeni snimak će takođe biti ispitan u kontekstu eventualnog postojanja krivičnog djela iz nadležnosti Specijalnog državnog tužilaštva”, saopštili su iz SDT-a.


Da se ne bi pravili blesavi, Evropska komisija napisala izveštaj o Srbiji... Evo šta su napisali... | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tDa se ne bi pravili blesavi, Evropska komisija napisala izveštaj o Srbiji… Evo šta su napisali…\nDa se ne bi pravili blesavi, Evropska komisija napisala izveštaj o Srbiji… Evo šta su napisali…\nBeograd je angažovan u dijalogu s Prištinom i uzdržano je reagovao na kosovske carinske tarife, navodi se u izveštaju Evropske komisije.\nBeograd treba da preduzme suštinske napore posebno u međunarodnim odnosima kako bi se stvorilo pogodno okruženje za zaključivanje pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa sa Prištinom, koji je hitan i ključan za napredovanje na evropskom putu i za Srbiju i za Kosovo, navodi se u ovogodišnjem Izveštaju o napretku Srbije u procesu pristupanja EU, koji je evropski komesar Johanes Han predstavio u Spoljnopolitičkom odboru Evropskog parlamenta.\nU delu koji se odnosi na normalizaciju odnosa Srbije i Kosova, podseća se da je u okviru dijaloga održano nekoliko sastanaka na viokom nivou i navodi da je cilj te faze zaključivanje sveobuhvatnog i pravno obavezujućeg sporazuma Srbije i Kosova, koji bi bio u skladu s međunarodnim pravom i pravnom tekovinom EU (acquis) i pihvatljiv za države članice EU i region.\nDodaje se, međutim, da je rad na tome prekinut u novembru 2018, nkon odluke kosovske vlade da uvede carinske tarife od 100 odsto na robu uvezenu iz Srbije i BiH, na ekonomskim i političkim osnovama.\nKada je reč o primeni ranijih sporazuma, u izveštaju se konstatuje da je ostvarena „dalja konsolidacija u primeni prvog sporazuma o principima za normalizaciju odnosa iz aprila 2013, uz punu primeniu sporazuma o pravosuđu“, dok je primena sporazuma od 25. avgusta 2015, kako se dodaje, i dalje spora.\nNije ostvaren napredak u vezi sa Asocijacijom/Zajednicom opština sa srpskom većinom i Kosovo treba dodatno konstruktivno da se angažuje na njenom uspstavljanju, navodi se u izveštaju.\nDodaje se da bez daljeg odlaganja mora biti primenjen energetski sporazum Srbije i Kosova, kako bi se izbeglo taj dugotrajni spor ostavi posledice na energetsku stabilnost i bezbednost u Srbiji, na Kosovu i zemljama širom Evrope.\nDodaje se i da obe strane moraju da ostanu privržene daljoj primeni spirazuma o predstavljanju i učešću Kosova u regionalnim forumima, dok pitanja katastra i priznavanja univerzitetskih diploma tek treba da budu rešena kao i elementi sporazuma o slobodi kretanja vezani za registarske tablice.\nSrbija treba da se pozabavi pitanjem srpskih carinskih administrativneh struktura s kosovskom denominacijom koje su premeštene u Srbiju i da prekine izdavanje dokumentacije ili stavljanje markica s denominacijom koja je u suprotnosti s odgovarajućim sporazumom, navodi se.\nZahtevi za uzajamnu pravnu pomoć u načelu se obrađuju, ali u nekim slučajevima Srbija još ne sarađuje u istragama na visokom niovu. Uzajamna pravna suradnja je izuzetno ograničena u slučajevima ratnih zločina, navodi se u delu Izveštaja o napretku Srbije koji se odnosi na Kosovo.\nU sažetku Izveštaja o napretku Srbije, u koji je agencija Beta imala uvid, podvlači se da je „nužno da Srbija znatno ubrza ritam reformi u oblasti vladavine zakona“.\nTo je, kako se navodi, „posebno važno kad je reč o nezavisnoti pravosuđa, borbi protiv korupcije, slobodi medija, kao i rešavanju slučajeva ratnih zločina i organizovanog kriminala u samoj zemlji, ako Srbija želi da održi sveukupnu ravnotežu u svojim pregovorima o članstvu s EU“.\nU izveštaju se kaže da su „ekonomske reforme dale neke rezultate, posebno u markoekonomskoj stabilizaciji“, da su „cene zauzdane i prilike na tržištu radne snage poboljšane“.\n„Međutim, ključne strukturne reforme javne uprave, poreskih vlasti i državnih preduzeća sporo su napredovale, a privatni sektor trpi loše posledice manjkave vladavine zakona i loše primene pravila o poštenoj konkurenciji“.\nSrbija nastavlja da radi na usklađivanju svog zakonodavstva sa pravnim tekovinama EU a za tempo reformi od ključnog značaja će biti adekvatni finansijski i ljudski resursi, navodi se u Izveštaju o napretku Srbije prema članstvu u EU koji je danas objavila Evropska komisija.\nNavodi se i da Srbija nastavlja dobar napredak u oblasti poljopivrede i usklađivanja sa pravnim tekovinama EU u transportu ali da je u energetici zabeležen samo ograničen napredak.\nSrbija nije ostvarila napredak u slobodi izražavanja, iako je u izvesnoj meri u toj oblasti pripemljena za EU, i taj nedostatak napretka sada izaziva ozbiljne bojazni, navodi se u objavljenom godišnjem Izveštaju Evropske komisije o napretku Srbije na putu u EU za 2019. godinu.\nKako se navodi, Srbija treba da stvori okruženje za neometanu slobodu izražavanja, obezbedi poštovanje medijskih zakona, usvoji novu medijsku strategiju i obezbedi odgovarajuće finansiranje javnih servisa i transparentnost vlasništva u medijima.\nU izveštaju piše da je radna grupa sastavljena od predstavnika medijskih asocijacija i državnih funkcionera dostavila vladi Srbije nacrt medijske strategije u decembru 2018. i da je proces konsultacija do sada bio transparentan i inkluzivan.\nI dalje su predmet zabrinutosti slučajevi pretnji, zastrašivanja i nasilja nad novinarima, navodi se i dodaje da je nekoliko slučajeva rešeno, da su podnete neke krivične prijave, ali da su istrage i konačne presude i dalje retke.\nDoneta je prva presuda za ubistvo novinara, prvostepena, u aprilu 2019.\n„Srpske vlasti moraju brzo da reaguju i javno osude govor mržnje i pretnje novinarima. Zakonodavstvo u medijskom sektoru tek treba da se implementira u punoj meri“, ocenila je EK.\nNavodi se i šta Srbija treba da uradi kako bi prevazišla uočene nedostatke.\nTako Srbija treba da stvori okruženje u kome sloboda izražavanja može da se ostvaruje bez ometanja i obezbedi da na pretnje, fizičke napade, podsticanje nasilja i napade na privatnost novinara i blogera brzo reaguju organi za sprovođenje zakona i pravosuđe.\nTakvi slučajevi takođe treba da budu javno osuđeni od strane vladinih zvaničnika.\nSrbija treba i da obezbedi punu implementaciju medijskih zakona, da ojača nezavisnost REM i unapredi njegove kapacitete da proaktivno radi.\nIsto tako, Srbija treba da usvoji i implementira novu medijsku strategiju na transparentan i inkluzivan način i da obezbedi održivo finansiranje javnih servisa, transparentno i pravično kofinansiranje medijskih sadržaja od javnog interesa i unapredi transparentost medijskog vlasništva i oglašavanja.\nEvropska komisija je objavila godišnji paket izveštaja o proširenju, koji utvrđuje napredak koji su učinile zemlje u procesu evropskih integracija.\nRadi se o najvažnijem dokumentu za zemlje Zapadnog Balkana i Tursku, u kojem se utvrđuje činjenično stanje u svakoj zemlji i ocenjuje napredak, ali i nedostaci u ispunjavanju kriterijuma u integracijskom procesu.\nNeopravdani časovi, kašnjenja, bežanje sa pismenih, kontrolnih: Može li to biti razlog loših rezultata na PISA testovima?\nPremijer Bugarske poručio Vladimiru Putinu: „Dođite i sami se uverite, mi nismo Srbija“\nSRBI PROTESTVUJU U KOSOVSKOJ MITROVICI! – VIDEO\nTači: Vučić ima veliki problem da se dopadne narodu zato što sve radi pogrešno…\nGRČKA POD SNEGOM! – FOTO\nGARDIJAN NAPAO NA HRVATSKU, „KO ČUMA NA DECU“: Proterali ste sportiste iz Nigerije! Pištoljima ste ih ućutkali kada su govorili ko su! – VIDEO


Skoplje: Rodbina stradalih ispred sedista agencije\nTanjug 23. novembra 2021. 11:18\nSKOPLJE – Rodbina i prijatelji putnika autobusa kompanije „Besa trans“, koji je izgoreo u saobraćajnom udesu u Bugarskoj, okupili su se jutros ispred sedišta te turističke agencije u Skoplju kako bi dobili dodatne informacije o svojim najbližima i njihovom stanju.\nNekoliko policijaca od jutros, u skopskoj Staroj čaršiji, obezbeđuje sedište „Besa transa“, čiji je autobus na putu iz Istanbula danas doživeo nesreću u Bugarskoj, u kojoj je poginulo 46 putnika, uglavnom državljana Severne Makedonije, prenosi MIA.\nAgencija „Besa trans“ je trenutno zaključana i čeka se da deo uprave stigne na posao.\nSevernomakedonski ministar spoljnih poslova Bujar Osmani izrazio je zahvalnost na brzoj reakciji bugarskih zdravstvenih vlasti, dodajući da je svih sedam preživelih zbrinuto u bolnici „Pirogov“ u Sofiji i da su u stabilnom stanju.\n„Svi pacijenti su na vreme zbrinuti, ukazana je prva pomoć, svi su u stabilnom stanju. Očekujemo da ostanu dan-dva da bismo ih kasnije prebacili u Skoplje“, izjavio je Osmani nakon obilaska bolnice u Sofiji.\nPrema informacijama severnomakedonskih nadležnih organa, četiri autobusa „Besa transa“ su tokom vikenda putovala u Tursku.\nKompanija „Besa trans“ registrovana je u Ćustendilu, u Bugarskoj, i ima kancelarije u Skoplju i drugim gradovima u Severnoj Makedoniji.\nPosluje od 2011. godine, a od 2019. godine njome rukovodi Azdren Zuberi, državljanin Severne Makedonije albanskog porekla.


Uručeno ordenje Radmanoviću i Dodiku - Klix.ba\nUručeno ordenje Radmanoviću i Dodiku\n9.1.2009. u 13:13\nPredsjednik RS-a Rajko Kuzmanović danas je uručio ordenje predsjedavajućem Predsjedništva BiH Nebojši Radmanoviću i premijeru RS-a Miloradu Dodiku, koje je, kao i još 17 pojedinaca i kolektiva, odlikovao povodom Dana RS-a, 9. januara.\nRadmanović i Dodik odlikovani su Ordenom RS-a na lenti za, kako je obrazloženo, izuzetan doprinos u poslijeratnom razvoju RS-u, učvršćenje mira, rezultata i dostignuća od šireg značaja u afirmaciji Srpske.\nKuzmanovićevim ukazom odlikovan je i generalni direktor "Zarubežnjefta" Nikolaj Brunič, predsjednik državne korporacije "Vnješekonombank" iz Moskve Vladimir Dmitrijev i direktor predstavništva ACC internacional Moskva Duško Perović, svi Ordenom zastave RS-a sa zlatnim vijencem za „poseban doprinos u razvoju privrednih odnosa između Ruske Federacije i RS-a i za rezultate i za dostignuća od šireg značaja i razmjera u afirmaciji RS-a“.\nOrdenom zastave RS-a sa srebrnim vijencem odlikovani su zamjenik generalnog direktora "Zarubežnjeft" AD Jurij Smirnov i zamjenik generalnog direktora "Zarubežnjeft" AD Artjom Garibjan, a za doprinos u razvoju privrednih odnosa između Ruske Federacije i RS-a i za rezultate od šireg značaja i razmjera u afirmaciji RS-a.\nPredsjednik Boračke organizacije RS-a Pantelija Ćurguz primio je Orden Nemanjića za, obrazloženo je, rad i vanredne zasluge „u razvijanju svijesti srpskog naroda u borbi za slobodu i nezavisnost“, kao i doprinos u poslijeratnom razvoju RS-a.\nInspektor MUP-a RS Zoran Ćetković odlikovan je ordenom Miloša Obilića kao znak zahvalnosti i priznanja za iskazani visok stepen profesionalizma i odgovornosti u izvršenju zadataka kao pripadnika mirovnih snaga UN-a, izlažući život neposrednoj opasnosti.\nOrdenom Njegoša prvog reda odlikovani su preduzeće za proizvodnju rude boksit "Boksit" AD Milići, Srpsko pjevačko društvo "Sloga" Sarajevo i rukometaš i sportski radnik RK "Borac" Banjaluka Petar Perović.\nFudbalski klub "Slavija" Istočno Sarajevo, dirigent SPD "Jedinstvo" Banja Luka Nemanja Savić i predsjednik Saveza slijepih RS-a Branko Suzić odlikovani su Ordenom Njegoša drugog reda.\nOrdenom Njegoša trećeg reda odlikovan je sportski padobranac i nastavnik u Padobranskom školskom centru Banja Luka Nemanja Goronja, a dobrovoljni davalac krvi Ratko Šantić, koji je krv dao 244 puta, odlikovan je Ordenom Krst milosrđa za posebne zasluge i isticanje u ispoljavanju humanosti kao i znak zahvalnosti i priznanja za darovanu krv i iskazanu nesebičnost i plemenitost.\nRoditelji desetoro djece Marijana i Zlatko Ratković odlikovani su medaljama zasluga za narod kao znak zahvalnosti i priznanja za iskazano požrtvovanje u odgoju višečlane porodice kao osnovne ćelije društva.


Demokratska stranka Srbije (DSS) ocenila je danas da bilateralni odnosi Srbije sa Francuskom ne treba da se zasnivaju na „snishodljivom očuvanju nekadašnjih prijateljskih odnosa“, već u skladu sa „današnjom podudarnošću interesa dve države“.\n„Poseta francuskog predsednika Emanuela Makrona bi mogla sa srpskog stanovišta da bude važna i uspešna samo ukoliko se danas suprotstavljeni interesi i stavovi Srbije i Francuske o najvažnijim političkim pitanjima približe srpskim“, navodi se u saopštenju DSS-a.\nDSS navodi da poseta Makrona dolazi u vremenu u kome je natpis na Spomeniku zahvalnosti Francuskoj „Volimo Francusku kao što je ona volela nas 1914-1918“ odavno „izgubio smisao“ zbog politike koju Francuska vodi prema Srbiji od 1999. godine.\n„Ne sme da se izgubi iz vida da je politika Francuske, kao jednog od promotera nezavisnosti Kosova, suprotna srpskom interesu u najvažnijem državnom pitanju, jer se zalaže da Srbija prizna nezavisnost Kosova kroz formu dogovora sa Prištinom“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da „dok se francuski interesi ne priliže srpskim“, DSS osudjuje svako veličanje „nekadašnjeg, a danas nepostojećeg prijateljstva“ i „žrtvovanje nacionalnih interesa zarad dolaska bilo kog francuskog investitora“.


Uoči Svetskog dana zdravlja (7. aprila), Emirates SkyCargo postao je prvi avio-prevoznik tereta na svetu koji je na svojim letovima prevezao više od 50 miliona doza COVID-19 vakcina. Prevoznik je takođe transportovao više od 100 tona špriceva širom sveta kao podršku isporuci vakcina.\nOd početka međunarodne distribucije krajem prošle godine, Emirates SkyCargo je preko Dubaija prebacio preko 220 tona COVID-19 vakcina, što je ekvivalentno više od 50 miliona doza, na više od 150 letova od proizvodnih lokacija do 50 odredišta u svojoj mreži. Sveukupno, nosač je transportovao šest različitih vrsta COVD-19 vakcina.\nNabil Sultan, viši potpredsednik rekao je: „Emirates SkyCargo je ponosan što je dostigao isporuku više od 50 miliona doza neposredno uoči Svetskog dana zdravlja. Kao društveno odgovorni globalni avio-prevoznik tereta, naše akcije tokom poslednje godine uvek su bile usmerene na pomoć zajednicama širom sveta, a posebno onima u zemljama u razvoju, da se oporave od razornog uticaja pandemije. Vodili smo napore globalne industrije vazdušnog tereta i sarađivali sa našim partnerskim organizacijama u Dubaiju kako bismo brzo distribuirali COVID-19 vakcine kroz Dubai do ostatka sveta.“\nEmirates SkyCargo ostao je okretan i dinamičan tokom čitave pandemije COVID-19, brzo reagujući kako bi održao međunarodnu povezanost za osnovnu robu širom sveta. Prevoznik je bio jedan od prvih na svetu koji je putničke avione rasporedio samo na teretne letove kako bi prevozio OZO, medicinsku opremu, lekove i hranu. Tokom jedne godine, Emirates SkyCargo je izvršio više od 27.800 letova i prevezao preko 100.000 tona osnovnih proizvoda.\nVeć u oktobru 2020. godine, Emirates SkyCargo je u svom čvorištu u Dubaiju uspostavio namenski aerodromski čvor sa EU sertifikatom za distribuciju COVID-19 vakcina.\nU januaru 2021. godine Emirates SkyCargo udružio se sa vodećim entitetima sa sedištem u Dubaiju, DP World, Međunarodnim humanitarnim gradom i aerodromima u Dubaiju, formirajući Dubai Logistics Alliance Logistics, da iskoristi strateške snage Dubaija kao glavnog globalnog distributivnog čvorišta za COVID-19 vakcine. U februaru 2021. godine, Emirates SkyCargo potpisao je MoU sa UNICEF-om o prioritetu prevoza COVID-19 vakcina kao podršku objektu COVAKS koji ima za cilj pravičnu globalnu distribuciju vakcina.


Prečke, stative i nova pobeda Crvene zvezde! - Sportske.net\nPrečke, stative i nova pobeda Crvene zvezde!\nPogotkom Makedonca Daniela Avramovskog u završnici duela sa Spartakom šampion Srbije upisao je četvrtu uzastopnu pobedu na startu nove sezone i to još jednom bez primljenog gola.\nFudbaleri Crvene zvezde upisali su četvrtu vezanu pobedu na startu nove sezone pošto su večeras na "Marakani" slavili protiv Spartaka iz Subotice rezultatom 1:0 (0:0).\nŠampion Srbije uspeo je da "reviju" pogađanja stativa i prečki pretvori u nova tri boda a u junaka utakmice izrastao je rezervista Daniel Avramovski koji je tek u 79. minutu presudio "Golubovima".\nTokom prvih 45 minuta igre bilo je jasno da će odlazak Nenada Milijaša i eventualni odlazak Darka Lazovića uticati na igru šampiona Srbije koji je uprkos većem posedu lopte delovao nedovoljno opasan po protivnički gol.\nDo polovine prvog dela igre Zvezda je imala samo jednu priliku i to posle lošeg udarca Aleksandra Kovačevića kada je lopta završila daleko pored desne stative gola koji je večeras čuvao Budimir Janošević.\nJasno je bilo da će Spartak igrati na bod a igra koju su gostujući fudbaleri prikazivali radila je u korist ostvarenja tog cilja.\nNejc Pečnik propustio je najbolju priliku za domaće u prvom delu igre a bolje je reći da je njegov dobar volej udarac u tom trenutku sjajno zaustavio dobro postavljeni Janošević.\nNakon pauze u poluvremenu nije bilo promena u sastavima ekipa ali je Nenad Lalatović bio prinuđen da zameni Vukana Savićevića već posle pet minuta igre i da na teren pošalje Luku Jovića.\nBaš u tim trenucima usledila je opsada gola Budimira Janoševića a najbolja prilika usledila je posle udarca Marka Petkovića kada je lopta završila na prečki!\nKako je vreme odmicalo Spartak se sve više povlačio a domaći su nove dve prilike za vođstvo propustili u 69. minutu kada je u dve sekunde dva puta prečka bila saveznik Spartaka!\nPosle prekida koji je sa desne strane izveo debitant Daniel Avramovski Luka Jović je dobro šutirao glavom ali je Janošević odbio loptu do prečke a potom je Nikola Mijailović sa samo tri metra ponovo pogodio okvir gola!\nNi tu nije bio kraj Zvezdinim mukama jer je u 77. minutu Đorđe Rakić posle udarca glavom pogodio levu stativu Janoševićevog gola, četvrtu na večerašnjem susretu!\nDva minuta kasnije opsada Janoševićevog gola konačno je dala rezultat. Luka Jović vratio je odbijenu loptu u srce šesnaesterca gde Rakić grudima istu spušta na zicer rezervisti Avramovskom koji je šalje iza leđa nemoćnog Janoševića za 1:0!\nNedugo potom revija pogađanja okvira gola nastavljena je posle udarca Nemanje Milića kada je sreća bila uz mladog Predraga Rajkovića. Bila je to ujedno najbolja prilika za Spartak na večerašnjem susretu ali "Golubovi" nisu uspeli da je pretvore u gol.\nDo kraja utakmice nije bilo promene rezultata iako je Spartak pokušao da nadomesti ono što nije želeo da radi tokom 90 minuta pa Zvezda zasluženo beleži nove bodove bez primljenog gola.\nU ostalim današnjim mečevima igranim od 19 časova i 30 minuta, Radnički iz Niša i Voždovac nisu uspeli da osvoje prve bodove.\nČukarički je sigurno kod kuće pobedio Voždovac 2:0 (1:0) i ostao u trci za vrhom tabele, pošto sada ima osam bodova.\nDonji Srem je u gostima pobedio Radnički iz Niša sa 1:0 i sada ima učinak od dve pobede i dva poraza.


U Beogradu je, 21. marta 2016. godine, održana redovna sednica Upravnog odbora Lovačkog saveza Srbije, na kojoj su razmatrana aktuelna pitanja pred predstojeću sednicu Skupštine, koja je zakazana za subotu, 26. marta 2016. godine, u maloj sali Narodne skupštine Srbije.\nZbog važnosti pitanja, aktuelnosti i problema, koje donosi nov Zakon o oružju, a što je regulisano i podzakonskim aktima – pravilnicima, ova tačka razmatrana je kao prva, uz oštre komentare da je neophodno hitno na Skupštini pokrenuti inicijativu za njihovu izmenu. Zbog toga, za predloge izmena i dopuna pravilnika, formirane su dve komisije, kojima će rukovoditi dr Branislav Živković i predsednik Dragan Šormaz.\nDosta pažnje, posvećeno je izveštaju o radu Upravnog odbora i predsednika LSS, sa finansijskim izveštajem za 2015. godinu, kao i plan rada sa finansijskim predlozima i opredeljenjima za 2016. godinu. Ovde je razmatrana tačka po tačka, a za pojedine nejasnoće traženo je mišljenje nadležnog finansijskog organa. Primedbe koje su date naćiće se u materijalu za sve članove Skupštine LSS. Predloženo je da članarina i ove godine, bude 200,00 dinara.\nBilo je reči i o pripremama za sednicu FACE-a, koja će se održati u Beogradu, od 7 – 9. aprila 2016. godine, na kojoj će uzeti učešće 35 nacionalnih lovačkih saveza iz Evrope.


Ateisti Srbije: Nikolićeve izjave su bizarne i nacističke | Autonomija\n“Nikolić je sve začinio izjavom koja bi, uvereni smo, dirnula i zloglasnog doktora Mengelea"\nUdruženje građana Ateisti Srbije saopštilo je danas da je “užasnuto” izjavama predsednika Srbije Tomislava Nikolića i optužilo ga da je još jednom prekršio odredbe Ustava Srbije, po kojem je crkva odvojena od države, kao i da je dao nacističke izjave, zbog čega bi, kako su ocenili, trebalo da podnese ostavku.\n“Smatramo potpuno ponižavajućim za jednu naučnu instituciju u narastanju da je predsednik države svodi na parametre apstraktne, izmaštane i primitivne božje volje”, navodi se u saopštenju za javnost.\n“Nikolić je sve začinio izjavom koja bi, uvereni smo, dirnula i zloglasnog doktora Mengelea. Naime, Nikolić je dopustio sebi da kaže da: ‘Deca treba da se rađaju ovde, sa srpskim genetskim materijalom, sa srpskim kodom’”, podseća se u saopštenju za javnost.\nOcenjuje se da “baštinici nacističkih metoda” utvrđivanja rasne, odnosno nacionalne superiornosti ili prioriteta, moraju biti jasno označeni kao nedostojni obavljanja ma koje državne funkcije.\n“Sramota koju Srbiji ovakvom užasnom, rasističkom izjavom čini Nikolić, teško se može sakriti, a kamoli sprati. Najmoralnije bi bilo da se povuče sa položaja koji ionako sistematski sramoti, te da se onda, oslobođen obaveze da makar formalno poštuje sve građane Srbije, slobodno prepusti razvijanju svoje eugenike, u institucionalnim okvirima, koje zakoni Srbije predviđaju”, piše u saopštenju.\nLSV: Nikolićeva izjava je primer fašističke eugenike\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) optužila je danas predsednika Srbije Tomislava Nikolića da je svojom izjavom o “srpskom genetskom materijalu i kodu” demonstrirao ne samo “zapanjujući stepen neukosti”, čime je Srbiju izložio javnoj poruzi, već je upotrebio termine iz fašističke eugenike.\n“Stav Tomislava Nikolića da će banka za matične ćelije ‘sačuvati najlepše karakteristike srpskog naroda’ osim što je naučno neistinita, može se oceniti kao eklatantan primer eugenike. Eugenika kao rasistička disciplina o ‘superiornim’ i ‘inferiornim’ rasama i važan segment fašističkih ideologija, ostavila je zastrašujuće posledice u 20. veku”, naveo je LSV u saopštenju za javnost.\nStručni savet za nauku te stranke optužio je Nikolića da je jučerašnjim pozivanjem na boga, prilikom otvaranja naučne institucije u Kragujevcu, negirao naučni pogled na svet i prekršio ustavno načelo po kojem je crkva u Srbiji odvojena od države.\n“Na taj način, on je izvrgao ruglu sve ljude u Srbiji kojima je nauka poziv. Nauka u Srbiji je odavno ugrožena zbog bednog materijalnog statusa, a sve češći udari predsednika Nikolića na profesionalni i moralni integritet naučnih radnika čine njihov položaj u Srbiji još težim”, ocenjuje se u saopštenju.\nLSV je Nikolićeve navode o nacionalnom genetskom materijalu nazvao “besmislicama i rasističkim izjavama”.


U Hramu Svetog Save u Beogradu danas je služen pomen lideru Građanske inicijative Sloboda, demokratija, pravda (GI SDP) Oliveru Ivanoviću koji je pre tri godine na današnji da ubijen ispred prostorija GI SDP u Kosovskoj MItovici, a slučaj ubistva još nije razrešen.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić, koja je prisustvovala pomenu, optužila je Prištinu da joj nije u interesu da sprovde istragu i otkrije nalogodavce i ubice.\nDa je Prištini bio interes da nađe počinioca i nalogodavce, današnji epilog bi svakako bio drugačiji, rekla je Brnabić i poručila je da se Vlada Srbije "neće smiriti dok se ne istraži ovaj užasan zločin".\nBrnabić je rekla kako su istražni organ Srbije učinili sve da pribave informacije u obistvu, ali da su na svakom koraku nailazili na užasne opstrukcije Prištini i svih u Prištini i uskraćivanje informacija, počev od toga da im je uskraćeno prisustvo uviđaju.\nPomen u Hramu Svetog Save u Beogradu počeo je simbolično u 8:15 časova, u vreme kada je Ivanović ubijen ispred sedišta njegove stranke u Kosovskoj Mitrovici.\nPomenu je prisustvovala je i Ivanovićeva nevenčana supruga Milena sa sinom i direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Petar Petković.


Dalibor Jevtić u Kosovskom Pomoravlju GracanicaOnline.Info\nDalibor Jevtić u Kosovskom Pomoravlju\n14. decembra 2016. 2 min read\nUz pomoć Ministartsva za povratak i zajednice, Osnovna škola „Desanka Maksimović“, u selu Ajnovce kod Kosovske Kamenice, koju pohađa 81 učenik, dobila je novu stolariju i fasadu. Tim povodom, danas je prvi čovek tog ministarstva, Dalibor Jevtić, obišao kolektiv i učenike škole.\nZahvalivši se na pomoći, direktorka škole, Jadranka Vasić, rekla je da su sada uslovi za rad daleko bolji i da su učenici dobili toplije učionice.\n„Ja, učenici i radnici ove škole, svesni smo vrednosti ulaganja u obrazovnu ustanovu, kao i kolika je vrednost ulaganja u svetinje na Kosovu i Metohiji. Nikada nije promašaj, ako se nešto ulaže u obrazovanje, jer to znači napredak jednog društva“, istakla je Vasićeva sa nadom da će se broj dece u srpskim selima svake godine povećavati.\nKosovski ministar za zajednice i povratak je naglasio da je cilj renoviranja škole, prvenstveno stvaranje boljih uslova za učenike, njihova bezbednost i mogućnost da znanje stiču u čistom, zdravom i prijatnom okruženju.\n„Draga deco, zbog vas smo danas ovde, zbog vas smo pokrenuli ideju da ovu školu koja je bila u drugačijem stanju pre godinu dana, sredimo. Uspeli smo da u funkciju stavimo grejanje, ali smo znali da to neće biti dovoljno i zato smo zamenili stolariju i sredili fasadu. Zbog vas ćemo, draga deco, nastaviti da pomažemo ovu školu“, rekao je Jevtić, naglasivši da ulaganjem u škole, ulažemo u budućnost.\nUz bogat kulturno umetnički program, učenici škole u Ajnovcu su se zahvalili na pomoći.\nPre Ajinovca, ministar Jevtić je obišao i porodicu Vukić, u Podgorcu kod Klokota, čija je kuća spaljena pre nekoliko dana.\n„Mi smo im trn u oku, ne želimo da prodamo i zato nas pale“, rekao je Stanislav Vukić, naglasivši da se nikada nije zamerio nikome, kao ni njegov sin, sveštenik u Osojanu, dok njegova supruga dodaje: „Teško je. Po drugi put nam pale kuću. Kada je prvi put gorela, mi smo gledali, a KFOR nam nije dao da priđemo. Šta da se radi?“\nDalibor Jevtić je obećao da će pomoći porodici Vukić, zajedno sa opštinom Klokot:\n„Svakako da ćemo naredbne godine porodici Vukić omogućiti da imaju svoj krov nad glavom, što i jeste naš posao. Na taj način ćemo podržati upornost ovih ljudi, koji se i pored toga što su im dva puta palili kuću, i dalje odupiru prodaji ovog imanja“.\nDalibor Jevtić je danas bio i u selu Grizime kod Kosovske Kamenice, u kome je sedmočlanoj porodici Đokić sredstvima Ministartva za zajednice i povratak izgrađena kuća. Jevtić je novogodišnjim paketićima obradovao četvoro najmlađih Đokića.\nPrevious Crkvu Vaznesenja Hristovog u Cernici krase tri nova mozaika\nNext OEBS uručio predstavnicima UNS-a i UNK-a Vodič o bezbednosti i računare\n5. decembra 2021., 17:18


Avion kompanije "Rajaner", koji je leteo iz Memingena, sleteo je u utorak uveče u Zagreb, umesto u Banjaluku, zbog guste magle.\nAvion je bezbedno sleteo na zagrebački aerodrom, rekla je portparol Aerodroma u Banjaluci Sanel Kosanović za banjalučke medije.\nKako prenosi RTRS, avion na liniji Memingen-Banjaluka trebalo je da sleti u 19.25 časova na banjalučki aerodrom.\nNa sajtu zagrebačkog aerodroma "Franjo Tuđman" objavljeno je da je avion sleteo u Zagreb u 20.10 časova.\nU Banjaluci gusta magla usporava saobraćaj, a smanjena vidljivost u utorak je bila izražena u poslepodnevnim časovima, posebno na širom području grada gde je, prema poslednjim merenjima, vidljivost smanjena na 20 do 100 metara, dodaje RTRS.


Ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak sastao se sa ambasadorom Ruske Federacije u BiH Petrom Ivancovom\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak i član Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz Republike Srpske Mladen Ivanić sastali su se 28. decembra 2017. godine, sa ambasadorom Ruske Federacije u Bosni i Hercegovini Petrom Ivancovom.\nMinistar Crnadak, član Predsjedništva Ivanić i ambasador Ivancov razgovarali su o aktuelnoj političkoj situaciji u Republici Srpskoj i BiH, o događajima koji su obilјežili 2017. godinu, kao i o narednoj izbornoj 2018. godini. Sagovornici su se saglasili da je potrebno da u BiH dođe do potpune stabilizacije političkog stanja, te da se nastave reformski procesi na bazi poštovanja unutrašnjeg dogovora.\nPo završetku sastanka, ambasador Ivancov je ministru Crnatku uručio ličnu čestitku ministra vanjskih poslova Ruske Federacije Sergeja Lavrova povodom božićnih i novogodišnjih praznika.\nSastanak je održan u rezidenciji ruskog ambasadora u Sarajevu.


SRPSKI GENERAL O JAČANJU OVK\nDragan Živanović, svjedok na suđenju Ramushu Haradinaju, Idrizu Balaju i Lahiju Brahimaju\nPosle analitičara prištinskog odeljenja Državne bezbednosti Zorana Stijovića, optužba je na suđenju trojici bivših zapovednika OVK izvela bivšeg komandanta 125. brigade Prištinskog korpusa VJ generala Dragana Živanovića. On je govorio o organizaciji i aktivnostima Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) i nastojanjima VJ da spreče ilegalan uvoz oružja iz Albanije.\nPo njegovim rečima, OVK je u proleće 1998. godine uspostavila punu kontrolu nad dukađinskom zonom, tako da policija i vojska nisu mogle da pristupe tom području sve do septembra te godine. Živanović je, tvrdi, bio obavešten da su najjača uporišta OVK u toj zoni bila sela Glođane, gde je pod komandom Ramuša Haradinaja bilo oko 1.500 ljudi, i Jablanica u kojoj je bio smešten zatvor za kidnapovane Albance, Srbe i Rome. Logorom u Jablanici je, po tužilaštvu, komandovao trećeoptuženi Lahi Brahimaj.\nŽivanović tvrdi da je početkom 1998. godine OVK na Kosovu posedovala oko 100.000 pušaka i drugog lakog naoružanja, a da se do kraja godine taj broj povećao četiri puta. Razlog tome je, kaže, dopremanje oružja iz Albanije, što je vojska uglavnom bezuspešno pokušavala da spreči.\nPenzionisani srpski general će svedočenje nastaviti u ponedeljak, a na početku današnjeg zasedanja, iskaz o otmici svog muža je dala svedokinja sa pseudonimom "68" i merama zaštite lika i izmene glasa. Ispričala je da ga je poslednji put videla 18. jula 1998. godine ujutro kada je polazio na posao i najavio da će po povratku kući posetiti rođake u đakovičkom selu Dobrić. Pošto se do večeri nije vratio, o nestanku je obavestila policiju.\nOdgovor je stigao dva meseca kasnije, kada su je policajci đakovičkog SUP obavestili da je njenog muža 18. jula kidnapovala grupa pripadnika OVK u selu Dujak, odakle je odveden u Glođane i predat jednom lokalnom komandantu sa nadimkom "Vuk". Te informacije policija je, kaže, dobila posle priznanja dvojice uhapšenih pripadnika OVK Luana i Krista Pervorfija koji su učestvovali u otmici. Policajci su joj rekli da su braća Pervorfi priznala da joj je muž ubijen i ostavljen pored kanala Radonjićkog jezera, gde je njegovo telo u spetembru 1998. godine i pronađeno sa prostrelnom ranom u glavi.


Pristižu zahtevi za otpremine\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave objavilo je da očekuje da u aprilu počnu da pristižu u većem broju zahtevi za isplatu otpremnina zaposlenima u organima državne uprave i drugim državnim organima i ustanovama, za koje ovo ministarstvo isplaćuje otpremnine, a kojima je po osnovu racionalizacije prestao radni odnos.\nKako je objavljeno na sajtu tog ministarstva, državni organi i ustanove imali su zakonski rok da do 8. februara 2016. godine donesu svoje akte o unutrašnjem uredjenju i sistematizaciji radnih mesta.\nNavodi se da je tom ministarstvu do sada ukupno 34 državna organa i ustanove dostavilo zahteve za isplatu otpremnina za ukupno 237 zaposlenih u tim organima.\nObjavljeno je da su do sada svi pristigli zahtevi za otpremnine prekontrolisani i da je utvrdjeno da su samo dva od 34 organizaciona oblika dostavili uredne zahteve.\n“Svi ostali zahtevi vraćeni su na doradu jer najčešće nisu sadržali lične podatke potrebne za isplatu, adekvatno izračunate iznose otpremnina, ili je došlo do pogrešne primene zakonskih rešenja”, objavilo je resorno ministarstvo.\nOrganizacioni oblici mogu da podnesu zahteve za isplatu novčane naknade, odnosno otpremnine tek nakon sprovedenog postupka racionalizacije, po osnovu koje su zaposleni koji su anketirani mogli da prihvate sporazumni prestanak radnog odnosa uz isplatu novčane naknade, ili su utvrdjeni kao višak i imaju pravo na otpremninu.\nKada je reč o zaposlenima u organima državne uprave, nakon što organ donese novi Pravilnik o unutrašnjem uredjenju i sistematizaciji radnih mesta, svi državni službenici u tom organu rasporedjuju se na odgovarajuća radna mesta, a za one zaposlene koji su ostali nerasporedjeni – radni odnos prestaje nakon dva meseca.\nZahtev za isplatu otpremnine može podneti posle donošenja rešenja o prestanku radnog odnosa.\nZakonom o budžetu za 2016. godinu planirana sredstva u iznosu od 10,7 milijardi dinara za isplate naknada otpremnina po Zakonu o načinu odredjivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru kao posledica ukupnog odliva zaposlenih u skladu sa programom Vlade Srbije, kao i za redovne otpremnine za odlazak u starosnu penziju.\nKako je ranije objavljeno, odluci o maksimalnom broju zaposlenih u javnom sektoru, u ovoj godini državnu službu u prvoj fazi treba da napustu 14.500 ljudi, a broj onih koji u drugoj fazi treba da odu znaće se nakon uradjenih analiza.\nPo ranijoj računici Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, višak je 8.511 u republičkim organima, 250 u Vojvodini i 5.751 u lokalnim samoupravama.


Novaković: Brojni zločini "Hamzi" - Klix.ba\nBiH Novaković: Brojni zločini "Hamzi"\nNovaković: Brojni zločini "Hamzi"\n11.8.2006. u 09:54\nZamjenik komandanta nekadašnje Srpske vojske Krajine general Mile Novaković rekao je jučer da su se u zvjerstvima jedinica Petog korpusa Armije BiH Atifa Dudakovića na Baniji, augusta 1995. godine posebno isticali pripadnici dva teroristička odreda "Hamze" i "Gazije" iz 505. bužimske brigade.\nU sastavu tih odreda, pored bosanskih specijalaca bilo je i na desetine mudžahedina koji su u Bihać i druga mjesta došli iz Libana i Sudana tokom 1992. godine.\nPrema Novakovićevim rječima, već sam podatak da je komandant Bužimske brigade Izet Nanić poginuo 4. augusta 1995. u borbi sa izviđačima Banijske brigade Vojske RSK-a, pokazuje da je Armija BiH na područja Banije, Korduna i dijelove Like, upadala i prije početka "Oluje", prenosi Tanjug.\nNovaković je rekao da su pripadnici jedinica pod njegovom komandom, nekoliko dana poslije završetka "Oluje", kada su ostali u okruženju pripadnika Hrvatske vojske i Armije BiH, uspjeli da spasu veći broj "nepokretnih žena i djece".\n"Raspolagali smo sa svega nekoliko vozila, i u takvoj situaciji sve pokretne starije ljude, žene i djecu nismo mogli da prebacujemo preko rijeke Une. Odlučili smo se da prihvatimo samo one koji nisu mogli sami da se kreću", objasnio je on.\nPrisjećajući se događaja prije 11 godina, on je naveo da su tih dana "stvorene nepregledne kolone izmučenih, gladnih, izbezumljenih i žednih ljudi, koji su bili prisiljeni da na putevima ostavljaju automobile i traktore kojima su kretali u bježaniju".\nNovaković je izjavio da su i u situaciji kada je komanda Vojske RSK-a sa stanovništvom već bila napustila Krajinu, pripadnici Vojske bivše RSK-a na Kordunu i Baniji, u oružanim akcijama vođenim 8. i 9. augusta nanijeli ogromne gubitke Petom korpusu.


Zvezdi ponuđen levi bek... - Crvena zvezda info\nFudbal / 11976 pregleda\nFudbal / 5322 pregleda\nZvezdi ponuđen levi bek…\nI dalje se traži nova meta i čeka Aleksandar Kolarov\nCrvena zvezda je rešena da se pojača provernim kvalitetom u liku i delu Aleksandra Dragovića i njegovog imenjaka Prijovića. Ali radi uporedo i na domaćem frontu, pokušavajući da na Marakanu dovede pojedince koji bi u perspektivi mogli da pomognu timu i ujedno imaju veliko tržišnu vrednost. Čitali ste već o poencijalnom transferu veziste Železničara iz Pančeva Petra Stanića u Ljutice Bogdana.\nOglasili su se iz Banata rečima da očekuju ponudu Crvene zvezde , te da će srpski šampion morati da bude brz. Posebno što Stanića pored TSC-a želi i jedan klub iz inostrastva.\nI nije Predrag Stanić jedini fudbaler sa terena Prve lige Srbije koji je zavredneo pažnju skauting službe Crvene zvezde. Prema saznanjima MOZZART Sporta crveno-beli su dobili dojavu da bi mogli da pogledaju na delu levog beka lazarevačke Kolubare Andreju Stojanovića.\nReč je o momku rođenom 1998. godine, kojije ove sezone igra odlično pod komandom Zorana Kize Milinkovića, nekadašnjeg stratega crno-belih. Postigao je četiri gola, upisao nekoliko asistencija i preporučio se klubovima iz elitnog ranga. Pre Kolubare Stojanović je sa velikim uspehom igrao u Zemunu, a ponikao je u mlađim kategorijama Čukaričkog.\nCrvena zvezda traži levog beka, deficitarnoj poziciji koja se u odsustvu Milana Rodića godinama krpi. Jeste Stojanović bio jedna od opcija, čak je i preporučen srpskom šampionu. Međutim, posle detaljnog skautiranja ljudi sa Marakane su odlučili da se okrenu drugim rešenjima.\nA drugih rešenja nema previše. Posebno što Crvena zvezda traži proverni kvalitet, i to sa srpskim pasošem. Čitali ste već o o razlozima zbog kojih je nemoguć transfer Filipa Mladenovića. Takođe, reprezentativac Bosne sa srpskim papirima Bojan Nastić nije ubedio čelnike Crvene zvezde da može da predstavlja adekvatnu ispomoć i u bližoj perspektivi naslednika Milana Rodića.\nTražiće i dalje levog beka na Marakani, navodno je pod prismotrom ceo region sa akcentom na Crnu Goru, ali pravih rešenja gotovo da nema. Opcija sa transferom Aleksandra Kolarova je i dalje otvorena. Na Marakani tinja nada da bi Aleksandar Kolarov mogao da prihvati poziv Zvezdana Terzića i Dejana Stankovića, ali...


Evropa - Novosti dana - 24.07.2019 | Sputnjik Srbija\nItalijanski sud je odbacio slučaj korupcije protiv bivšeg italijanskog premijera Silvija Berluskonija u vezi sa udelom koji ima njegova holding kompanija „Fininvest“ u upravljanju imovinom banke „Medijolanum“, izjavio je njegov advokat.\nLaburisti: Predložićemo glasanje o nepoverenju Džonsonu\nBritanska opoziciona Laburistička partija predložiće glasanje o nepoverenju novom premijeru Borisu Džonsonu kada proceni da takav potez ima najviše šansi za uspeh, izjavio je portparol te stranke.\nZapadna Evropa se kupa u nesnosnoj vrelini, već oboreni rekordi (foto)\nDok francuski grad Bordo obara temperaturne rekorde, a Zapadna Evropa se priprema za drugi toplotni talas ovog leta, Srbija i Balkan su pošteđeni jakih vrućina.\nNovi britanski premijer: Izlazimo iz EU 31. oktobra, nema ako ili ali\nBritanska kraljica Elizabeta Druga je u Bakingemskoj palati, na formalnoj svečanosti, ponudila Borisu Džonsonu mandat da formira Vladu, posle čega je on izjavio da će Britanija izaći iz EU 31. oktobra i da tu nema ako ili ali.\nBritanski ministar finansija podneo ostavku\nBritanski ministar finansija Filip Hamond podneo je danas ostavku na tu funkciju.\nLetonija blokirala sajt ruske agencije „MIA Rusija sevodnja“\nLetonske vlasti blokirale su sajt „Balt njuz“, koji pripada ruskoj novinskoj agenciji „MIA Rusija sevodnja“, zbog, kako se navodi u obrazloženju, pretnje koju taj portal stvara suverenitetu Ukrajine.\nZbog vrućina Francuska zatvara dva nuklearna reaktora\nZbog novog talasa ekstremnih vrućina ove nedelje u Francuskoj će morati da budu isključena dva reaktora u nuklearnoj elektrani Golftek. Oni neće raditi do 30. jula, piše „Mond“.\nBritanska komunistička partija: Boris Džonson će postići dogovor o bregzitu\nGeneralni sekretar Komunističke partije Velike Britanije Robert Grifits izjavio je za Sputnjik da ne isključuje mogućnost da Boris Džonson dobije podršku Parlamenta o sporazumu o „bregzitu“ nakon što preuzme funkciju novog britanskog premijera.\nSalvini: Boris Džonson mi je sve simpatičniji\nZamenik italijanskog premijera i lider desničarske Lige Mateo Salvini izjavio je danas da gaji sve veće simpatije prema novom vođi britanskih konzervativaca i budućem premijeru Borisu Džonsonu.\nRuski poslanici: Britanija će sa Džonsonom sigurno otići iz EU\nRuski senator Aleksej Puškov komentarisao je izbor Borisa Džonsona za lidera torijevaca i izjavio da će tokom njegovog mandata izlazak Velike Britanije iz EU biti neizbežan, a neće biti vidljivog poboljšanja odnosa sa Rusijom.\nPremijer privremenih prištinskih institucija u ostavci, Ramuš Haradinaj, potvrdio je za „T7 RV“ da će danas otputovati u Hag, gde će biti saslušan u Specijalnom sudu za zločine koje su počinili bivši pripadnici takozvane OVK nad srpskim i nealbanskim stanovništvom.\nPredlog Nemačke i Francuske za migrante prihvatilo 14 zemalja EU\nNovi „mehanizam solidarnosti“, koji su za razmeštaj migranata unutar EU predložile Nemačka i Francuska, prihvatilo je 14 zemalja članica Unije, saopštio je večeras francuski predsednik Emanuel Makron.