Upravljanje projektima i portfoliom za IT\nUpravljanje projektima i portfoliom za IT\tRešenja iz CA Technologies za upravljanje projektima i portfoliom vas osposobljavaju da brzo uvodite inovacije, da sa sigurnošću transformišete vaš portfolio i optimizujete resurse i investicije da biste upravljali poslovnim zahtevima. Sa najkompletnijim i proverenim rešenjem za upravljanje projektima i portfoliom koje danas postoji u industriji, vaš tim može da bude mnogo produktivniji, a mendžment će imati transparentnost i preglednost celog portfolija i moći će lako da donosi odluke.\nPored toga, naše vodeće PPM rešenje, CA Clarity PPM, je dostupan na zahtev i podržan je od strane naše infrastrukture kao industrijski lider softvera-kao-servis. Dodatnu vrednost predstavlja i mogućnost obrazovanja i usluge podrške.\nSa ovom sveobuhvatnom linijom rešenja za upravljanje portfoliom i projektima, možete pouzdano da ispunite očekivanja vaših kupaca, optimizujete IT investicije, i poboljšante isporuku projekta. Možemo vam pomoći da donosite pametne IT portfolio odluke i da ostvarite PPM uspeh.\nCA Clarity PPM pruža automatsko softversko rešenje koje omogućava organizacijama da unaprede donošenje investicionih odluka, unaprede produktivnost i efikasnost i brzo se prilagode dinamičnim poslovnim uslovima. CA Clarity PPM nudi mogućnost upravljanja projektom i portfoliom kako bi se ujedinile i pojednostavile PPM informacije i procesi u jedan sistem evidencije i dostupan je na premisi, hostovan ili kao Software-as-a-Service. CA Clariry omogućuje:\nUpravljanje portfoliom – usaglašava strateške investicije sa korporativnim ciljevima\nUpravljanje projektom – puna funkcionalnost i metodologije najbolje prakse\nUpravljanje resursima – upravlja kapacitetom reusrsa i balansira ih u odnosu na poslovne zahteve\nUpravljanje zahtevima – holistički pogled na sve zahteve kako bi se uspostavio balans\nUpravljanje finansijskim projektom - obuhvata sve troškove i obračun za sve projektne transakcije\nIzveštavanje – lak pristup i kolaboracija između svih projektnih podataka\nObuka krajnjih korisnika – brz i fleksibilan metod za razvijanje sprecifične obuke\nCA Clarity™ Project and Portfolio Management Zašto Energodata?ReferencePartneriPR materijali


BH Telecom: Alcatel Shine Lite\nUsudi se da sijaš!\nPredivna kombinacija stakla i metala daje ovom dizajnu savršeni sjaj. Kućište je u potpunosti metalno, a sa svih strana zaobljen je sa 2.5 Dragon Trail staklom, što daje posebnu elegantnost.\nSijajte još sjajnije sa nevjerovatnim displejem na kojem možete gledati vaše omiljene fotke čak i pod direktnom sunčevom svjetlosti.\nSa fantastičnim čitačem otiska prste jedan dodir je dovoljan da pristupite vašim najdražim aplikacijama.\nDisplay (rezolucija / broj boja) 5.0” HD, 1280 x 720 pixels IPS\nMemorija ROM: 16GB, End user memory: 9.5GB, RAM: 2GB, Micro SD: do 128GB\nRezolucija kamere 13 Mpx, 5 Mpx\nVrijeme na čekanju (h)/ vrijeme razgovora (h) 450h@2G, 430h@3G, 369h@4G / 20h@2G, 10h@3G, 5.3h@4G\nDimenzije (mm) / Težina (g) 141.5*71.2*7.45mm, 156 g\nPlatforma OS AndroidTM 6.0 Marshmallow\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 352,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 322,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 332,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 212,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 162,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 297,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 62,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 282,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 182,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 347,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 327,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 302,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 362,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 303,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 294,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 177,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 272,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 115,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 337,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 277,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 232,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 189,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 149,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 152,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 287,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 217,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 292,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 192,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 142,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 202,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 222,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 172,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 127,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 112,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 242,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 122,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 262,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 82,95 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 132,95 KM.


21. novembra 2020. – GRAD Kruševac\nNaslovna » 2020 » novembar » 21\nArhiva po danima: 21. novembra 2020.\n21. novembra 2020.\tOstavite komentar 136 Pregleda\nJedan preminuli pacijent iz Kruševca kod koga je potvrđen KOVID-19 i još 227 novoinficiranih, bilans je epidemije u zadnja tri dana u Rasinskom okrugu. U Kruševcu je od srede do petka registrovano još 130 slučajeva, u Trsteniku 42, u Aleksandrovcu 27, dok je manje od 10 potvrđeno u Ćićevcu 9, u Brusu šest i Varvarinu triUvećan je i broj učenika ...\n21. novembra 2020.\tOstavite komentar 79 Pregleda\nU 15. kolu Super lige Srbije, Napredak u Kruševcu slavio protiv TSC-a iz Bačke Topole, jednog od ovogodišnjih srpskih predstavnika na evropskoj sceni. Već u sredu novi deul ovih timova u KupuNajzad je Napredak zabeležio treću pobedu u ovom prvenstvu, drugu otkako tim predvodi Goran Stevanović. A pobeđen je, u Kruševcu, nimalo lak protivnik, TSC iz Bačke Topole, sa rezultatom ...\n21. novembra 2020.\tOstavite komentar 267 Pregleda\nU obraćanju građanima Srbije, ministar zdravlja Zlatibor Lončar rekao je danas da su prihvaćene nove mere koje je Krizni štab predložio. Nove mere u borbi protiv korona virusa stupaju na snagu u utorak ( 24. novembar) i važiće deset danaSkraćeno radno vreme do 18 časova za restorane, kafiće, kladionice, klubove i tržne centre, jedna je od novih mera koja će ...\n21. novembra 2020.\tOstavite komentar 104 Pregleda\nU Kruševcu su tokom prethodna dva dana komunalna milicija i komunalna ispekcija izvršile blizu 150 kontrola poštovanja mera u borbi protiv korona virusa. Nepravilnosti nije bilo, a nadležni najavljuju da će se od danas kontrole vršiti svakog dana, u tri smeneNakon što su sa izmenama Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, komunalnoj miliciji i komunalnoj inspekciji data nova ovlašćenja, ...\n21. novembra 2020.\tOstavite komentar 46 Pregleda\nU poslednja dva kola prvenstva Prve lige Srbije, fudbaleri Trajala vezali su remije protiv vodećih ekipa na tabeli, Kabela i Radničkog 1923. Da li je vreme i za pobedu, saznaćemo u nedelju, kada „gumari“ gostuju ekipi OFK ŽarkovaPrema trenutnoj situaciji na tabeli, Žarkovo je kao sedmoplasirana ekipa favorit. Trajal je jedanaesti, ali sa očiglednim usponom forme, pa se ni u ...\n21. novembra 2020.\tOstavite komentar 48 Pregleda\nSvi oni koji su izlečeni od korona virusa, a ispunjavaju uslove da mogu da doniraju krvnu plazmu, osim u Beogradu i Novom Sadu, sada to mogu učiniti i Kragujevcu, Nišu i Užicu. Zavod za transfuziju u Nišu, u narednom periodu obezbediće dolazak u opštine i gradove potencijalnih donora, radi laboratorijskih analiza koje treba uraditi pre uzimanja krvne plazme.– Da potencijalni ...\n5. decembra 2020., 03:25\nKruševačka policija zaplenila cigarete bez akcizne markice vredne milion dinara\nKruševljanin uhapšen zbog ubistva supruge\nSPO: Unapređenje poljoprivrede – imperativ za Srbiju


RTS :: Mihajlović: Nećemo dozvoliti da niški aerodrom propadne\nPolitika Mihajlović: Nećemo dozvoliti da niški aerodrom propadne\nutorak, 03. apr 2018, 09:56 -> 19:39\nPotpredsednica Vlade i članica Predsedništva SNS-a Zorana Mihajlović obišla je Niš i poručila da je posle vladavine Demokratske stranke u tom gradu ostala pustoš, ugašene državne firme i hiljade radnike bez posla.\nKako je saopšteno, Zorana Mihajlović je navela da je u poslednje tri godine Vlada investirala 3,5 miliona evra u Aerodrom "Konstantin Veliki" koji je, kako kaže, povećao broj putnika sa 1.335 u 2014. na više od 330.000 u 2017. godini.\nZorana Mihajlović je izjavila da je prelazak Aerodroma "Konstantin Veliki" u vlasništvo države razvojna odluka i da je motivisana velikim ulaganjima koja su potrebna niškom aerodromu u kratkom periodu.\n"Vlada Srbije vidi Niš kao transportno čvorište, koje je strateški i bezbednosno važno i naš cilj je da se Niš brže razvija. Aerodrom ostaje u Nišu, letovi će se nastaviti, zaposleni će ostati na radnim mestima i njihov broj će se povećavati, a avio-kompanije će i dalje imati svoje ugovore i cene koje su tim ugovorima predviđene", objasnila je Mihajlovićeva.\nOna je u obraćanju novinarima, nakon sastanka sa rukovodstvom Grada Niša, rekla da ukoliko se ne bude ulagalo u niški aerodrom, ostaće na 350.000 punika, a ako se bude nastavilo investiranje biće 650.000 do 2021, a 750.000 putnika 2027.\n"Razlog zašto je Vlada dala preporuku Gradu Nišu nije da bi se aerodrom zatvorio, nego da bi se i sam aerodrom i ceo Niš brže razvijali", rekla je Mihajlovićeva, kaže se u saopštenju.\nPodsetila je da je u poslednje dve godine sedam puta bila u Nišu i da su Vlada i predsednik Srbije posebnu pažnju posvetili razvoju Niša u svim oblastima infrastrukture – energetici i saobraćaju, u drumskom, železničkom, vazdušnom saobraćaju.\nPotrebno uložiti još 15 miliona evra u niški aerodrom\nKako je rekla sve analize pokazuju da u niški aerodrom mora da se ulaže mnogo brže da bi mogao da drži korak sa drugim aerodromima u okruženju.\n"Naše procene su da je potrebno da se uloži još 15 miliona evra da bi 'Konstantin Veliki' išao u korak s aerodromima u okruženju. Mi nemamo 10 godina da čekamo da Grad Niš uloži 10 miliona evra, niti je moguće da se investicije, koje su važne posebno zbog bezbednosnih standarda, realizuju donacijama, kao do sada", dodala je.\nNaglasila je i da je Vlada Srbije u prethodne tri godine uložila 3,6 miliona evra u Aerodrom "Konstantin Veliki", a Grad Niš još dva miliona evra kroz subvencije, i da zahvaljujući tome aerodrom danas ima 331.000 putnika.\n"Ne zaboravimo da je 2011, 2012, 2013. godine Grad Niš plaćao kompanijama 3,6 miliona evra za prazna sedišta da bi avioni leteli iz Niša. Ukupno 7,6 miliona evra uloženo je da bi niški aerodrom u 2014. imao 1.335 putnika. Te pare Nišlija otišle su jednoj crnogorskoj i jednoj italijanskoj avio-kompaniji", kazala je Mihajlovićeva.\nGovoreći o kritikama dela opozicije ona je podsetila da Zoran Živković ni kao premijer, ni kao gradonačelnik, nije vratio tada državni aerodrom u vlasništvo Grada, nego je to urađeno 2010.\n"Podsećam i da je ozbiljan problem nastao upravo 2010. kada je Vlada Mirka Cvetkovića prebacila aerodrom sa Republike na Grad Niš, ali sa ogromnim obavezama koje se mere milijardama. Time su stavili 'svilen gajtan', navukli omču aerodromu, jer Grad Niš ni dan-danas ne može da isplati te obaveze, koje su veće od gradskog budžeta", naglasila je potpredsednica.\nOna je negirala da postoje bilo kakvi planovi o prodaji niškog aerodroma, kao i da je odluka o promeni vlasnika povezana sa ugovorom o koncesiji za Aerodrom "Nikola Tesla" i dodala da će svi moći da se uvere kad se završi primopredaja koncesionaru i kad ugovor bude objavljen.\nKomentarišući protest građana ispred Gradske kuće, Mihajlović je rekla da veruje da nema nikoga ko ne želi da se Niš razvija.\n"Nemam problem da tih 20-30 ljudi ima svoj stav, to je normalno u demokratskoj zemlji, ali moraju da se znaju i činjenice", navela je.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović rekao je da opremanje i upravljanje Aerodromom "Konstantin Veliki" po svim standardima koje traži savremeni vazdušni saobraćaj zahteva finansijska sredstva kojima grad ne raspolaže i da iza tog projekta mora da stane država.\n"Dobili smo uveravanja najvišeg državnog rukovodstva da aerodrom ostaje sa svim potpisanim ugovorima, sa novim investicijama i da je strateški važan, kao alternativni aerodrom beogradskom, koji mora biti u funkciji 24 sata", rekao je Bulatović.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da grad Niš nije u stanju da sam upravlja aerodromom i omogući njegov dalji razvoj, te da prelaskom tog aerodroma u državno vlasništvo Niš neće biti oštećen, a da će država Srbija uložiti oko 20 miliona evra u njegovo unapređenje.\nGrađani Niša su se okupili ispred Gradske kuće kako bi iskazali nezadovoljstvo povodom odluke gradskog veća Niša da prenese imovinu, osnivačka prava i ugovore tog javnog preduzeća državi.\n(utorak, 03. apr 2018, 10:30) - anonymous [neregistrovani]


Mnogi u Ukrajini još uvek neprijateljski raspoloženi prema Sjedinjenim Državama\nMnogi u Ukrajini, posebno na jugu i istoku zemlje, još uvek su neprijateljski raspoloženi prema Sjedinjenim Državama, bivšem neprijatelju iz vremena Hladnog rata. Jedno od takvih mesta je i lučki grad Fedosija, gde je u junu, pred početak planiranih vojnih vežbi NATO-a, uplovio jedan američki teretni brod. Mesec dana kasnije novinarka Glasa Amrike Lisa Mekadams posetila je Ferdosiju, u nastojanju da sazna zašto se tamošnji žitelj toliko protive ulasku Ukrajine u NATO. Demonstracije protiv Nato-a širom južne ukrajinske autonomne pokrajine Krim, u maju i junu ove godine, bile su prvi protesti bilo koje vrste u tom uspavanom lučkom gradu, na Crnom moru. U protestima koji su trajali skoro mesec dana učestvovalo je više od dve hiljade demonstranata, koji su palili američke zastave i uzvikivali «Amerikanci idite kući».\nProtivnici predsednika Viktora Juščenka bili su podstaknuti poražavajućim trećim mestom njegove partije na martovskim parlamentarnim izborima i nesposobnošću brojnih stranaka u vladi da sastave koaliciju. Predsednik Juščenko, koji je pristupanje NATO-u postavio za prioritet, vršio je pritisak na potencijalne partnere da pristanu na taj cilj.\nJedan od Juščenkovih protivnika je Anatolij Sitkov, prvi sekretar gradskog komiteta komunističke partije u Feodosiji. On kaže da pro-zapadna nastojanja Ukrajine pod vođstvom predsednika Juščenka neće biti lako prihvaćena, pogotovu ne ulazak Ukrajine u NATO.\nSitkov kaže da Krim nije neprijateljski raspoložen prema Zapadu, posebno prema Americi, ali da ne želi da bude domaćin stranim trupama.\nSitkov smatra da danas postoje samo dve ozbiljne svetske sile, Sjedinjene Države i Rusija, pa bi po njegovom mišljenu, održavanje vojnih vežbi NATO-a u Ukrajini bilo rizično jer bi moglo da ugrozi postojeći balans. Sitkov dodaje da je on bio i protiv NATO- ove kampanje bombardovanja bivše Jugoslavije i da ne bi želeo da se i Krim jednoga dana nađe u sličnoj situaciji. Istovremeno, Anatolij Sitkov kaže da nedavni sporazum o nacionalnom jedinstvu, koji su potpisali predsednik Juščenko i zbačeni pa nedavno ponovo izabrani premijer Viktor Janukovič, budi nadu, jer se prema sporazumu odluka o pristupanju Ukrajine NATOu može doneti tek posle nacionalnog referenduma. Sitkov najavljuje učešće njegove partije na referendumu i upozorava Zapad na mogućnost novih protesta na Krimu.\nRatni veteran Viktor Bulejko kaže za Glas Amerike da NATO trupe žele da dođu na Krim u nameri da, kako on smatra, okupiraju Crno more. Posle toga, smatra Bulejko, NATO bi mogao da napadne Rusiju. Vidno uzbiđen Viktor Bulejko kaže da ne vidi nikakve koristi od NATO –a, i dodaje da Krim nije ni Irak, ni Iran niti Izrael. Krim je, kako kaže, Ukrajina koja je uz Rusiju.\nProtesti zbog uplovljavanja američkog broda u feodosijsku luku doveli su do otkazivanja najmanje šest planiranih vojnih vežbi. Pošto je dva puta do sada odbacio zakonski predlog za odobravanje dolaska stranih trupa, ukrajinski parlament je ove nedelje odobrio održavanje vojnih vežbi, koje su počele u ponedeljak, u pokrajini Nikolajev. Još najmanje tri medjunarodne anti-terorističke vežbe planirane su za septembar.\nŽitelji Feodosije otvoreno kažu da bi Ukrajina, ukoliko ipak odluči da otvori vrata Nato-u, morala da osigura da ne zatvori vrata Rusiji.


MIKSER 1608AA SKIL, cene - ShopMania\nShopMania Kuća i Bašta AlatiAlatiBašta i DvorišteElektrične i elektronske komponenteGrađevinska opremaKućni ljubimciKućni tekstilKuhinja i TrpezarijaKupatiloNameštajOprema za kućne ljubimceRepromaterijalRučni frižideriSolarni paneli i priborSredstva za čišćenjeTepisi, Zavese i PosteljinaUradi samUslugeVremenske staniceZaštitna oprema MIKSER 1608AA SKIL 9.211 din Tehnički podaci Ulaz 850 W Priključak alata M14 Kućište za prenosni mehanizam Metal Prekidač Promenljiva brzina Maksimalna radna sposobnost mešanja 30 kg Brzina bez opterećenja 0 -...više detalja\nCene MIKSER 1608AA SKIL\nMIKSER 1608AA SKIL\nMajstorshop.rs - kurirska služba\nSkil Mešač 1608AA\nNa zalihama 13.827 din\nSkil Mikser 1609 AA + akumulatorska šrafilica 2395 AC\nNema na zalihama 29.490 din\nMIKSER 1640MA SKIL MASTERS\nNa zalihama 8.519 din\nNa zalihama Pronađite najbolju ponudu za MIKSER 1608AA SKIL na portalu ShopMania. Možete kupovati MIKSER 1608AA SKIL u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za MIKSER 1608AA SKIL. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike MIKSER 1608AA SKIL i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije alati, i kupite po najnižim mogućim cenama MIKSER 1608AA SKIL i hiljade drugih sličnih proizvoda.\nPažnja: cene, linkovi i karakteristike proizvoda za MIKSER 1608AA SKIL su potvrđene od strane listanih prodavnica. Molimo obavestite nas ukoliko pronađete bilo kakve greške.


► Benet: Sud za zločine OVK naložio hapšenje Nasima Haradinaja\nU saopštenju portparola Tužilaštva Kristofera Beneta (Ćristopher Bennet) piše i da je sudija za prethodni postupak naložio da Haradinaj bude prebačen u Hag.\nSud je sinoć saopštio da je u pritvor u Sheveningenu (Sćeveningen) već smešten Hisni Gucati, predsednik Udruženja veterana OVK, koji je juče takođe uhapšen u Prištini.\nZa ista dela verovatno će biti optužen i Haradinaj.\nProteklih dana, Udruženju veterana OVK su, kako je tvrdilo, nepoznate osobe dostavljale velike količine poverljivih dokumenata sa zaglavljem Specijalizovanih veća Kosova, što je zvaničan naziv suda u Hagu.\nTužilac Džek Smit (Jack Smith) potom je upozorio je da će krivično goniti sve koji odaju identitet svedoka ili objave informacije koje bi mogli otkriti ko su svedoci.\nU saopštenju, Smit je tada Udruženje veterana OVK optužio da se "više puta upustilo u aktivnosti koje su, po njegovom uverenju, usmerene na miniranje dolične primene pravde".


File: Krajnji čas u BiH za vladu i reforme | EurActiv Srbija\nFile: Krajnji čas u BiH za vladu i reforme\nObjavljeno : 09.11.2011.\t Tweet\nEvropski komesar za proširenje Štefan File ocenio je da je "kucnuo krajnji čas za formiranje nove vlade" na nivou Bosne i Hercegovine kako bi se sprovele ustavne promene, popis stanovništva i reforme i na taj način otklonio zastoj u približavanju te zemlje Evropskoj uniji. Od tih koraka, kako je File istakao 8. novembra u Evropskom parlamentu, zavisi i da li će članice EU u decembru odobriti da Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa BiH stupi zvanično na snagu. Evropski komesar je dodao da su preduzeti koraci kako bi se omogućilo da BiH iskoristi sredstva iz pretpristupne pomoći IPA za ovogodišnje projekte.\nFile je, u izlaganju poslanicima Evropskog parlamenta "prijateljima BiH", i u prisustvu šefa diplomatije BiH Svena Alkalaja, naglasio da "svi moramo snažno delati kao partneri kako bismo zajamčili da ta zemlja (BiH) neće zaostati za ostatkom regiona".\nEvropski komesar za proširenje je ukazao na oktobarski godišnji izveštaj Evropske komisije o BiH u kojem se navodi da "i dalje nema otklona u političkom i institucionalnom zastoju" u toj zemlji. "Bosna i Hercegovina nema vladu u državnoj ravni, a nema napretka u programu reformi u cilju približavanja te zemlje EU".\nBosna i Hercegovina je 16. juna 2008. potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, a proces ratifikacije tog sporazuma je završen u februaru 2011. kada ga je ratifikovala Francuska. Ostaje da ga potvrdi Savet EU i da nakon objavljivanja u službenom listu stupi zvanično na snagu. Bosna i Hercegovina je jedina zemlja Zapadnog Balkana koja još nije ni podnela zahtev za članstvo u EU.\nOd 2007. godine, Bosni i Hercegovini je do sada dodeljeno 295 miliona evra pomoći iz pretpristupnih fondova EU. U periodu od 2007. do 2013. godine, Bosna i Hercegovina ima pravo na pomoć EU u vrednosti više od 660 miliona evra. Evropska komisija je u avgustu i u septembru upozorila da neće isplatiti novac Bosni i Hercegovini ove godine ukoliko se ne postigne dogovor različitih nivoa vlasti o projektima koji će se finansirati. Kako je tada najavljeno, novac bi mogao biti preusmeren za neke programe na Zapadnom Balkanu.\nFile je primetio da od toga zavisi hoće li članice EU u decembru odlučiti da stave na snagu Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s BiH.\nEvropski komesar je podsetio da je Evropska komisija pokrenula mehanizme za to da Bosna ipak dobije sredstva od sto miliona evra iz pretpristupnog EU fonda IPA i za rešavanje ovogodišnjih problema. Potom, po njegovim rečima, sledi sastanak na kojem će se odlučivati o prilivu sredstava iz programa IPA za 2012-2013. Dodao je da Evropska komisija radi i na pospešenju energetske situacije i saobraćaja u Bosni.\n"Ali šta god mi učinili, Bosni i Hercegovini možemo pomoći samo ako ona sama sebi pomogne", napomenuo je evropski komesar za proširenje.\nFile je predočio da je u Bosni nužno da se postigne konsenzus o zajedničkom radu, tako da to nadilazi entitete i političke stranke, isto kao i "jednoglasan stav da se poboljšaju životni uslovi građana i njima i njihovoj deci obezbedi bolja budućnost".\nU prilog tome da su politički predstavnici dokazali da ima načina za napredak kad postoji volja, svedoče sprovedene teške reforme za dobijanje režima bez viza EU za putovanja državljana BiH, dodao je File. On je ukazao na dobre primere usvanja zakona o državnoj pomoći i pripremama da se primene zahtevi Saveta Evrope za ravnopravnost građana.\nPokrenut je i strukturni dijalog EU i BiH oko reforme pravosuđa, a Evropska komisija je učinila bitan napredak u svom ojačanom prisustvu u Bosni postavljanjem jedinstvenog šefa delegacije i specijalnog predstavnika EU u Sarajevu.\nFile je u obraćanju "prijateljima BiH u Evropskog parlamenta" poručio da se "sad mora zajednički iskoristi vreme za nužne korake koji bi Bosnu i Hercegovinu uveli u evropsku eru".\n: Različiti stavovi ministara odbrane EU o Bosni\n: BiH može da izgubi 90 miliona evra pomoći EU\n: Novi predstavnik EU u BiH stiže u Sarajevo\n: Bosna može da izgubi 100 miliona evra evropskih fondova\n: Tadić: Srbija za jačanje odnosa sa BiH\n: Referenduma o pravosuđu BiH za sada neće biti


Visoko - Udruženjima i klubovima 88.000 KM za sportske i kulturne programe @ StartBiH.ba\nPotpisivanje ugovora s udruženjima koja su dobila finansijsku podršku za svoje projekte upriličeno je danas u Gradskoj upravi Visoko, a riječ je većinom o udruženjima i organizacijama koja se bave kulturnim događajima, kao i sportskim klubovima.\n- Raspodjelili smo 88.000 KM, a ostalo je još nešto sredstava za eventualne vanredne aktivnosti za koje ćemo također dati podršku. Prošle godine nije bilo realizacije ovih sredstava, a ove godine smo uspjeli da ih osiguramo i ona su odmah i operativna i čim potpišemo ugovore možete krenuti u realizaciju projekata - kazao je prilikom potpisivanja ugovora gradonačelnik Visokog Mirza Ganić.\nDodao je da je cilj da podrže projekte i prepoznaju ključne stvari, koje su tradicija, ali i bitne za razvoj sporta i kulture u Visokom.\nPored ovih sredstava, 200.000 KM će kao redovna sredstva dobiti ligaški klubovi iz Visokog, Nogometni klub Bosna, Rukometni klub Bosna i Košarkaški klub Visoko, a prema riječima gradonačelnika, za narednu godinu će se izvršiti i provjera među klubovima koji također učestvuju u ligaškim takmičenjima, pa će i oni ući u ovu vrstu podrške - saopćeno je iz Pres-službe Grada Visoko.


Naloženo hapšenje članova Crnog bloka u Egiptu\nEgipatski državni tužilac naložio je u utorak hapšenje članova "Crnog bloka", militantne grupe koja se pojavila tokom nasilnih demonstracija poslednjih dana u Egiptu, javljaju sudski izvori.\nTalat Ibrahim Abdalah naložio je hapšenje svake osobe koja je osumnjičena da pripada toj grupi. Portparol tužilaštva rekao je da je istraga pokazala da je "Crni blok" organizovana grupa koja izvodi terorističke akcije.\nTužilac je takođe rešio da odredi jednog sudiju da istraži navode jednog advokata koji optužuje pripadnike "Crnog bloka" da su zapalili kancelarije Muslimanskog bratstva i da su povezani sa određenim ličnostima iz politike i medija.\nDemonstranti sa licima prekrivenim crnom maramom pojavili su se poslednjih dana u Kairu i u nekim provincijama tvrdeći da su pripadnici "Crnog bloka", do sada nepoznate grupe. U videu objavljenom na Jutjubu ova grupa navodi da želi da se "suprotstavi režimu fašističkih tirana (Muslimanskog bratstva)" kojem pripada egipatski predsednik Mohamed Morsi.\nU demonstracijama koje su počele u četvrtak uveče u Egiptu povdom druge godišnjice početka pobune protiv Hosnija Mubaraka 2011, poginulo je više od 50 ljudi, a stotine su povređene.


"UMRO JE DRUG TITO": Preminuo spiker Miodrag Zdravković, rodom iz Rgotine, koji je Jugoslovenima saopštio najtužniju vest\n“UMRO JE DRUG TITO”: Preminuo spiker Miodrag Zdravković, rodom iz Rgotine, koji je Jugoslovenima saopštio najtužniju vest\nJedan od najpoznatijih srpskih i jugoslovenskih spikera Miodrag Zdravković preminuo je juče u 90. godini, prenosi “Blic”.\nPrvi spikerski koraci bili su u “Filmskim novostima”, a posle jake konkurencije na audiciji, primljen je u Radio Beograd 1954. godine. Na Televiziju je prešao 1960. godine i odmah se izdvojio svojom pojavom i umećem saopštavanja.\nDostojanstveno, odmereno, svojom ozbiljnošću potvrđivao je vest koju čita, pa je tako i postao “spiker za važne vesti”. Čitao je prve vesti o atentatu na Džona Kenedija. Tokom tragičnih događaja u Čehoslovačkoj, avgusta 1968. godine proveo je puna tri sata u studiju saopštavajući neprekidno pristigle vesti slično se ponovilo i tokom Konferencije nesvrstanih u Kairu.\nNesumnjivo najneugodniju dužnost u okviru svog radnog mesta i u svojoj sveukupnoj blistavoj spikerskoj karijeri, imao je u nedelju, 4. maja 1980, kada je, posle, kratkog i neuobičajnog, prekida programa, saopštio naciji vest o smrti Josipa Broza Tita.\nJRT miodrag zdarvković NOVINAR preminuo umro je drug tito


Uz omiljenu muziku možete podići veću težinu - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nDa li ste primetili da vam boravak lakše pada i da naporne vežbe radite lakše kada slušate muziku. Naučnici su želeli da provere tu tvrdnju i da vide zbog čega muzika toliko utiče na nas kada radimo nešto fizički zahtevno. Naučnici su utvrdili da slušanje omiljene muzike zna da nam „poveća“ snagu i do 20% , što uopšte nije mala stvar.\nMuzika u našem mozgu stvara osećaj komfora i dovodi do lučenja serotonina, hormona zbog kojeg se osečamo lepo i srećno. Zbog toga kada slušamo muziku u teretani imamo osećaj da nam je lepo. Međutim to nije sve. Energična muzika nas tera da radimo jače i snažnije, pogotovo ako slušamo pesme koja simobliše snagu i izdžljivost.\nPesme koje volimo takođe čine da nam vreme u teretani prođe brže, pa ćemo zbog toga lakše podneti naporne i dugotrane treninge.\nIpak, na performanse u teretani utiču samo energične pesme, koje su brze i koje imaju jaku melodiju. Lagane pesme poput balada i slično, neće vas toliko pokrenuti na trening, jer će u vašem mozgu izazvati sasvim druge emocije.\nZato se trudite da slušate energičnu elektronsku i pop muziku, a takođe i malo tvrđi rok zvuk nije loš.\npodizanje većih težina |


Више хиљада људи на митингу СРС-а | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nViše hiljada ljudi na mitingu SRS-a\nDatum objave: utorak, 31 maja, 2011\nViše od 10 000 ljudi prisustvuje mitingu na platou ispred Doma Narodne skupštine Srbije u Beogradu, u organizaciji Srpske radikalne stranke (SRS) zbog hapšenja nekadašnjeg komandanta Vojske Republike Srpske /VRS/ generala Ratka Mladića.\nProtestni skup pod nazivom “Saradnja sa Haškim tribunalom predstavlja izdaju srpskih nacionalnih interesa” počeo je intoniranjem himne “Bože pravde” i obraćanjem zamjenika predsjednika SRS-a Dragana Todorović, a potom je pročitano pismo lidera radikala Vojislava Šešelja, koje je čitao Šešeljev sin Vladimir.\nTodorović je rekao da je miting podrške generalu Mladiću organizovan da bi se pokazalo da Srbija, kako je naveo, ima časti i dostojanstva i da se spere bruka koju je Srbiji nanio njen predsjednik Boris Tadić. “Braćo Srbi i sestre Srpkinje, čupaju nam srce, otimaju Kosovo i Metohiju, hoće da nam ubiju dušu i zatvore sve srpske velikane u Haški tribunal. Ovaj miting je podrška odbrani svih haških zatočenika. Poručujem im, džaba im Haški tribunal, presuda i osude, to su srpski junaci i Srbi će uvek moći da procene njihovu ulogu”, naglasio je Todorović, optuživši Tadića i Vladu Srbije za “uništavanje Srbije”.\nObraćajući se učesnicima mitinga Darko Mladić, sin generala Mladića, rekao je da u zatvoru u Beogradu leži čovjek koji je spriječio novi Jasenovac i novo Jadovno. “On nije samo moj i otac moje ubijene sestre, već otac svih koji su ubijeni, zaklani i bačeni u jame i logore. Danas tamo gde nema srpske države nema ni Srba”, istakao je Darko Mladić, kojeg su učesnici mitinga pozdravili skandirajući njegovo ime.\nOn je poručio da je Ratko Mladić branilac svog naroda, ali i drugih naroda, koji se nije borio protiv drugih naroda i svoje vjere nego za slobodu svog naroda. “Lažu oni koji govore da je Ratko Mladić osvetnik”, naglasio je Darko Mladić, optuživši vlast u Srbiji da gazi sopstvene zakone i šalje Ratka Mladića u Hag iako je bolestan i po zakonu ima pravo da se liječi.\nDarko Mladić je rekao da njegov otac nije zločinac i da nije naredio ubijanje civila i zatvorenika i pozvao, kako je naveo, poštene kanadske, američke, ruske i srpske generale da kažu ko je Ratko Mladić. “Da je Ratko Mladić ono što pričaju da jeste, ne bi bilo danas onih koji ga pljuju”, poručio je Darko Mladić, dok su građani skandirali “Ratko Srbine”, “Izdaja”, “Tadiću ustašo” i “Rusija”.\nUčesnici mitinga nose zastave SRS i Srbije, slikeMladića, nekadašnjeg predsjednika RS Radovana Karadžića i Vojislava Šešelja, kojima se sudi u Haškom tribunalu. Na bini je transparent na kome piše: “Tadić nije Srbija”.\nRanije je najavljeno da će na mitingu, osim funkcionera radikala, govoriti i profesor Kosta Čavoški, glumica Ivana Žigon…\nMitingu prisustvuje i lider SRS “Dr Vojislav Šešelj” iz Republike Srpske Mirko Blagojević i visoki funkcioner ove stranke, kao i Bosiljka Mladić, supruga Ratka Mladića.\nMiting obezbjeđuju izuzetno jake policijske snage, a prema najavama iz MUP-a na ulicama Beograda trebalo bi da bude oko 3 000 policajaca. Ispred glavnih državnih institucija u centru grada raspoređeno je na desetine policajaca obučenih u opremu za razbijanje demonstracija. Ranije danas pomoćnik načelnika Uprave policije za grad Beograd Dušan Puača rekao je da će biti obezbjeđeni svi objekti za koje je procjenjeno da mogu biti ugroženi, a posebno diplomatsko-konzularna predstavništva, medijske kuće i državne institucije.\nMladićev advokat je juče prenio apel srpskog generala da na ulicama, tokom okupljanja, ne dođe do krvoprolića.\nGeneral Mladić uhapšen je u četvrtak u selu Lazarevo kod Zrenjanina. Akciju su koordinisano izveli srpska Bezbjednosno-informativna agencija i Služba za otkrivanje ratnih zločina.\nMladić je 1995. godine optužen pred Haškim tribunalom za ratne zločine, koji uključuju genocid, saučesništvo u genocidu, zločin protiv čovječnosti i kršenje običaja ratovanja.


Nastavlja se paljevina srpskih kuća GracanicaOnline.Info\nNastavlja se paljevina srpskih kuća\n11. marta 2016. 2 min read\nSrbi koji žive u opštini Orahovac, dva dana posle paljevine kuće Tome Baljoševića u ovom mestu su uznemireni. To je za portal Gračanica online, rekla direktorka Dečijeg vrtića “Naša radost” iz ovog mesta, Ljiljana Radić.\n“Mislili smo da je vreme paljevine i uznemiravanja prošlo, ali eto, izgleda da nije. Paljevina, koja se dogodila usred bela dana, dodatno opominje i poziva na oprez”, rekla je Radićeva.\nInače, kuća Tome Baljoševića, zapaljena je u vreme posete zamenika premijera Kosova, Branimira Stojanovića, Velikoj Hoči i Orahovcu, a u kući niko ne živi, od 1999.godine. Jula 1998.godine, prilikom napada na Orahovac, pripadnici Oslobodilačke vojske Kosova, oteli su čitavu porodicu Baljošević: Tomu, njegovu suprugu Slavku, sina Sašu, snahu Snežanu i jednogodišnjeg unuka Ninoslava. Snežana, Slavka i mali Ninoslav su posle 12 dana oslobođeni iz logora OVK-a, dok su Toma i Saša, pronađeni mrtvi u jami, nadomak Orahovca.\nPredsednik Privremenog organa opštine Orahovac, Golub Kujundžić, inače, prvi komšija Baljoševića, kaže da na sreću, požar nije zahvatio njegovu kuću, jer su vatrogasci, kao i pripadnici Kosovske policije, brzo regaovali:\n“S obzirom da smo slične situacije imali i ranije prilikom poseta zvaničnika, verovatno je i ovo smišljena provokacija i incident koji treba da nam da neku poruku koja ne sluti na dobro,” kaže Kujundžić.\nBranimir Stojanović, zamenik kosovskog premijera i Ivan Tomić, direktor Kancelarije za zajdnice pri Vladi Kosova, koji su se u to vreme nalazili u obližnjoj Velikoj Hoči, za događaj su saznali tek pri povratku u Prištinu.\n“Radi se o kući koja je prazna već 16 godina i koja je bila laka meta za neke koji su, prema mom mišljenju, pre svega želeli da pošalju poruku, ne samo meni nego verovatno i tim ljudima koji tamo žive, a to je da bi trebalo da odustanemo od tih ljudi koji žive u prilično lošim uslovima,” rekao je Stojanović, zaključivši da se radi o, kako je rekao, ekstremnoj manjini.\nPaljevina kuće Tome Baljoševića, poslednji je u nizu napada na srpsku imovinu na Kosovu. Pre samo mesec dana, na meti nepoznatih napadača, koji skoro po pravilu retko budu otkriveni, bile su povratničke kuće u opštini Klina.\nPrevious Zavod za javno zdravlje: Ne koristite vodu iz bunara\nNext Đurđevak obustavio rad, u toku sanacija poplavljenih prostorija vrtića\n26. septembra 2021., 02:21


Republika / "Pokret socijalista ljuti oponent onima koji se raduju tuđoj bolesti"\n- Da će neko da se raduje tuđoj bolesti, mogli smo samo da gledamo u lošim filmovima. Od petka, taj film u produkciji Đilasa, Jeremića i Obradovića imali smo priliku da vidimo na društvenim mrežama i to u nastavcima, odnosno svaki dan - naveo je Vuletić u saopštenju.\nOn je rekao da je PS pomno pratila izveštaje sa VMA, u nadi da se predsednik Vučić što pre oporavi/\n(VIDEO) PAKLENI TEMPO! Na Vučićevom Instagramu upravo se pojavio OVAJ snimak\n- One koji su u zaslepljujućoj mržnji otišli i korak dalje, odnosno poželeli ono najgore, upozoravamo da će u nama imati ljute oponente i da ćemo se protiv njih boriti u sebi svojstvenom maniru-svojim radom i beskompromisnom borbom za lepšu i jaču Srbiju zajedno sa Aleksandrom Vučićem i Aleksandrom Vulinom - poručio je Vuletić.\nOn je istakao da su samo pravi prijatelji Vučića, kao što je predsednik PS Aleksandar Vulin, hrabrili svog prijatelja i koalicionog partnera u nevolji koja ga je zadesila savetujući ga da se više posveti sebi i svom zdravlju.\nPokret socijalista Srbija Aleksandar Vučić Predsednik Predsednik Srbije Predrag Vuletić


Ministar Trivan danas u Pančevu | Pančevo - 013 info\nTanjug\tČet, 13/12/2018 - 06:50\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan u saradnji sa predstavnicima nadležnih državnih organa i institucija obići će danas lokaciju u Pančevu, na kojoj je marta ove godine otkriven opasni otpad. Kako je najavljeno iz tog resora, ministar će tom prilikom informisati predstavnike medija o izmeštanju i zbrinjavanju tog otpada.\nOtpad je otkriven marta ove godine na lokaciji, koja je u vlasništvu firme EKO, a reč je o više od 100 tona opasnog otpada koji je nelegalno i nepropisno skladištila firma EKO 21 dovodeći u opasnost zdravlje ljudi i životnu sredinu.\nOtpad je otkriven u akciji koju Ministarstvo zaštite životne sredine vodi u saradnji sa nadležnim državnim organima, BIA i tužilaštvom na pronalaženju lokacija u Srbiji na kojima je nezakonito zakopan i skladišten potencijalno opasni otpad.\nPančevo ekologija ministar Goran Trivan opasni otpad


Predlog da Jožef Nađ dobije najviše državno odlikovanje – Nadlanu.com\nPredlog da Jožef Nađ dobije najviše državno odlikovanje\nBEOGRAD, 15. decembra 2010. (Beta) – Odbor za kulturu i informisanje Skupštine Srbije predložio je u sredu da se pozorišnom umetniku Jožefu Nađu dodeli najviše državno odlikovanje za izuzetan doprinos kulturi i za promociju srpske kulture u svetu.\nOdbor je predložio Ministarstvu kulture Srbije da podrži finansiranje programa Regionalnog kreativnog ateljea “Jožef Nađ” u Kanjiži tokom 2011. godine, kao i da obezbedi kontinuiranu finansijsku podršku toj ustanovi u narednom periodu.\nPredsednica Odbora Vesna Marjanović podsetila je da su pre mesec dana članovi Odbora posetili Kanjižu i održali sednicu u Regionalnom kreativnom ateljeu koji nosi ime Jožefa Nađa, saopšteno je iz Skupštine Srbije.\nČlanovi Odbora ukazali su da Jožef Nađ, rodom iz Kanjiže, već više od 20 godina ostvaruje uspešnu karijeru u Francuskoj, gde je 2001. godine dobio Orden kulture Vlade Republike Francuske. Ocenili su da je vreme i da Srbija pokaže da ume da prepozna prave vrednosti i skrene pažnju na umetnike koji su postigli uspešnu karijeru u inostranstvu.


Gorica Dodik, kćerka Milorada Dodika, veoma je aktivna na društvenim mrežama. Ona se u jednom od posljednjih tvitova osvrnula i na jučerašnju vijest da je promijenjen naziv Komisije za NATO integracijski proces BiH u Komisija za uspostavljanje saradnje BiH sa NATO-om.\nUz objavljen tekst podsjetila je da izjavu predsjednika SDS-a Mirka Šarovića da je Dodik krivac za aktivaciju MAP-a i da je time izdao Republiku Srpsku.\n– Ovako je pričao Mirko: „Iako je obećavao da nikada neće prihvatiti ANP sada je potpuno jasno da je pristankom na ovaj dokument, kako god da se on zvao, Dodik aktivirao MAP i prodao Republiku Srpsku” Mirko Šarović. A šta ćemo sad – ironično je Šarovića upitala Gorica Dodik.\nVEZANI TEKST: Mirko Šarović ljut zbog NATO-a: “Skandalozan potez SNSD-a, samo je bilo pitanje vremena kada će staviti i ovaj pečat”\nGorica DodikMirko Šarović\nPrevious article Oglasili se iz NATO-a: “Pozdravljamo odluku Vijeća ministara Bosne i Hercegovine!”\nNext article Neboder u New Yorku naručio stolariju od firme iz Bosne i Hercegovine


Politika - novine u vlasništvu države - YUCOM - Peščanik\nZakonom o javnom informisanju iz 2003. godine, predviđena je privatizacija svih štampanih medija, što je obuhvatalo i Politiku. U izvršenoj vlasničkoj trasformaciji Politike, danas 50% kapitala pripada nemačkoj medijskoj grupi WAZ, a preostalih 50% Politici a.d. iza koje se, kroz različite forme “državnih” akcionara krije i državni kapital.\nDnevni list Politika je, stoga, predmet analize ne zbog činjenice da se radi o onome što se u svetu naziva “provladinim dnevnikom” – jer je legitimno pravo svakog medija da se rukovodi uređivačkom politikom po sopstvenom izboru – već glasilom države, shodno kapitalu koji država, u različitim formama, u njemu poseduje. Pozicija Politike je specifična, jer je njena uređivačka politika i ranije i danas zavisila od volje onih koji su na vlasti, usled čega pisanje ovog dnevnog glasila treba da bude predmet posebnog monitoringa sve dok se u skladu sa zakonom, konačno ne izvrši njegova potpuna vlasnička transformacija. Zato analiza koju predstavljamo u ovom broju EWS, ukazuje da pisanje o Politici i nije pisanje o medijima, nego pisanje o mogućoj zloupotrebi medija od strane države, koja ima presudan uticaj na ideje i informacije koje se plasiraju u tom dnevnom listu. Iz ovih razloga, svaka poruka koja se kroz nju šalje ima pojačan značaj i zahteva posebnu pozornost.\nPolitika – novine u vlasništvu države u društvu u tranziciji\nUprkos zaokretima i oscilacijama na unutrašnjem i međunarodnom političkom planu, beogradski dnevnik Politika se učvrstio kao važan činilac u oblikovanju javnog mnenja, kojeg – bilo kao snažnog instrumenta u rukama vlasti ili kao uticajnog igrača na političkoj sceni u Srbiji – javnost uvažava, a mnogi političari gledaju sa strahopoštovanjem. Ukratko: Politika se smatra nacionalnim institucijom par excellence, čiji se uticaj može meriti samo sa ugledom koji uživa Srpska akademija nauka i umetnosti (SANU) ili Srpska pravoslavna crkva (SPC). Stoga ne čudi činjenica da su politički moćnici od Tita do Miloševića – juče Koštunica i danas Tadić tu nisu nikakvi izuzeci – punu kontrolu nad Politikom svrstavali među svoje vrhunske prioritete. To je bilo posebno vidljivo tokom Miloševićeve vladavine: zajedno sa državnom Radio Televizijom Srbije (RTS), Politika je igrala ključnu ulogu u propagandnoj mašineriji koja je prilježno zagovarala, podržavala, branila i vatreno podsticala politiku rata protiv ex-jugoslovenskih “sestrinskih” republika i glavnine slobodnog sveta. Brojni posmatrači i analitičari u zemlji i inostranstvu Politikinu ulogu gorljivog zagovornika i propagatora osvajačkih pohoda tokom 1990tih godina smatraju jednom od dominantnih odlika Miloševićevog režima.\nUklanjanje Miloševića sa vlasti u Politiku je donelo neznatne promene: dok su malobrojni rukovodeći urednici i kadrovi u upravi sklonjeni i zamenjeni umerenim „profesionalcima”, bezmalo celokupan tim urednika i novinara “nasleđenih” od Miloševića ostao je na svojim mestima i prilagodio se novoj političkoj i poslovnojklimi.\n“Kozmetički” karakter i domet tih promena postao je primetan nakon atentata na premijera Đinđića marta 2003. godine i obnove glavnine Miloševićevog vrednosnog sistema do koje je došlo za vreme dve vlade premijera Koštunice (2004-2007 i, uz učešće Demokratske stranke predsednika Tadića, 2007-2008): Koštunici je pripala kontrola nad ključnim ministarstvima i drugim stubovima sistema – uključujući Politiku. Nakon Koštuničinog odlaska s vlasti, srpski deo poslovodstva, glavna urednica Ljiljana Smajlović i neki članovi njezinog tima su uklonjeni u oktobru, a novi uređivački tim instaliran u novembru 2008. godine. Tvrdo jezgro Politikinih “profesionalaca” je, međutim, zadržano.\nBezmalo pola godine nakon promene na njenom čelu, Politika svoju uređivačku politiku i način izveštavanja o gorućim pitanjima savremene Srbije i sveta uopšte nastavlja da saobražava sa afinitetima, očekivanjima i interesima vladajuće ideološke i političke elite.\nSledi opis pogleda na neke od najaktuelnijih domaćih i međunarodnih pitanja, koji u Politici zastupaju novinari i drugi autori.\nZapadni svet, Evropa i Evropska unija\nNakon Miloševića i ksenofobičnog pristupa i stavova koje su posle toga negovali urednici i novinari koji su delili Koštuničin pogled na svet, u Politikinom izveštavanju o procesima i zbivanjima u zemljama Zapada se promenilo malo: Zapad se često predstavlja kao gnezdo materijalizma, moralne dekadencije, korupcije i sebične neosetljivosti na patnje siromašnih, nezaposlenih i nejakih. Čitajući Politiku, može se saznati veoma malo o ustrojstvu i načinu funkcionisanja Evropske unije kao zajednice zasnovane na vrednosnom sistemu koji promoviše socijalno odgovornu tržišnu privredu, ljudska i manjinska prava, vladavinu zakona i delotvorne demokratske institucije. Prema Politici, EU je birokratizovani mastodont koji je sam sebi svrha i traći novac, vreme i energiju na beskrajne rasprave o poželjnoj dužini krastavca umesto da se bavi gorućim pitanjima savremenog sveta. Navodno arogantan i često diskriminirajući stav briselske birokratije prema novim članicama EU je jedna od omiljenih tema u Politici, a poruka je jasna: kad postane članica EU, Srbija nema razloga da očekuje bolji tretman.\nKolumnisti i gostujući autori\nPolitikina otvorenost za zagovornike/ce tradicionalističkih i patrijarhalnih vrednosti, kao i tvrdokorne protivnike/ce modernizacije srbijanskog društva i njegovog uključivanja u savremene svetske tokove, odavno predstavlja opšte mesto u medijima u Srbiji. Pogledi, rubrika u kojoj se objavljuju uvodnici i kolumne i komentari gostujućih autora, često se pretvara u tribinu otvorenu za tirade govora mržnje i ksenofobije, žestokih napada na zagovornike/ce evropskih vrednosti i harange protiv aktivista/kinja na području ljudskih prava i nevladinih organizacija. Sa promenom uredničkog rukovodstva Politike novembra 2008. godine Pogledi su postali otvoreniji za reakcije napadnutih i odbranu od takvih nasrtaja, ali je utisak da svojom otvorenošću za zalaganje za nazadnu, ksenofobičnu i antievropsku Srbiju Politika dokazuje naivno (ne)shvatanje koncepcije „neka cveta hiljadu cvetova”.\nKomentari čitalaca koji se objavljuju na internet-izdanju (Politika Online) predstavlja neodvojiv deo aktivnosti kojima Politike propušta (ili odbija?) da se odupre zloupotrebama slobode izražavanja, koje se ogledaju u prilozima pojedinaca/ki, koji obiluju političkom, etničkom, verskom i drugim oblicima netolerancije, mržnje i, čak, antisemitskim i pronacističkim stavovima: kolumne nekih od autora navedenih u fusnoti 4 komentarisalo je više stotina čitalaca/teljki koji su otvoreno izražavali takve poglede. Primer: o odluci Evropskog Parlamenta da 11. juli proglasi Danom sećanja na genocid u Srebrenici Politika je obavestila 16. januara 2009, a Politika Online objavila 206 komentara među kojima je bilo i ovakvih: „A koji su to što su proglasili Srebrnicu: Židovi, Hrvati ili možda katolici. Gde je tu priča, koji su to što kroje Srbima sudbinu”. Ili: „ …jacно ga je тa тaкозвана Eвponcкa Унија caмо joш jegaн нови, Четврти PAJX. A тy ce онga знa rge je мecто Cpбима”.\nS druge strane, pokušaji da se Politika Online „testira” tako što joj je poslato nekoliko komentara kritičnih prema ovom dominirajućem stavu, ostali su neuspešni: njih Politika Online nije objavila.\nNa liniji dominantnog “patriotskog” diskursa o Kosovu, koji srbijansku političku atmosferu i nastup “ukrašava” mešavinom patetičnog lamentiranja i kočopernog inaćenja, Politikino izveštavanje o zbivanjima u i oko „naše južne pokrajine” ne odudara od jednoglasja medijskog pristupa toj temi. Predano igrajući ulogu glasnogovornika vladajućih političkih krugova, Politika o Kosovu izveštava u maniru koji ima dve dimenzije: (1) Kao rezultat međunarodne zavere bez presedana, Kosovo je, protivno načelima i odredbama međunarodnog prava, „oteto od nas” i nezakonito proglasilo nezavisnost; i (2) Srpska manjina na Kosovu trpi teške posledice nepodnošljivog ugnjetavanja, terora i uskraćivanja svih sloboda i prava.\nU Politici se ne može pročitati ni jedna reč o toku događaja koji su situaciju na Kosovu doveli do današnje. Deseta godišnjica početka bombardovanja tadašnje SRJ od strane NATO-vazduhoplovstva predstavljala je još jednu priliku da Politika (sa puno patosa) podseti na dimenzije ljudskih i materijalnih gubitaka, kao i da opširno izvesti o brojnim komemorativnim manifestacijama i izjavama zvaničnika u tim prilikama. I, opet, nije bilo ni pomena o tome šta je prethodilo događajima iz 1999. godine i kakva je bila uloga Beograda u tome: sudeći po Politici, istorija poslednjih balkanskih ratova počinje i završava se 1999. godine.\nSavet bezbednosti UN zasedao je 23. marta 2009. godine da bi raspravljao o stanju na Kosovu. Politika je dan kasnije objavila nekoliko obimnih izveštaja o sednici, iscrpno prenela sadržaj govora predsednika Tadića i obavestila o predsednikovim aktivnostima u Njujorku. Sadržaj govora kosovskog ministra Skendera Hisenija -kao i sama činjenica da se on obratio Savetu bezbednosti – za čitaoce Politike su ostali tajna, kao i činjenica da je na sednici došlo do oštre polemike između njih i intervencija nekoliko zapadnih ambasadora. Sudeći prema Politikinom izveštaju, jedini govornik na sednici Saveta je, pored predsednika Tadića, bio ruski ambasador V. Čurkin.\nOd stranih zemalja o kojima se u Politici piše, Rusija se pominje najčešće. Uz česte, opširne i veoma apologetski intonirane izveštaje iz moskovskog dopisništva, nekoliko redakcijskih komentatora i kolumnista piše oduševljene pohvale renesansi Rusije pod Putinom (za razliku od Jeljcina koji se neretko naziva „prosjakom”) i slavi podrška Rusije „našoj pravednoj stvari – očuvanju Kosova”. Izuzimajući povremene osvrte na ograničenje medijskih sloboda i neke druge karakteristike Putinove „suverene demokratije”, Politikino čitateljstvo nema mogućnost da se obavesti o događanjima u privredi, društvu, kulturi i umetnosti te zemlje. Umesto da iskoristi potencijale kojima raspolaže (dopisništvo u Moskvi i nekoliko eksperata u redakciji), Politika insistira na poniznom odnosu prema ruskim vlastodršcima i izveštavanje o zbivanjima u Rusiji svodi ili na 19. veku primerene geopolitičke „analize” uloge Moskve u svetu, ili na prenošenje ruskih stavova o Kosovu. Ako se i dogodi da Putinov pritisak na opoziciju ili aktiviste na planu ljudskih prava postane tema u Politici, razumevanje se pokazuje za zvanične stavove.\nZapaža se, međutim, promena u Politikinom izveštavanju o ekonomskim aspektima odnosa Srbije i Rusije: paralelno uz hvalospeve ruskoj – posebno Putinovoj -spoljnoj politici i stavovima prema Kosovu, kao i nekritičnom slavljenju neokolonijalnog energetskog sporazuma sa Srbijom u izveštajima koji se objavljuju u političkim rubrikama, u ekonomskoj rubrici Politike se objavljuju tekstovi koji se sa više kritičnosti i analitičnosti odnose prema ruskom tretmanu Srbije kao podređenog partnera u ekonomskoj saradnji.\nU punom saglasju sa stavom prema Rusiji, Politikino izveštavanje o bivšim sovjetskim republikama odlikuje se punom podrškom za stavove i politiku Rusije prema Ukrajini, Čečeniji i Gruziji (uključujući J. Osetiju i Abhaziju), kao i razumevanjem za Lukašenka u Belorusiji.\nBivše jugoslovenske republike i balkanski ratovi 1990tih\nZbivanjima u bivšim jugoslovenskim republikama – posebno u Hrvatskoj, BiH i Crnoj Gori i, u manjoj meri, Makedoniji – Politika posvećuje značajnu pažnju. Naglasak u toj rubrici – a često se to čini i njenom osnovnom svrhom – je da se opiše stradanje Srba koji u njima žive: oni su navodno izloženi diskriminaciji, područja u kojima žive su nerazvijena i zapuštena, oni imaju probleme pri ostvarivanju svojih prava, pohađanju škola, upotrebi svog jezika, zapošljavanju. Uzroci, tok i posledice ratova na Balkanu 1990tih godina su za Politiku tema samo ako je potrebno navesti dodatni „dokazni materijal” za tezu o podređenom položaju Srbije u nekadašnjoj Jugoslaviji i srpskom narodu kao glavne – ako ne i jedine – žrtve tih ratova.\nI ovde se zapaža pristup koji se primenjuje na izveštavanje o Zapadu: ekonomske teškoće, zaostalost društva, korupcija, skandali i loše upravljanje se predstavljaju kao najistaknutije odlike stanja u tim zemljama.\nDnevni list Politika predstavlja pouzdan indikator stava političkih i intelektualnih elita prema pitanjima ljudskih prava, demokratizacije i modernizacije današnje Srbije. Zbog toga je iole značajan pomak u poštovanju i primeni demokratskih standarda i vrednosti u tom dnevniku nemoguć uz zadržavanje državnog učešća u vlasništvu nad njim i političkog uticaja vlade na njegovu uređivačku politiku.\nYUCOM, Kršenje ljudskih prava i demokratije, Newsletter No. 35\n U vreme ranijih Jugoslavija (između 1929. i 2003. – a posebno posle Drugog svetskog rata), Politikin uticaj je u značajnoj meri prevazilazio granice Srbije.\n U nameri da modernizuje upravljanje, unapredi poštovanje vrednosti medisjke slobode i nezavisnosti i pomogne u prevazilaženju ekonomskih teškoća koje su se gomilale tokom 1990tih godina, 2002. se ušlo u zajednički poduhvat sa Westdeutsche allgemeine Zeitung (WAZ, nemačka medijska grupa). Ugovorom se predviđa jednak udeo u vlasništvu, uz „zlatnu akciju” za WAZ u pitanjima poslovne, a za srpsku stranu (Politika AD) kod odlučivanja o uređivačkoj politici. Udeo od 50% koji pripada Politici AD je u vlasništvu države Srbije i njezinih javnih preduzeća banaka i kompanija, što je u suprotnosti sa Zakonom o javnom informisanju, koji propisuje da su svi mediji morali biti privatizovani do aprila 2006. godine.\n Pristavši na ulogu efektivnog „mlađeg partnera” u koalicionoj Vladi, DS je prihvatila „konfederalni” koncept ustrojstva Vlade, pri čemu stranke dobijaju 100% kontrole nad ministarstvima, javnim preduzećima i medijima koja im u takvoj podeli pripadnu.\n Tokom pisanja ovog teksta u Politici je 26. marta objavljen oproštajni prilog iz pera Slobodana Antonića, jednog od najradikalnijih zagovornika antimodernizatorskih pogleda, koji je u nebrojeno puno prilika svoju redovnu kolumnu četvrtkom zloupotrebio za otvoreno zagovaranje ideologije agresivnog šovinizma, homofobije, podršku neonacističkim grupama, telesno kažnjavanje dece itd. Ostaje da se vidi da li će slične ideje drugih Politikinih i spoljnih kolumnista kao što su Đorđe Vukadinović, Miroslav Lazanski, Obrad Kesić, Slobodan Samardžija, Mirjana Bobić-Mojsilović, prof. Svetozar Stojanović, Borisav Đorđević, veteran New York Times David Binder, itd, i dalje biti dobrodošle na stranicama Politika. Nezavisno od njihovih političkih afilijacija i ideoloških pogleda, svima njima je zajednička (često patetična) zabrinutost za zlu sudbinu Srbije i srpstva, suočenih sa beskrupuloznom zaverom koju predvodi Zapad.\n95% tih komentara odražava agresivno neprijateljski stav prema svima koji se zalažu za iskrene i poštene odnose sa susedma, zagovaraju istinsko suočavanje sa nedavnom prošlošću i poštovanje osnovnih ljudskih prava, posebno prava žrtava tih ratova.\n Već nekoliko zima uzastopno Kosovska energetska korporacija (KEK) odbija da isporučuje električnu energiju brojnim naseljima na Kosovu, uključujući i sela i gradove u kojima žive kosovski Srbi. Manipulišući tom informacijom i optužujući da se radi o još jednom aktu diskriminacije Srba, Politika -kao i svi dugi mediji u Srbiji – o njihovim patnjama piše opširno, ali propušta da pomene (1) da se električna energija ne isporučuje zbog neplaćanja računa za ranije isporuke, i (2) da se i kosovskim Albancima energija ne isporučuje zbog istih razloga.\n U izveštaju o oslobađajućoj presudi optuženima za ubistvo novinarke Ane Politkovskaje, dopisnica Politika iz Moskve Lj. Milinčić piše 28. februara (str. 2, naslov: „Nova istraga o ubistvu Ane Politkovske“): „Iako su neki požurili da oslobađajuću presudu proglase za … sramotu pravosuđa, bilo bi poštenije reći da se radi o trijumfu pravde … pošto tužilaštvo nije uspelo da dokaže krivicu”.\n Ovakve priloge piše Petar Popović, dok su drugi novinari u svojim napisima o Rusiji uglavnom bliski pristupu Lj. Milinčić.\n Između Rusije i Srbije je u februaru 2008 potpisan Sporazum o energetskoj saradnji, koji obuhvata prodaju 51% kapitala Naftne industrije Srbije (NIS) po smešno niskoj ceni, kao i veoma labava obećanja u vezi prolaska ruskog gasovoda kroz Srbiju i izgradnja skladišta gasa severoistočno od Beograda.\nPosmatrači su jednoglasni u oceni da se Rusija ovakvim uslovima sporazuma nagrađuje za podršku u vezi Kosova.\n Iako Politikina dopisnica iz Ljubljane S. Vasović-Mekina svakodnevno šalje opširne priloge, njeni napisi se često bave temama kao što je Evropska Unija, Kosovo, odnosi Srbije sa trećim zemljama, pa čak i unutrašnji politički odnosi i razmirice u Srbiji, umesto zbivanjima u Sloveniji – na primer iskustva Slovenije posle pristupanja Evropskoj Uniji. Čini se da je S. Vasović-Mekina sebi dodelila misiju raskrinkavanja antisrpsksog stava slovenačkih (pa i evropskih) političara, opisivanja slovenačkih skandala i dekadencije u EU i upozoravanja na navodne opasnosti i zamke kojima su izložene nove i potencijalne članice EU.


Preporucuje Bioskop - March 23 2020 06:38 PM - 1 komentar\nBiti kreativan nije ni najmanje lako. Biti kreativan podrazumeva da često tragate za inspiracijom ali i da je nalazite na najčudnijim mestima. Ono što kreativca izdvaja iz mase kolega koji ...\nPreporucuje Bioskop - January 9 2020 06:15 PM - Bez komentara\nMnogo turista je inspirisano za putovanje u odeđenu državu zahvaljujući filmskoj industriji. Tajland, Bali, ređaju se jedna za drugom puno neotkrivenih destinacija. Na ovoj listi Egipat je nekako poseban za ...\nPreporucuje Bioskop - August 28 2019 11:35 AM - 1 komentar\nMnogi ljudi pri spomenu Tajlanda pomisle na Bangkok, na gužve, šoping savršenih Gucci tašni i Armani cipela na tezgama, na slobodnu trgovinu, svilu, srebro, dijamante i tehničku robu. Tajland, međutim, ...\nPreporucuje Bioskop - August 1 2019 08:59 AM - 1 komentar\nDa li se i vama dogodilo da silno želite da posetite neki grad samo jer ste se zaljubili u filmsku priču koja se u njemu razvijala? Ako je vaš odgovor ...\nPreporucuje Bioskop - July 21 2019 10:53 PM - Bez komentara\nSvakoga dana, negde malo posle podneva, amalin Ahmad iz Pakistana koji već desetak godina pečalbari u Dubaiju i sve ušteđene pare šalje svojoj porodici u domovini, merka slobodno mesto u ...\nPreporucuje Bioskop - June 23 2019 11:43 AM - Bez komentara\nSve popularniji "filmski turizam" proteklih godina je stigao i u Srbiju. Zbog svojih prirodnih lepota i zanimljivih objekata Srbija je postala primamljiva i stranim rediteljima za sedmu umetnost. Mađarska je napravila ...\nPreporucuje Bioskop - February 3 2019 12:53 PM - Bez komentara\nPreporucuje Bioskop - February 1 2019 12:59 AM - Bez komentara\nPreporucuje Bioskop - November 17 2018 10:26 AM - 2 komentara\nPreporucuje Bioskop - October 24 2018 10:15 PM - Bez komentara


Čelsi je baš zapeo za igrača Juventusa, a šta je njegov cilj? - Sportske.net\nEkipa Čelsija ima za cilj da dovede fudbalera koji je i dalje član Juventusa.\nAgent progovorio, evo odgovora da li se Bakajoko vraća u ČelsiUdarac za Real, jedna od najvećih želja potpisuje novi ugovor!Oluja prošla, Ronaldo odahnuo, evo šta će se dalje dešavati sa optužbom!Problem za JuveBorba za Remzija, novi klub u igri, poznat i favorit za njegov potpis?\nMenadžer Danijelea Ruganija je potvrdio, Čelsi jeste zainteresovan za njegove usluge.\nOvaj 24-godišnji fudbaler je već ranije radio sa Maurisijom Sarijem u Empoliju, pa nije ni čudo što ga traži i u Čelsiju jer je Rugani bio odličan u to doba.\n"Čelsi je imao veoma jaku želju da dovede Ruganija, Juventus je pregovarao, ali igrač nije želeo da napušta ekipu. Njegov cilj jeste da zaradi mesto u startnih 11 Juventusa", rekao je Davide Torčia, njegov menadžer.\n"Juventus veruje u njega i priprema pregovaranje za novi ugovor. Sadašnji ugovor ističe 2021. godine, pa nema previše žurbe, ali ne možemo previše ni da čekamo", rekao je Torčia.\nRugani je do sada odigrao samo jednu utakmicu u Seriji A ove sezone, uglavnom je na klupi.


„Putin me je pitao tokom ručka — Samo mi reci, kako si uspeo“ - Sputnjik Srbija\n09:27 24.10.2018 (osveženo 09:32 24.10.2018) Preuzmite kraći link\n„Kada sam bio u Rusiji, tokom ručka Putin me je pitao — samo mi reci, kako si uspeo“, rekao je Vučić za TV Pink, navodeći da je penzijska reforma veliki ispit za Rusiju gde je starosna granica za odlazak u penziju 55 do 58 godina i da je jedini način da Rusija opstane da se pomeri starosna granica.\nVučić je kazao da su brojne države suočene sa istim problemima i da Nemačka sada produžava radni vek na 67 godina jer se ljudski vek produžava, prenosi B 92.\n„I ja sam mu rekao da smo to uradili, neko bi rekao za 10 dana, ali nije, to su najteže mere jer je teško ljudima da razumeju, išli smo i na smanjenje plata i penzija i na reformu radnog zakonodavstva i dalo je odlične rezultate. I ne samo da smo vratili nego će svi imati značajno veće plate i penzije“‚, kazao je Vučić.\nKazao je da će „nešto bogatiji penzioneri“ imati značajno veće penzije 10. novembra oktobarsku penziju koja će biti značajno uvećana nego što su imali 2014. godine.\nAleksandar Vučić, penzije, Putin, Srbija


Zasijedala Mješovita komisija za ekonomsku saradnju CG i Turske: Dobri međudržavni odnosi prostor su za dalje jačanje ekonomske saradnje\nDatum objave: 04.10.2019 14:05 | Autor: SLUŽBA ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU VLADE CRNE GORE\nCrna Gora i Turska dogovorile unapređenje saradnje u deset oblasti unutar trgovinskih i ekonomskih odnosa i zaključile sporazum o saradnji ministarstava nadležnih za sport i mlade. Na danas održanoj Petoj sjednici Mješovite komisije za ekonomsku saradnju Vlade Crne Gore i Vlade Republike Turske, kojom su kopredsjedavali potpredsjednik Vlade Crne Gore za ekonomsku politiku i finansijski sistem i ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja Milutin Simović i ministar sporta i omladine u Vladi Turske Mehmet Muharem Kasapoglu, ocijenjeno je da dvije države njegoju odlične političke odnose, te da obje strane vide prostor za dalje jašanje ekonomske saradnje.\nPotpredsjednik Simović je ocijenio da je održavanje Konferencije još jedna potvrda da intenzivna ekonomska saradnja zauzima veoma važno mjesto u kontinuiranom snaženju bilateralnih odnosa Crne Gore i Republike Turske, koje odlikuje kvalitetan politički dijalog, međusobno razumijevanje i poštovanje. „Mješovita komisija, kroz redovne susrete, vrijedno radi na ispunjenju zadataka koji su joj povjereni kroz Sporazum o ekonomskoj saradnji dvije zemlje“ – kazao je potpredsjednik Simović.\nPotpredsjednik Vlade Crne Gore je konstatovao da je naša zemlja kroz kreiranje konkurentnog ambijenta za poslovanje, sa značajnim potencijalima u oblasti energetike, turizma, poljoprivrede i industrije, postala pouzdana i atraktivna investiciona destinacija.\n„Da naši dogovori i usaglašeni protokoli nisu mrtvo slovo na papiru, govore i, između dvije sjednice Komisije, završeni pregovori o izmjenama sporazuma o slobodnoj trgovini, kojima smo dodatno liberalizovali trgovinu uslugama i proširili opseg poljoprivrednih proizvoda sa preferencijalnim statusom u međusobnoj trgovini. Ističem veliko zadovoljstvo postignutim rezultatom i smatram da je ovo veliki korak za obje države, posebno kada je u pitanju budući razvoj trgovine poljoprivrednim proizvodima, gdje smo dodatnim otvaranjem tržišta stvorili još jednu priliku našim proizvođačima za plasman svojih proizvoda“ kazao je Simović.\nPotpredsjednik je obraćanje zaključio istakavši da će se ovim, petim zasjedanjem Mješovite komisije dodatno osnažiti izuzetno kvalitetna i plodonosna saradnja Crne Gore i Republike Turske i ohrabriti dalje inicijative za konkretizovanje modaliteta saradnje definisanih Protokolom.\nKopredsjedavajući sa turske strane, ministar Kasapoglu se zahvalio Vladi Crne Gore i potpredsjedniku Simoviću na gostoprimstvu koje se u Crnoj Gori osjeća na svakom koraku. Istakao je da Turska Crnu Goru vidi kao iskrenog i pouzdanog partnera, a da bilateralna saradnja dvije zemlje predstavlja primjer ne samo u regionu već mnogo šire. Ocijenio je da se ovako kvalitetni odnosi Turske i Crne Gore moraju reflektovati na ekonomsku saradnju. Istakao je da se moraju iskoristiti sve mogućnosti koje daje sporazum o slobodnoj trgovini.\n„Vjerujem da će Protokol sa ove sjednice Mješovite komisije dati dodatnu snagu ekonomskim odnosima. Ja ću lično pratiti sve aktivnosti na implementaciji Protokola i sporazuma o saradnji u oblasti sporta i omladine“ – kazao je ministar Kasapoglu.\nDvije strane su dogovorile da naredna, šesta sjednica Mješovite komisije za ekonomsku saradnju između Vlade Crne Gore i Vlade Republike Turske bude održana 2020. godine, a domaćin će biti Vlada Republike Turske.\nU delegaciji Vlade Crne Gore bili su i ministar prosvjete Damir Šehović i ministar zdravlja Kenan Hrapović.\nU okviru programa rada Mješovite komisije danas se u organizaciji Privredne komore Crne Gore i Tursko-crnogorskog poslovnog savjeta pri Odboru za međunarodnu ekonomsku saradnju Ministarstva trgovine Republike Turske održava i Biznis foruma crnogorskih i turskih privrednika.


Otvaranje posljednjeg "Balona" protiv Heliosa\n22. Mart, 2021 Studentski centar\nKošarkaši Studentskog centra doživjeli su prvi poraz u ABA 2 ligi tokom posljednje utakmice trećeg mjehura od banjalučkog Borca.\nNaš tim se vratio obavezama u domaćoj Erste ligi i tu smo zabilježili sve pobjede.\nIako igramo sa ekipom koja je posljednje plasirana na tabeli, naš GM Đuro Ostojić poziva na oprez, i na filozofiju "jedna utakmica korak po korak".\nU domaćem prvenstvu Studenti sigurno koračaju ka poziciji sa koje bi osigruali final 4 domaće lige, i tako obezbjedili još jedan nastup u ABA 2 ligi (naravno sa igrom koju su pokazali opravdano se može reći da smo među favoritima za tron ABA2 lige ove sezone).\nNa Zlatiboru nas čekaju pored Heliosa i Sloboda iz Užica, kao i derbi sa gradskim rivalom ekipom Podgorice.\nHelios je ekipa koja ove sezone ima skor od jedne pobjede i devet poraza, pa su tako zakucani na posljednje mjesto. Taj jedini trijumf je bio službenim rezultatom 20:0 protiv Gorice koja je propustila komplet prvi balon,\nTIm iz Domžalea ne tako davno je osvojio prvenstvo Slovenije ispred Olimpije i Krke. Sansi su 2016. postali šampioni što im je donijelo čak učešće i u FIBA Ligi šampiona.\nTim je nekada bio i standardan abaligaš, a u domžalskom "Komunaleu" oružje su polagali i favoriti. Očigledno da se tim koji s klupe predvodi Dejan Jakara nosi sa teškim vremenima, ali sva istorija koji klub ima, svakako nije ni u najmanju ruku za podcijenjivanje.\nEkupu iz Slovenije je ove sezone pojačao Mihailo Sekulović, naš Podgoričanin, koji igra na poziciji krilnog centra, a u Domžale je došao iz bugarskog Balkana.\nIz Zlatoroga je sa druge strane došao jedan Njujorčanin koji u svom CV-u može da se pohvali i nastupima za legendani koledž Sirakuzu, a u pitanju je bek Kejlep Džozef.\nIskusni krilni igrač Blaž Mahković. U pitanju je slovneački košarkaš koji igra već treću sezonu u Heliosu, a u dosadašnjim utakmicama u prosjeku bilježi 21,9 poena.\nNjemu u produkciji poena pomažu upravo Sekulovič i Džozef.\nStudenti slavili u teškom meču sa Slobodom: Nosimo 4 poena prednosti u revanšu\nPočinje operacija Studenata - Juriš na trofej ABA 2\nIvišići: Cilj nam je ulazak u ABA ligu\nOstojić: U ABA 2 smo pokazali najviše


Obama ohrabruje demonstrante u Iranu - Klix.ba\nSvijet Obama ohrabruje demonstrante u Iranu\nObama ohrabruje demonstrante u Iranu\n15.2.2011. u 20:38\nAmerički predsjednik Barack Obama izjavio je u utorak da bi mirni protesti, poput onih koji su doveli do pada vlade u Egiptu, trebali biti dopušteni i na ulicama Irana.\nUmjesto toga, iranski režim koji se pravio da slavi svrgavanje predsjednika Hosnija Mubaraka u Egiptu, naređuje da se puca i premlaćuje Irance koji isto kao Egipćani žele miroljubivo izraziti svoje mišljenje, rekao je Obama na konferenciji za medije u Bijeloj kući. Američki predsjednik je istakao da je ono što je istina u Egiptu također trebala biti istina u Iranu.\nDeseci hiljada Iranaca okupili su se u ponedjeljak u Teheranu na opozicijskom mitingu u znak solidarnosti s narodnom pobunom u Egiptu. U sukobima opozicijskih demonstranata sa snagama sigurnosti jedna osoba je ubijena a deseci su ozlijeđeni.\nKritikujući vlasti u Teheranu zbog represije prema opozicijskim demonstrantima, Obama je istodobno pohvalio vojne vlasti u Egiptu zbog suzdržanosti u vrijeme narodne pobune i upućivanju "pravih signala" o kretanju prema demokratiji nakon desetljeća autokratije u Kairu.\nOn je ohrabrio Irance da ustraju u zahtjevima za većim slobodama i demokratskom vlasti. "Nadam se i očekujem da ćemo vidjeti kako narod Irana ima hrabrosti da izrazi svoje težnje za većim slobodama i reprezentativnijom vladom", istakao je Obama.\nIranske demonstracije podsjetile su na masovne proteste koji su potresali tu zemlju nakon lažiranih predsjedničkih izbora 2009. godine, prenijela je Hina. Opozicijski republikanci oštro su kritizirali Obamu da u to vrijeme nije dovoljno pomogao iranskoj opoziciji.\nOpasna vožnja 0


Letovanje Grčka 2018 - Zakintos :: Drosia\nZakintos , Drosia :\nZakintos - Drosia\nKontakt mejl : staver@otenet.gr\nTelefon : +30 26950 62442\nWebsite : www.stefaniahotel.com\nStefania apartments je porodični kompleks koji se nalazi u mestu Drosia, oblasti Kipseli, 12km od grada Zakintos. Stefania apartments je nov objekat, izgrađen u neoklasičnom stilu, u neposrednoj blizini mora i u veoma mirnom okruženju. Prioritet vlasnika apartmana je gostoljubivost i briga o gostima, čistoća je za primer, a sve to sa ciljem da Vaš borvak predstavlja prijatno iskustvo. Kompleks Stefania apartments u svojoj ponudi ima 9 apartmana i studio-apartmana koji pružaju udobnost za smeštaj 2-5 osoba.\nU zavisnosti od nedelje u sezoni i broja ljudi koji zakupljuju apartman, cena se kreće između 30 € i 100 € !\nKontakt mejl : dkamvassis@gmail.com\nTelefon : +30 69 444 78 568\nWebsite : www.villarania.weebly.com\nPosetite mesto koje će vam pružiti dobrodošlicu i gde ćete moći da uživate u divnim pejzažima i toplom letnjem suncu, kao i savršenoj morskoj klimi. Posetite naš kompleks Villa Rania, koji je smešten u Drosiji (oblast Kipseli), letovalištu lociranom na istočnoj obali Zakintosa. Odavde ćete imati i lak pristup mnogm čuvenim plažama ovog zaista jedninstvenog ostrva.\nVilla Rania je na idealnoj lokaciji bilo da ste došli na Zakintos zbog odmora ili neke poslovne obaveze. Plaža Drosia je na 150 metara, a u tom opsegu možete naći i dobar izbor prodavnica, barova, kafića i taverni, odnosno sve ono što vam može zatrebati za ugodan i opušten odmor. A, ono što se uvek preporučuje na svim grčkim ostrvima je da imate auto, pa bilo da ste došli svojim ili ako iznajmite jedan ovde, na raspolaganju će vam biti dovoljno parking mesta u okviru naše vile. Čak i ako ne dođete kolima u našoj blizini postoji stanica, gde možete sačekati autobus i posetiti glavni grad Zante ili popularno letovalište Tsivili, koje pruža odličnu pre svega večernju i noćnu zabavu. Ovaj autobus saobraća četiri puta dnevno.\nZa sve informacije u vezi cena, kao i slobodnim terminima kontaktirajte nas na mejl: dkamvassis@gmail.com


Istraga protiv gradskih čelnika Niša\nDatum kreiranja: subota, 27 decembar 2014\nTelevizija N1 objavila je (http://goo.gl/uw537s) da UBPOK vodi istragu protiv gradskih čelnika Niša, zbog sumnje da su namestili uslove tendera za nabavku autobusa.\nReč je, inače, o nabavci u okviru javno-privatnog partnerstva u obavljanju komunalne delatnosti gradskog i prigradskog prevoza putnika. "Južne vesti" u septembru su objavile snimke sa sastanka skupa na kojem je, sudeći po onom što se može čuti "prisustvovalo 30 ljudi", a glasovi koji se čuju pripisani su Zoranu Perišiću (gradonačelnik), Srđanu Vaskoviću (član gradskog veća) i Nenadu Stankoviću (izvršni direktor Direkcije za javni prevoz Niša). (http://goo.gl/9fCF1x)\nRazgovor je bio o konkursnoj dokumentaciji za tender za usluge prevoza. (detalji o nabvci na http://goo.gl/NNN5cV)\nTransparentnost Srbije ukazala je tada da snimci, ukoliko su autentični, ukazuju na izvršenje nekoliko krivičnih dela, te da je samo pitanje da li su ona ostala u pokušaju ili su dovršena. Očigledno je i da bi i sam postupak javne nabavke morao da bude poništen zbog pokušaja uticaja na naručioca u postupku javne nabavke (član 23. st. 2. Zakona o JN).\nU ovom slučaju sprovođen je otvoreni postupak javne nabavke, koji bi zbog svoje prirode trebalo da bude najmanje podložan korupciji. Odavno su, međutim, poznati načini da se i u otvorenom tenderskom postupku odabere željeni ponuđač - uslovi tendera i kriterijumi odabira prilagode se onome što upravo "poželjni ponuđač" može da ponudi ili se propišu na takav način da konkurencija posao ne može da dobije a da pri tom propisani uslovi i kriterijumi nemaju logično opravdanje u zadovoljavanju potreba naručioca i građana. Pa ipak, o tome se uglavnom može samo posredno zaključivati, a retke su prilike kada za to postoje i dokazi.\nKonkursna dokumentacija u slučaju ove nabavke bila je naizgled logična, propisana je maksimalna starost autobusa koji će prevoziti Nišlije a takođe je bilo predviđeno da se boduje kao prednost ukoliko autobusi imaju niže podove ili rampe za ulazak ljudi u invalidskim kolicima. Međutim, u svetlu objavljenih snimaka čitava stvar dobija novu dimenziju. Na snimku se moglo čuti da su firme "Aerodrom Niš" i "Niš - ekspres" "tražile" da se propiše duži rok starosti vozila, te da je zbog "Niš ekspresa" uvrštena mogućnost da se konkuriše i sa autobusima koji nisu niskopodni. Najzanimljiviji je deo razgovora u kojem, kako se kaže direktor JP koje je raspisalo nabavku, otvoreno govori o raznim varijantama nameštanja ponuda kako bi "Aerodrom" sigurno dobio. Jednako su zanimljivi i delovi u kojima član gradskog veća upozorava "da su to krivična dela".\nNekoliko meseci nakon ovog sastanka o "prilagođavanju konkursa", u septembru 2014. godine, zaključeni su ugovori upravo sa pomenutim "Aerodromom" i "Niš ekspresom". (http://goo.gl/T7Zhsq)


Boris Malagurski: Trenutna situacija u Crnoj Gori je zapaljiva! - Zebra\nBoris Malagurski najavljuje novi film u pretprodukciji o dešavanjima u Crnoj Gori i upozorava na mogući scenario ukoliko Milo Đukanović ostane na vlasti, a borbu za svetinje naziva civilizacijslom borbom za pravdu\nBoris Malagurski, srpsko-kanadski producent i režiser, autor je brojnih zabranjivanih dokumentarnih filmova, kroz koje je javnost upoznavao sa skrivenim problemima u društvu, ekološkim katastrofama, političkim malverzacijama, korpupciji, osiromaženim uranijumom.\nKroz novi dokmentarni film u pretprodukciji, ,,Crna Gora: Podeljena zemlja”, želi da osvesti svetsku javnost o jednoj od poslednjih diktatura u Evropi – režimu Mila Đukanovića u Crnoj Gori.\n-Narod kojem se otima identitet, jezik pa sada i crkva, zaslužuje da svoj glas dobije u svetskoj areni, te se ovaj film snima sa ciljem da privuče pažnju svetske javnosti. Trenutno skupljamo sredstva za budžet putem onlajn donacija, a svako ko podrži film o istini o Crnoj Gori može sa ponosom da kaže da je to i njegov, odnosno njen film, da je to naš film – ističe Malagurski.\nTrenutnu situaciju u Crnoj Gori opisuje kao zapaljivu, navodeći da je uveren da ukoliko se vlast na čelu sa ,,vođom” Milom Đukonovićem uskoro ne smakne, biće dovoljna i najmanja šibica da se razbukti, koja bi stvorila nezaustavljiv plamen sa ogromnim posledicama po kompletno življe u Crnoj Gori.\n-Milo Đukanović je na vlasti 30 godina, tokom kojih je politiku menjao od podrške Miloševiću do rušenja Miloševića, od napada na liberale zbog separatizma, do otcepljenja Crne Gore od zajednice sa Srbijom, od otvaranja vrata za ruske investicije do raskida sa Moskvom, a to je činio zato što je vlast njegova jedina ideologija. Stvaranjem podela u društvu je uspevao da u svakom političkom zaokretu ojača, ali sada mi se čini da se preigrao, jer mnoge pristalice DPS-a mogu da razumeju nepopularne mere sve dok zadržavaju svoje privilegije, ali otimanje svetinje crkvi kojoj i sami pripadaju im je nedopustivo i neoprostivo – naglašava režiser.\nPrema njegovim rečima, borba za svetinje nije ni pravoslavna ni srpska borba, već civilizacijska, zato i ne čudi podatak što su javnu podršku srpskim pravoslavnim vernicima dale i druge verske zajednice u Crnoj Gori, ali i pojedinci koji ne žele da trpe višedecenijsku nepravdu i život u ,,trulom” sistemu.\n-Niko nema pravo da oduzima ljudima pravo na veroispovest, a to što su druge verske zajednice pokazale solidarnost sa Srpskom pravoslavnom crkvom je u duhu gotovo svih religija na svetu. Koliko god to paradoksalno zvučalo, takozvani „Zakon o slobodi veroispovesti“ orvelovskog naziva, nametnut od strane Mila Đukanovića, učinio je da ujedini sve dobre ljude u Crnoj Gori. Ne samo Srbe, ne samo pravoslavce, ne samo opoziciju, namerno sam rekao – sve dobre ljude. Možemo reći da je trebalo da se ljudi pobune ranije, posle nekih prethodnih pokradenih izbora, posle priznanja Kosova, posle bilo kojeg užasnog poteza Podgorice, ali bitno je da su se ljudi pobunili sada, jer dalje od ovoga nema. Đukanović je privatizovao sve što je mogao, a sada hoće i crkvu. Neće moći– kategoričan je režiser.\nMalagurski dodaje i da svi građani Crne Gore zaslužuju bolje dane, a posebno Srbi, koji su, kako kaže, najviše propatili u proteklim decenijama. Izlaz iz ove teške situacije vidi isključivo kroz spremnost naroda da se bori za demokratizaciju štrajkovima, bojkotima, građanskom neposlušnošću, masovnim protestima i političkim akvitizmom.\n-U poslednjih 100 godina Crna Gora imala je tri vladara: kralja, Tita i Mila. Da bi ljudi živeli bolje, moraju da se odreknu potrebe za ovozemaljskim gospodarom i da shvate da su svi oni gospodari sopstvene sudbine. To podrazumeva demokratizaciju društva u Crnoj Gori, istu onu koju želim i Srbiji i ostalim državama u regionu. Ni građani Crne Gore ni građani Srbije nemaju iskustva sa demokratijom. Iako smo mi u Srbiji imali par promena režima, sistem je ostao isti, a stepen demokratije je niži iz godine u godinu– objašnjava naš sagovornik.\nOno što ga posebno zabrinjava jeste činjenica da mnogi u Srbiji nisu svesni šta se zaista dešava sa srpskim narodom u Crnoj Gori ne samo u poslednjih par meseci, već proteklih 100 godina i više.\n-To je ono što ću pokušati da objasnim u filmu „Crna Gora: Podeljena zemlja“, u nadi da ćemo osvestiti neupućene, pre svega mlađe generacije, kako bismo se izborili za sistemske promene i osigurali budućnost u kojoj će vladati jedinstvo, a ne podele – zaključio je Malagurski.\nSvi koji žele da pripomognu realizaciju filma ,,Crna Gora: Podeljena zemlja”, mogu to da učine putem linka: https://malagurski.com/sr/crnagora/\nBoris Malagurski Boris Malagurski novi film Crna Gora: Podeljena zemlja Dešavanja u Crnoj Gori Milo Đukanović Zebra Zebra portal Zebra.rs


Toplane Sarajevo dobile modernu i značajnu laboratoriju - Klix.ba\nPrivreda Toplane Sarajevo dobile modernu i značajnu laboratoriju\nToplane Sarajevo dobile modernu i značajnu laboratoriju\n24.12.2013. u 08:08\n7/11 Sanela Muhović (Foto: Feđa Krvavac/Klix.ba)\nProšle sedmice je u preduzeću Toplane Sarajevo otvorena Laboratorija za verifikaciju mjerila toplotne energije, prva ove vrste u našoj zemlji.\nZnačaj ovog projekta je veliki, budući da je mjerenje potrošnje toplotne energije i naplata troškova na osnovu izmjerene potrošnje osnovna smjernica razvojnih planova KJKP Toplana, kao i ostalih proizvođača i distributera toplotne energije u BIH.\nS obzirom na to da je zakonska obaveza verifikacija mjerila svakih pet godina, a da u BIH nije postojala niti jedna laboratorija ove namjene, KJKP Toplane su zajedno sa Kantonom Sarajevo i Institutom za mjeriteljstvo BIH pokrenule proces njenje izgradnje.\nProjekat se odvijao u više faza od izrade projektne dokumentacije, građevinske rekonstrukcije prostora za smještaj laboratorije, te nabavke opreme do konačnog imenovanja od strane Instituta za mjeriteljstvo BiH kao nadležne institucije za rad laboratorija u našoj zemlji.\n"Mjerila prolaze kroz tri sistema u okviru kojih se ispituje protok, temperaturni senzori i elektronska računska jedinica, kao zasebni elementi koji utiču na rezultate mjerenja. Kada je riječ o sistemu za mjerenja protoka, postoje dvije linije, jedna za mala, tj. mjerila do 30 m³/h, koja se najčešće koriste za stanove i poslovne prostore, te linija za velika mjerila, koja se ugrađuju u/ispred zgrada, kapaciteta do 150 m³/h", kazala nam je rukovoditeljica Laboratorije Sanela Muhović.\n"Na području cijele BiH imamo ugrađeno blizu 10.000 individualnih mjerila, a bit će ih sve više, jer se u Evropi već odavno naplata vrši na osnovu izmjerene potrošnje, to je jedna od dirktiva EU, tj. evropski standard. Samo u sistemu KJKP Toplana Sarajevo danas je oko 2.200 takvih mjerila, većinom u novoizgrađenim objektima, a na području Kantona Sarajevo imamo još par hiljada mjerila drugih proizvođača i distributera toplotne energije. U drugim gradovima BiH, Banjoj Luci, Zenici, Tuzli..., imamo još barem pet hiljada mjerila, što govori kolike su potrebe za veifikacijom mjerila u BIH i o tome koliki je značaj naše laboratorije", navela je ona.\nInače, Laboratorija trenutno ima tri uposlenika, a najviše posla očekuju na proljeće i ljeto, kada mjerila nisu u upotrebi. Novac za Laboratoriju izdvojila je Vlada KS (500.000 KM), Institut za mjeriteljstvo BiH (650.000 KM), te KJKP Toplane (200.000 KM). Naredni korak je akreditovanje Laboratorije od strane tijela za akreditaciju BATA kako bi se mogla raditi verifikacija mjerila za korisnike izvan BIH, tj. na međunarodnom nivou.


Vlada usvaja predlog budžeta za sledeću godinu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Vlada usvaja predlog budžeta za sledeću godinu\n0Piše: FoNet 20. novembra 2020. 11.53 Izmenjeno: 11.53\nMali je rekao za TV Pink da Srbija, pored pandemije korona virusa, želi da gradi autoputeve, mostove, obnovi železnicu, pa će za kapitalne projekte biti izdvojene 274 milijarde dinara, navodi se u saopštenju Ministarstva finansija.\nOd 1. januara penzije će biti veće za 5,9 odsto, plate za pet odsto u zdravstvenom sektoru, odnosno 3,5 odsto za druge zaposlene u javnom sektoru. I za njih će od 1. aprila ukupno povećanje biti pet odsto.\n„Minimalna zarada biće veća za šest odsto, a smanjuje se i opterećenje na zarade“, rekao je Mali. On je najavio da će predlog budžeta, posle usvajanja na sednici Vlade Srbije, biti u toku dana prosleđen u Skupštinu Srbije, posle čega sledi rok od 15 dana, u okviru kojeg poslanici daju predloge, a potom se ulazi u skupštinsku raspravu.\nPrema projekciji Srbija će imati najmanji pad u Evropi. To kažu i Međunarodni monetarni fond i Evropska komisija. To se oslikava i u budžetu za 2021, a takve su projekcije i za 2022. godinu. „Mi smo broj jedan, a iza nas je Litvanija“, rekao je Mali koji za narednu godinu najavljuje rast od šest odsto BDP.\nMinistarstvo finansija, predlog budžeta, Siniša Mali, Vlada Srbije


NOVI DOKAZI O ALIBIJU MILANA LUKIĆA\n2009-01-14 HAG/DEN HAAG\nSuđenje Milanu i Sredoju Lukiću za zločine nad višegradskim Muslimanima nastavljeno je unakrsnim ispitivanjem svedokinje odbrane Milana Lukića koja je govorila uz mere zaštite lika i glasa, pod pseudonimom MLD-10. Ova Muslimanka iz Rujišta, rodnog mesta optuženog, je svoj iskaz počela pred zimsku pauzu u radu Tribunala kada je govorila o "dobrim delima Milana Lukića prema njenoj porodici tokom rata".\nTokom prvog dela iskaza svedokinja je još tvrdila da se 10. juna 1992. godine susrela sa Milanom Lukićem u Novom Pazaru, istog dana kada ga dokazi tužilaštva terete za streljanje sedmorice Bošnjaka, radnika fabrike nameštaja Varda, a da su za Vidovdan te godine – kada je u višegradskom naselju Bikavac živo spaljeno oko 70 Bošnjaka - njen brat i pokojni otac bili na gozbi kod Milana u Rujištu.\nTužilac je tvrdio da je MLD-10 od odbrane Milana Lukića dobila novac kako bi lažno svedočila, kao i da je pokušala da potplati još dvojicu svedoka. Jedan od njih, Hamdija Vilić, u međuvremenu je postao svedok tužilaštva, a drugi je njen brat koji je i dalje na spisku svedoka odbrane pod pseudonimom MLD-2. Svedokinja je, međutim, ostala pri svom iskazu da za svedočenje "nije dobila ni pare" i dodala da je sve to "izmišljotina Hamdije Vilića" i njegove želje da joj "nanese zlo" zbog braka sa katolikom koji on ne odobrava pošto je "veliki nacionalista".\nNakon MLD-10, kratak iskaz dao je i MLD-15, koji tvrdi da je 7. juna 1992. godine Milan Lukić bio kod njega na zabavi u Beogradu. Prema optužnici, tog dana Milan Lukić je na obali Drine kraj Višegrada streljao sedmoricu Bošnjaka, od kojih su dvojica preživelih u sudnici identifikovali optuženog kao izvršioca. Unakrsno ispitivanje ovog svedoka biće obavljeno naknadno zbog propusta odbrane da tužilaštvu na vreme obelodani pisanu izjavu svedoka.\nPred kraj današnje rasprave svedočenje je počeo Goran Đerić, ekonomista iz Obrenovca, koji je odustao od prethodno odobrenih zaštitnih mera. Njegov iskaz biće nastavljen sutra.\nTV Tribunal 393\nORUŽJE TERORA: Kad su nad Sarajevom letele "krmače"\nNIJE ON: Novi svedoci o alibiju Milana Lukića\nGRANATIRANJE KNINA: Mala vojna korist - velika kolateralna šteta\nINTEGRITET POSTUPKA: Tužilac traži prekid suđenja Vojislavu Šešelju


7. maja u Jajcu centralna manifestacija obilježavanja Dana Evrope u BiH - Općina Jajce\nJajce, grad sa 30 nacionalnih spomenika kulture, ugostiće 7. maja, centralnu manifestaciju obilježavanja Dana Evrope, koju organizuje Delegacija EU u Bosni i Hercegovini sa EU info centrom. Tema ovogodišnjeg Dana Evrope je 2018. Evropska godina kulturnog naslijeđa. Na događaju u Jajcu predstaviti će se kulturna naslijeđa evropskih zemalja i BiH kroz kulinarska umijeća, kulturno umjetnički program i događaj na Vodopadu.\nU velikom kulinarskom šou koji će biti upriličen 7. maja u parku uz rijeku Plivu u Jajcu sa početkom u 13:00 sati, učestvuje 9 škola iz BiH ali i slavni šefovi kuhinje Maria Tolmina Ciriello iz Italije i Constantin Turculet iz Rumunije.\nProgram će trajati sve do 20: 00 sati kada će se svi učesnici spustiti do Vodopada i na njemu projektovati zastavu Evropske unije uz izvedbu Ode radosti Mostar Rock škole. Ovim će se Bosna i Hercegovina priključiti muzičkom izazovu „Ode2Joy“ Evrope Nostra.\n#DanEvrope #EuropeForCulture #EUVrijedi\n12:00- 13:00 Dolazak autobusa iz Sarajeva, Mostara, Banja Luke i Brčkog u Jajce\n13:00 - 13:10 sati Odlomak iz mjuzikla “Annie“\n13:10 - 13:30 sati Nastup KUD Stari Grad Jajce\n14:05 - 14:30 sati Nastup Pop Rock škole pjevanja iMTM\n14:30 – 14:40 sati Obraćanje - šefa Delegacije EU u BiH i specijalnog predstavnika EU u BiH Ambasadora NJ.E. Lars-Gunnara Wigemarka i Edina Hozana načelnika Općine Jajca\n16:40 -17:00 sati Plesni nastup Centra za obrazovanje i druženje (COD)\n16.30 - 18:00 sati Panel o kulturnom naslijeđu Jajca kao dijelu bosanskohercegovačkog i evropskog kulturnog naslijeđa- Udruženja građana koja promovišu i štite kulturnu baštinu Jajca\n17:00 – 17:30 sati Nastup Pop Rock škole pjevanja i MTM\n17:30 - 18:00 sati DJ Dali\nVi ste ovdje: Početak Aktuelnosti Vijesti 7. maja u Jajcu centralna manifestacija obilježavanja Dana Evrope u BiH


FK PARTIZAN Beograd » Saopštenje Upravnog odbora FK Partizan\n10/11/2014 u 16:20\nUpravni odbor FK „Partizan“ je održao svoju 37. sednicu na kojoj je usvojio izveštaj o dosadašnjem radu Komisije za sprovođenje izbora za Skupštinu FK „Partizan“. Prihvaćen je predlog Komisije da se izborna Skupština FK „Partizan“ održi 16. decembra ove godine. O mestu i vremenu održavanja javnost i članovi Skupštine će biti blagovremeno obavešteni.\nPrihvaćen je kalendar aktivnosti na sprovođenju izbora, pri čemu će se 14. novembra usvojiti i objaviti kriterijumi za izbor članova Skupštine, a 21. novembra usvojiti i objaviti kriterijumi za izbor Predsednika kluba. Izbor članova Skupštine biće obavljen do 10. decembra na način predviđen Statutom kluba. Usvojen je predlog Komisije da se sednice Komisije i Upravnog odbora održavaju svake sedmice u cilju blagovremenog i potpunog obavljanja svih izbornih aktivnosti.\nU Beogradu, 10.11.2014. godine\nNovi talenti na Partizanovom kampu\nFoto reportaža sa prepodnevnog treninga u Limasolu\nTV Partizan intervju: Vladimir Vuletić, potpredsednik FK Partizan


Uhapšena policajka u Zubinom Potoku - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Uhapšena policajka u Zubinom Potoku\nUhapšena policajka u Zubinom Potoku\nPolicijska inspekcija Kosova saopštila je danas da su istražitelji uhapsili jednu pripadnicu policijskih snaga sa inicijalima B.T u Zubinom Potoku.\nU saopštenju se kaže da je uhapšena u sklopu nastavka jučerašnje operacije koja desila na severu Kosova i drugim opštinama, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nPortparol Kfora pukovnik Vićenco Graso, potvrdio je za Radio Slobodna Evropa da su vlasti u Srbije bile su obaviještene da će doći do akcije hapšenja na severu Kosova.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da „ne govore istinu“ predstavnici međunarodne zajednice na Kosovu koji kažu da je vlast u Beogradu bila upoznata sa izvođenjem akcije kosovske policije na sjeveru i da je to lako proveriti.\n2 reagovanja na “Uhapšena policajka u Zubinom Potoku”\n29. maja 2019. u 20.38\nOvo je jeko važno da međunarodna zajednica shvati koliko je pogrešila što je formirala terorističku organizaciju na KiM. Vreme je da međunarodna zajednica rasformira terorističke jedinice i ostavi Srbe da mirno žive na KiM.\n29. maja 2019. u 21.53\nKako to da se baš pod izgovorom „korupcija“ hapsi samo po severu pokrajine?


Juan umesto dolara za naftu i gas?\nTanjug 28. marta 2022. 08:20\nBERLIN – Saudijska Arabija se polako okreće prema Kini, što bi, po oceni Vol Strit Žurnala, moglo da ugrozi dugogodišnje odnose Rijada sa SAD-om.\nKineski lider Si Đinping mogao bi da prihvati poziv da poseti Saudijsku Arabiju u maju, gde bi sa najvećim svetskim proizvođačem nafte mogao da se dogovori da Kina naftu plaća u juanima umesto u američkim dolarima, navodi list.\nUsred geopolitičkih tenzija koje je izazvao rat u Ukrajini, pri čemu se svet polako opredeljuje za jednu ili drugu stranu, ova vest je izazvala strah da bi Saudijska Arabija mogla da stane uz Rusiju, konstatuje se u komentaru koji je ovim povodom objavio Dojče vele (DW).\nOmogućavanje plaćanja nafte u juanima moglo bi da pomogne u stvaranju paralelnog sistema za međunarodna plaćanja u kojem kineski juan postaje važan kao i američki dolar. Time bi se omogućilo da Rusija izbegne sankcije, jer bi mogla da koristi i juan.\nJavno, Kina je ostala neutralna u ukrajinskom sukobu, ali se uveliko spekuliše da podržava Rusiju, dodaje nemački medij.\nSkoro četvrtina celokupnog izvoza saudijske nafte ide Kini, a od početka ove godine Saudijci su od Rusije preuzeli vođstvo kao najveći izvoznik nafte toj zemlji.\nSaudijci su predložili plaćanje u juanima još pre četiri godine. Na ovakvu ponudu Saudijske Arabije se do sada gledalo kao na način da se vrši pritisak na zapadne saveznike, ocenjuju stručnjaci. Štaviše, Evropski savet za spoljne poslove je napisao u izveštaju iz 2019. godine da su Saudijci ovo radili i ranije, to jest da su Kinu koristili kao kartu za pregovaranje.\n„Samo nekoliko meseci nakon ubistva saudijskog novinara DŽamala Kašogija saudijski princ Muhamed Bin Salman putovao je po Aziji kako bi uticao na pitanje uvoza oružja u njegovu zemlju“, navodi se u izveštaju.\nBilo je pokušaja od strane SAD i Evrope da se pridobije podrška Saudijaca. Američki savetnik za bezbednost Bret Mekgurk je prošle nedelje putovao u tu zemlju, kao i britanski premijer Boris DŽonson.\n„Čak i ukoliko bi zapadna diplomatija uspela da dobije saudijsku podršku, vlasti ove bliskoistočne zemlje su zabrinute da će njihov region postati manje, a ne više bitan“, kaže za DW Cincija Bijanko, gostujuća saradnica u berlinskom odseku Evropskog saveta za spoljne poslove.\nOna u tom kontekstu ukazuje na sve intenzivnije odnose SAD sa Istočnom Azijom i na težnje da se smanji korišćenje fosilnih goriva.\n„Zalivske države veruju da Vašington ima manje da ponudi i da raspolaže s manjim arsenalom pretnji u pregovorima“, objasnila je Bijanko u izveštaju objavljenom prošle nedelje, dodajući da odluka bliskoistočnih zemalja da ne stanu na stranu Evrope i SAD po pitanju Rusije, nema toliko veze sa Rusijom.\nČak i ako se dogodi da Saudisjka Arabija počen da prima juane u mesto dolara za nafru, mala je verovatnoća da će to biti od bilo kakvog ozbiljnog uticaja na devizna tržišta u kratkoročnom, pa i srednjoročnom periodu, kažu ekonomski stručnjaci.\nCena većeg dela nafte se izražava u dolarima i proces odvajanja od toga bi bio dug i komplikovan.\nAnalitičari takođe ističu da čak i kada bi se sva saudijsko-kineska razmena odvijala u juanima, to bi iznosilo samo oko 320 miliona dolara po radnom danu. U isto vreme, sva svetska trgovina u američkim dolarima iznosi oko 6,6 biliona dolara.\nDugoročno, pak, postoji strah da bi mogao da se pojavi paralelni globalni sistem razmene stranih valuta, sa kineskim juanom kao alternativom. Indija, navodno, takođe razmatra korišćenje juana za kupovinu nafte od Rusije, kako bi izbegla međunarodne sankcije. Neki analitičari to vide kao način da se Kina zaštiti od toga da jednog dana eventualno postane žrtva zapadnih sankcija na način na koji je Rusija trenutno sankcionisana, navodi DW u komentaru.


Samozvani ruski ekspert za Balkan Јelena Guskova poručila je da Srbija i Republika Srpska, nakon što je London objedolanio dokumente o Srebrenici, treba da rade zajedno na „demontaži neistine koja je nanijela neprocjenjivu štetu srpskom narodu“\nSvi smo, i struka i nauka, znali da je Srebrenica isfabrikovana priča i Zapad je naravno znao, ali je bilo potrebno da se opravda bombardovanje Srpske. I kada je bilo svima jasno išlo se čak dotle da se u Savjetu bezbjednosti izglasa Rezolucija o genocidu kao žig i osuda srpskom narodu – rekla je Guskova za „Večernje novosti“.\nGuskova, koja je ujedno i senator Republike Srpske, smatra da su britanski dokumenti nesumnjivo bacili novo svjetlo na događaje u Srebrenici.\n– Ovo je jedini pravi put da se pobije zvanična verzija o Srebrenici, time se zaustave i pritisci na Republiku Srpsku i stigma da je nastala na temeljima zločina – rekla je Guskova.\nPolovinom novembra posjetila je ratnog zločinca Ratka Mladića.\n– U Komitetu za odbranu nastojimo da mu se odobri liječenje u Moskvi. Garancije je potpisao ruski predsjednik Vladimir Putin, ali pozitivnog odgovora još nema – rekla je Guskova koja je i autor knjige “General Mladić, posljednja bitka”.\nO proslavi Dana Republike Srpske kojoj je prisustvovala u Banjaluci, Guskova je rekla kako je „osjetila ponos kada je kod mladih ljudi vidjela istinsku ljubav prema otadžbini, snagu patriotizma i odlučnost ešalona, koji su defilovali na paradi, da čuvaju i sačuvaju Srpsku, njeguju pijetet za žrtve koje su položene za otadžbinu svjesni da nisu bile uzaludne“.\n– Republika Srpska je danas čvrst oslonac svom narodu, jedan od lidera na Balkanu, jak politički faktor. To je moje uvjerenje – istakla je Guskova i dodala da to uvjerenje temelji na rješenosti Srpske da zaustavi razbijanje srpstva.\n– Ozbiljnim odlukama, kao što je pitanje pristupanja BiH NATO-u, u Republici Srpskoj će se odlučivati referendumom. Narod i rukovodstvo, međutim, teže da jednog dana Srpska postane dio Srbije. O tome smo razgovarali i na sjednicama Senata, ali je zaključak da za tako nešto još nije vrijeme – rekla je Guskova.