Ambasada Republike Kosova u Vasington, DC - Viza sa strane drzavljane\nMeđuverska konferencija na Kosovu okuplja ključne regionalne i...\nSećanje na Jevreje Kosova koji su stradali u holokaustu, i otkrivanje...\nAugust 2012\tP\n12345678910111213141516171819202122232425262728293031\tViza sa strane drzavljane\nRepublika Kosovo ne primenjuje nikakav vizni reim za strane dravljane. Svi strani dravljani mogu da uđu na teritoriju Republike Kosovo uz vaeći putni dokument, uz podnoenje dokaza da mogu da pokriju svoje trokove ivota u toku svog boravka i uz navođenje razloga za svoju posetu Kosovu. Granična policija zaduena je da vrati strane dravljane u slučaju opravdane sumnje u pogledu dokumentacje ili razloga za ulazak na Kosovo. Na osnovu vaećih zakona, granična policija moe da spreči ulazak nekog stranog dravljana ako primeti sledeće:\nDa ne ispunjava uslove iz člana 4. Zakona o strancima; Da ne poseduje dovoljna sredstva za ivot u toku svog boravka u Republici Kosovo i za vraćanje u dravu odakle dolazi ili za putovanje u neku treću zemlju; Da ne ispunjava uslove za ulazak u treću dravu, u slučaju da je u tranzitu preko Kosova; Da za to lice postoji neki nalog za deportaciju uz zabranu ponovnog ulaska; Da ne poseduje uverenje o vakcinaciji (u slučaju da strani dravljanin dolazi iz zone u kojoj vlada epidemija neke bolesti); Znake koji ukazuju na naruavanje zatite pravnog poretka, nacionalne bezbednosti ili javnog zdravlja; Podatke da bi boravak stranog dravljaninja mogao da bude u vezi sa izvrenjem krivičnih dela koje se krivično gone po slubenoj dunosti;\nU slučaju kad domaći dravljanin pozove dravljana iz siromane drave u privatnu posetu Kosovu, tada na dravljanin treba da dostavi graničnoj policiji svoje garantno pismo koje treba da bude overeno od strane nadlenog optinskog suda, 10 dana pre dolaska pozvanog lica. U slučaju poslovne posete treba da se podnese jo i shodna dokumentacija u vezi sa poslom koji strani dravljanin namerava da otvori na Kosovu ili kopija uverenja o poslovanju kompanije koja je poslala poziv.\nStrani dravljanin ima pravo da boravi na Kosovu samo 90 dana. Posle 90 dana treba da se prijavi Direkciji za strance pri Kosovskoj policiji, dok će u suprotnom njegov boravak da se smatra ilegalnim boravkom.


04. 06. 2021. u 16:00\nJedna od najvećih aktuelnih investicija je upravo u Srbiji i radi se o izgradnji sedam novih, savremenih farmi za uzgoj tovnih pilića u Bačkoj Topoli kojima će upravljati domaća kompanija Perutnina Ptuj Topiko. Nove farme su izgrađene sa ciljem sveobuhvatnog upravljanja proizvodnim lancem „od polja do stola“ kao i neprekinutog snabdevanja tržišta i učvršćivanja liderske pozicije. U prvoj fazi u izgradnju kompleksa je uloženo preko 4,5 miliona evra a početak ekspolatacije omogućiće angažovanje više od 30 novozaposlenih. Objekti su građeni u skladu sa strogim svetskim građevinskim i ekološkim standardima i opremljeni su modernom tehnologijom koja omogućava efikasan, siguran i human uzgoj pilića. Kapacitet prve faze je dva miliona pilića godišnje.\nOtvaranje sedam novih objekata je inače samo početak investicionog ciklusa koji podrazumeva otvaranje dodatnih, višestruko većih tovnih kapaciteta na teritoriji Bačke Topole. U narednom periodu već je dogovorena gradnja još dva kompleksa sa ukupno 14 objekata. Pored toga, gradi se i najsavremeniji pogon za prečišćavanje otpadnih voda a izvršiće se i potpuna rekonstrukcija klanice kao i pogona za proizvodnju mesnih prerađevina. Investicije su otpočete nakon preuzimanja slovenačke PP Grupe kojoj Perutnina Ptuj Topiko pripada od strane MHP Grupe, jednog od vodećih svetskih prehrambenih koncerna i najuspešnijeg evropskog proizvođača pilećeg mesa. Fokus budućih investicija upravo je planiran na teritoriji Republike Srbije čime je prepoznat potencijal domaćeg tržišta kao i mogućnost da upravo u našoj zemlji bude jedan od najznačajnijih centara za proizvodnju i preradu živinskog mesa u ovom delu Evrope.\npileće meso Perutnina Ptuj Perutnina Ptuj Grupa uzgoj pilića\nDA LI JE DOŠAO KRAJ LEDENIM DANIMA? Direktor RHMZ o vremenskoj prognozi do kraja marta\n25. 01. 2022. u 19:47\nPRIŠTINA OD AMERIKE NABAVLJA 40 DRONOVA: Ove letelice već koriste američke snage na KiM\nTAKOZVANE Kosovske bezbednosne snage (KBS) uskoro će biti opremljene sa 40 bespilotnih letelica iz Sjedinjenih Američkih Država, prenosi Koha.\n25. 01. 2022. u 19:45


Komandant međunarodnih snaga u Afganistanu: Počeo proces povlačenja\nSkot Miler, general američke vojske i komandat međunarodnih snaga angažovanih u Afganistanu (Foto: REUTERS/Mohammad Ismail)\nSkot Miler, general američke vojske i komandat međunarodnih snaga angažovanih u Afganistanu, izjavio je da je počeo proces povlačenja iz te zemlje i predaja vojnih baza i opreme tamošnjim vojnim snagama.\nMiler je rekao da djeluje po naredbama na osnovu odluke američkog predsjednika Joseph Bidena da okonča najduži rat u koji je Amerika bila uključena – smatrajući da njeno angažovanje više nije među državnim prioritetima.\n„Razgovarao sam sa članovima Talibanske političke komisije i ukazao im da bi povratak nasilju bio tragičan za Afganistan i građane te zemlje”, rekao je Miler u Kabulu.\nMiller, koji komanduje američkim snagama i misijom Sjevernoatlantske alijanse čija je svrha podrška Afganistanu u borbi protiv talibana i drugih islamističkih grupa, rekao je da će međunarodne snage i dalje raspolagati vojnim sredstvima i sposobnostima da se zaštite tokom povlačenja i podrže afganistanske snage bezbjednosti.\nZvanično povlačenje, kako je ranije najavio američki predsjednik, trebalo bi da počne 1. maja, u skladu sa sporazumom postignutim sa talibanima 2020.\n"U procesu povlačenja vojne baze ćemo predati afganistanskom Ministarstvu odbrane i drugim snagama", rekao je Miler dodajući da su se talibani obavezali da će prekinuti svoj odnos sa Al Kaidom – islamističkom ekstremističkom grupom.\nRanije tokom mjeseca predsjednik Biden je rekao da će američke trupe iz Afganistana biti povučene do 11. Septembra 2021, dvadesetogodišnjice napada na Svjetski trgovinski centar u New Yorku i zdanje Pentagona u Washingtonu – što je iniciralo američku interevenciju u Afganistanu.\nTalibani su vladali Afganistanom od 1996. do 2001, kada ih je zbacila međunarodna vojna koalicija koju su predvodile SAD. Tada je počela njihova pobuna i borbe koje su vodili sa snagama međunarodne koalicije.\nSaveznička intervencija bila je razlog da talibani i Afganistan pruže utočište liderima Al Kaide koji su smatrani odgovornim za terorističke napade 2001.\nPrema izvještaju Ujedinjenih nacija na teritoriji Afganistana nalazi se najmanje 500 boraca Al Kaide sa kojima talibani održavaju bliske veze što, sa druge strane, talibani poriču.\nSAD se pripremaju za napade talibana dok se povlače iz Avganistana\nNapuštanje Afganistana učiniće borbu protiv terorizma "izuzetno teškom"


Vreme - Intervju – Ivan Đorđević: Nasilje, hijerarhija i politička moć\nVREME 1335, 4. avgust 2016. / VREME\nIntervju – Ivan Đorđević:\nPraktično niti jedna veća navijačka aktivnost u poslednje dve decenije nije mogla proći bez nekakve sprege sa politikom. Iako navijači vole da kažu da njih politika ne interesuje i da ih jedino interesuje "srpstvo" odnosno nacionalni interes, upravo to pokazuje do koje mere je njihovo delovanje duboko politizovano\nKnjiga Ivana Đorđevića, saradnika Etnografskog instituta SANU (Beograd, 39 godina), Antropolog među navijačima prva je studija takve vrste u Srbiji.\nVeć se činilo da nećemo dočekati da se neko u Srbiji na konsolidovan način bavi "navijačkom kulturom" koja je ovom društvu donela mnogo problema, ali nikako nije bilo istraživanja i analize uzroka takvog ponašanja određenih društvenih grupa.\nSporadične medijske analize i istraživanja izazvani pre svega brojnim primerima nasilja na tribinama i oko njih nisu bili dovoljni da se na utemeljen način govori o fenomenu i punom značaju navijačkih grupa u Srbiji i nekadašnjoj Jugoslaviji.\nĐorđevićeva knjiga zasnovana je na njegovoj doktorskoj disertaciji iz 2014. godine i objavljena je uz podršku izdavača Ivana Čolovića, osnivača i urednika kultne biblioteke XX vek. Tako je javnosti predstavljena knjiga koja je u najvećoj meri važna za "širu javnost" jer nudi sveobuhvatan pregled nastanka i razvoja navijačkih grupa i daje objašnjenja o njihovom značaju za politički kontekst u kome su se dogodile važne stvari a vezane su za navijačke grupe.\nPored toga, Đorđević voli i razume fudbal i ima razumevanje za neke postupke koje bi drugi, oni koji ne poznaju igru i navijački pokret, odmah odbacili. Kako sam kaže u razgovoru za "Vreme", "u fudbalu i kulturi koja ga prati postoji emancipatorski potencijal jer stadioni su retka mesta gde se mogu sresti ljudi različitih socijalnih, ekonomskih, klasnih pozicija kako se zajedno raduju ili tuguju gledajući svoj klub. U današnjem otuđenom svetu, to nije mali potencijal, i koliko god to utopistički zvučalo, ishodište tog potencijala ne mora nužno biti nasilje već neka progresivna ideja."\nOva studija bi mogla da posluži i kao osnova za pravljenje istinske strategije rešavanja nasilja na sportskim događajima i uljuđivanja jednog sporta za koji "žive" milioni u Srbiji. Đorđević je, zapravo, napisao prvi deo, jer je u terenskom delu istraživanja razgovarao sa velikim brojem navijača i u Srbiji i u regionu. Zamišljeni nastavak ove knjige mogao bi da se bazira na razgovorima sa predstavnicima vlasti na različitim nivoima da bi se u potpunosti objasnila priroda tog čudnog odnosa između tribine i politike.\n"VREME": Da li svi drugi sportovi imaju samo navijače, a samo fudbal ima i huligane, i da li se huliganima mogu nazvati najaktivnije navijačke grupe u Srbiji i regionu, a ako ne, zbog čega?\nIVAN ĐORĐEVIĆ: Kada se govori o fudbalskim navijačima, u Srbiji, regionu ili bilo gde u svetu, u javnosti se veoma često pravi jedna simplifikacija – ova potkultura se obično izjednačava sa nasiljem i huliganizmom. Iako je nasilje, može se reći, sastavni deo ultras kulture, nije opravdano navijačke pokrete svoditi samo na taj aspekt njihovog delovanja. Navijačka potkultura, i ovde i bilo gde drugde, ima svoje specifične osobine, rituale, kodekse, koji se unutar nje poštuju i ne moraju nužno biti razumljivi ljudima koji nisu pripadnici tih grupa. Vidljivo nasilje, koje povremeno eskalira između navijača, često se u javnosti percipira kao jedino obeležje navijača, i time se čitava kultura navijanja svodi na huliganizam. Koliko god nasilje predstavljalo društveni problem, važno je razumeti da upravo društvena percepcija navijača isključivo kao huligana stvara jednu sliku u kojoj pripadnik neke navijačke grupe postaje "društveni neprijatelj broj 1", dežurni krivac za različite probleme u društvu. Na taj način stvara se crno-bela slika u kojoj se otvara ogroman prostor za manipulaciju. Kada se stvori takva simplifikovana realnost, rezultat je najčešće jalova moralna panika, kao u slučaju Brisa Tatona, gde je opšte zgražavanje trajalo nekoliko dana ili nedelja, da bi na kraju rezultiralo jednim kilavim sudskim procesom. Najvažnije od svega, problem koji postoji nije rešen, jer moralna panika po pravilu ne proizvodi sistemska već ad hoc rešenja. Dihotomija "pristojan svet" / "navijač-huligan" na kraju dovede do toga da ne postoji čak ni pokušaj da se problem dublje i sistemski razume.\nAko je, kako tvrdite, u knjizi "navijački pokret" u Engleskoj bio klasno zasnovan, šta je ono što je u Srbiji i bivšoj Jugoslaviji bilo u osnovi formiranja prvih navijačkih grupa?\nKada je reč o manipulaciji o kojoj sam malopre govorio, primer Britanije je verovatno najilustrativniji. Naime, navijački pokreti u toj zemlji tokom šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka bili su sastavljeni pretežno od pripadnika radničke klase. Kriza države blagostanja i dolazak Margaret Tačer na vlast, u velikoj meri su bili praćeni obespravljivanjem tog društvenog sloja. Sve veće nezadovoljstvo ekonomskom situacijom među radničkom klasom imalo je svoje posledice i na stadionima, gde je nasilje postalo deo svakodnevice. Takve nasilne ispade, međutim, iskoristila je vlada da od navijača praktično "stvore" huligane, definišući ih kao glavnog društvenog neprijatelja. Na taj način, obračun sa navijačima poslužio je zapravo kao društveno opravdan obračun sa umirućom radničkom klasom. U tadašnjoj Jugoslaviji manipulacija je funkcionisala na drugačiji način. Iako je najveći broj navijačkih grupa širom zemlje sredinom i krajem osamdesetih svoj identitet gradio na izrazito antikomunističkim pozicijama, političke elite, posebno u Hrvatskoj i Srbiji, takvo su njihovo pozicioniranje iskoristile kao svojevrstan megafon za svoje ciljeve. Tako su se nadolazeće političke snage u još uvek socijalističkoj Jugoslaviji našle na zajedničkom zadatku sa navodnim neprijateljima, navijačima, jašući na sve brže rastućem talasu etničkog nacionalizma. Za razliku od Engleske, u ovom slučaju klasna pripadnost nije imala nikakvu važnost, već je transgresija odlazila u pravcu nacionalizma. Ta strukturna povezanost nacionalizma, navijača i političkih elita bila je i ostala ključna karakteristika fudbalske kulture u regionu. Čak i kada su se dešavali sukobi između vlasti i navijača, ova jednom uspostavljena veza ostala je čvrsta i do današnjih dana.\nS tim u vezi, u kojoj meri su te grupe bile autonomne a koliko se njima upravljalo sa strane s obzirom na sistem u kome su nastajale?\nNavešću jedan zanimljiv detalj iz razgovora koji sam vodio sa pripadnikom navijačke grupe Dinama iz Zagreba (Bad Blue Boys), koji je postao njen aktivni član tokom osamdesetih godina. On mi je rekao kako je u to vreme bilo apsolutno nezamislivo suprotstaviti se policiji, jer se "znalo da se sa time nije zajebavati". Ove reči ukazuju na to da se tadašnji navijački pokret kretao unutar, da tako kažem, dozvoljenih granica, granica koje je određivao sistem. Slabljenjem tog sistema, otvorio se prostor i za mnogo veći uticaj navijača, a opšta tuča sa policijom na Maksimiru 1990. godine zapravo je simbolički označila kraj jedne države, u onom smislu u kome je njen represivni aparat pokazao da više nije u stanju da kontroliše ono što je nekada činio bez poteškoća. Mislim da, u suštini, bar u početku, navijačke grupe nisu bile pod kontrolom bilo kojih političkih centara moći, već da su delovale autonomno, pronalazeći prostor za suprotstavljanje sistemu u tada sve popularnijoj nacionalističkoj retorici. Etnonacionalističke političke elite, međutim, vrlo su brzo prepoznale potencijal koji leži u potkulturi koja iz nedelje u nedelju, širom države, glasno ponavlja slogane koji u to vreme još uvek nisu smeli glasno da se izgovaraju. Na taj način, polako, stvarala se sinergija između elita i navijača, da bi, po mom mišljenju, to kulminiralo kada je Crvena zvezda osvojila Kup šampiona, što je predstavljeno kao trijumf "srpstva" i srpski državni projekat par ekselans.\nŠta je onda ono što je u najvećoj meri određivalo vrednosni sistem navijačkih grupa onda kada su nastajale, u osamdesetim, preko ratnih devedesetih do tranzicionih dvehiljaditih? Koliko je tu istih stvari, nepromenjenih vrednosti, a koliko možda nečega drugačijeg?\nU pitanju je samo jedna reč – nacionalizam, odnosno vrednosni sistem u kome se, šta god se i na koji god način radilo, to predstavlja kroz prizmu vrhunskog nacionalnog interesa. Praktično bilo koja navijačka aktivnost na neki način je podrazumevala, a podrazumeva i sada, izvestan "patriotski oreol", neupitnu borbu za viši nacionalni cilj, zaštitu tog svevišnjeg nacionalnog interesa. Ako se setite da je Ivan Bogdanov svoju ulogu u neredima u Đenovi obrazložio time da je protestovao protiv proglašenja nezavisnosti Kosova, jasno je da je među navijačima, a i u delu javnosti, svako sredstvo koje "doprinosi" borbi za "nacionalni interes" opravdano. Čak i u ovako banalnom slučaju, kada je bilo savršeno jasno da iza svega stoje neki drugi motivi, opravdanje je nađeno u onome što se smatra neupitnim – patriotizmu. Ipak, vremena su se promenila. Ako je kasnih osamdesetih i ranih devedesetih nacionalizam fudbalskih navijača i realno pretočen u njihov odlazak na ratišta širom bivše SFRJ, današnje pozivanje na "srpstvo" više je folklorno, ali služi i kao podsetnik da su oni još uvek tu, kao njegovi čuvari, ukoliko se za to ukaže potreba.\nAko tog drugačijeg u njihovom "sistemu vrednosti" ima, šta je uticalo da do te promene dođe?\nAko je taj "nacionalistički" "sistem vrednosti" u vreme početka ratova u bivšoj Jugoslaviji i imao neku autentičnost, on je sada u velikoj meri sveden na ljušturu, iza koje se kriju drugačiji interesi. Politička moć navijačkih grupa, koja se videla mnogo puta u bližoj istoriji, od ratova pa do njihove uloge u petooktobarskim promenama, gde su proglašeni "herojima revolucije", omogućila im je delovanje koje je mnogo šire nego što je to uobičajeno za jednu marginalnu potkulturu, što navijači u suštini i jesu. Održavajući jednom uspostavljene veze sa nosiocima stvarne moći, navijači i danas predstavljaju relevantan politički faktor. Oni se koriste patriotizmom kao okvirom koji ih definiše, ali imajući realnu moć u nekim drugim sferama, kao što je, uzmimo samo jedan primer, nesrazmerna moć u upravljanju fudbalskim klubovima, ali ne u progresivnom direktno-demokratskom smislu, već na jedan duboko netransparentan način.\nOni su danas možda po prvi put i prepoznati kao "vlasnici klubova". Kako se dogodilo da danas navijačke grupe budu mnogo opasnije formacije od onih koje su postojale u vreme ratova na teritoriji bivše Jugoslavije?\nJedna grupa koja u sebi sadrži dve odrednice, hijerarhiju i nasilje, ukoliko dobije prostor, može postati veoma moćna. Ova dva termina najčešće se vezuju za vojsku ili policiju, ali je razlika u tome da vojska i policija predstavljaju aparat države, i nalaze se pod kakvom-takvom društvenom kontrolom. Ukoliko se jednoj potkulturnoj, marginalnoj grupi dâ mogućnost da postoji na takav način bez ikakve društvene kontrole, jasno je da je reč o jednoj potencijalno opasnoj formaciji, koja, zahvaljujući skoro pa vojničkom ustrojstvu, ima kapacitet da služi kao svojevrsna, da tako kažem, "grupa za pritisak".\nSve vreme smo na polju odnosa između politike i navijačkih formacija. U kojoj meri je politika bojila ponašanje navijačkih grupa a koliko su navijačke grupe uticale na politiku?\nNavijački pokret u regionu, posebno u Srbiji i Hrvatskoj, neraskidivo je od kraja osamdesetih povezan sa politikom. Praktično niti jedna veća navijačka aktivnost u poslednje dve decenije nije mogla proći bez nekakve sprege sa politikom. Iako navijači vole da kažu da njih politika ne interesuje i da ih jedino interesuje "srpstvo" odnosno nacionalni interes, upravo to pokazuje do koje mere je njihovo delovanje duboko politizovano. Nacionalizam je politička ideologija kao i svaka druga, ali je naš navijački pokret do te mere duboko u njoj da se to čak ni ne smatra političkim stavom, već podrazumevajućom, natpolitičkom pozicijom. Upravo u tome i leži osnovni izvor njihove simboličke moći, jer je jedna takva grupacija potrebna svakoj nacionalističkoj političkoj eliti, a sa manjim ili većim razlikama, skoro svaka je u Srbiji bila takva od raspada Jugoslavije.\nDa li se onda može govoriti o odgovornosti navijačkih grupa za brojne primere nasilja a da se ne ide dalje, u političko-bezbednosnu pozadinu tih događaja gde se zapravo krije odgovor na pitanja i ko je organizovao "Đenovu" i ko je organizovao "drona"?\nPitanje odgovornosti navijačkih grupa za nasilje u navedenim slučajevima je klasična zamena teza. Ukoliko bi i bio procesuiran neki pojedinac, uvek ostaje pitanje pozadine takvih događaja. Upravo zbog toga ni ne postoje odgovori na mnoga pitanja vezana za navijačko nasilje, jer se ono posmatra kao huliganski ispad, delo "izvitoperenih pojedinaca", dok iza svakog pokušaja pronalaženja dubljih veza sa nosiocima društvene i političke moći stoji zid ćutanja. Imenovanjem navijača kao huligana njihovo nasilničko ponašanje se zapravo tumači kao pojedinačni akt nasilja, nerazumni čin pojedinaca. Zapravo, nasilje iz primera o kojima je ovde reč je sve samo ne spontano i "huligansko", ono je sistemsko. Navijači u Srbiji su odavno deo sistema, takoreći politički mejnstrim. Dok se tako nešto javno ne izgovori i dok se taj problem ne bude tretirao u skladu sa tom činjenicom, neće biti moguće pronaći nikakvo rešenje za njega.\nI sami kažete u studiji da su sve političke elite na isti način zloupotrebljavale navijačke grupe. Zbog čega su one toliko važne pa ih politika koristi kao svoje oružje?\nInstrumentalizacija navijača krajem osamdesetih i početkom devedesetih godina pokazala je da ove grupe mogu biti politički iskorišćene za različite svrhe, i nema te političke elite koja je odolela izazovu da bar pokuša da ih svrsta na svoju stranu. Kada su navijači tada postali deo političkog polja, ni oni sami nisu imali interes da iz njega izađu. Tako ta sprega ostaje, dajući elitama mogućnost da kontrolišu jednu grupu čije delovanje može imati višestruki odjek, od pokliča na stadionima, pa sve do njihove upotrebe kao paravojnog represivnog aparata. Koliko ta kontrola predstavlja realnost, a koliko iluziju, i kolika se cena za to plaća, ostaje samo jedna od mnogih nepoznanica koje su ovdašnji fudbal pretvorili u kaljugu.\nKako se iz te kaljuge pomeriti ka nekom uređenom sistemu? Šta je potrebno da se dogodi da se pacifikuje navijačka scena u Srbiji i da li se do toga može doći?\nČesto sam slušao predstavnike države kako pričaju da je jedino rešenje za Srbiju primena tzv. britanskog modela, gde je kao ideal postavljena idilična slika porodičnog odlaska na utakmicu. Ono što svi zaboravljaju da kažu jeste da je Britanija duboko podeljeno klasno društvo, i da je tamo od devedesetih na delu sistemsko teranje ljudi slabijeg imovnog stanja sa stadiona. Cene karata za fudbalske mečeve danas u Britaniji mogu da priušte pripadnici srednje i više srednje klase, dok je radničkoj klasi ostavljeno da mečeve omiljenih klubova gleda u pabovima. Shodno tome, i nasilje sa fudbalskih stadiona izmešteno je u pabove i na ulice. Ono, uprkos uvreženom mišljenju, nije nestalo. Samo se ne vidi na televiziji. U Srbiji ovaj model nije primenljiv iz mnogo razloga. Pre svega zbog samog ustrojstva društva, koje nije klasno zasnovano poput britanskog, i gde ekonomski pritisak verovatno ne bi oterao navijače sa stadiona, s obzirom da mnogi od njih ne bi imali problem čak ni da plate više cene karata. Mnogo važnije, ovaj model nije primenljiv zbog toga što Srbija, kao i mnoge druge zemlje istočne i jugoistočne Evrope, predstavlja evropsku periferiju, kako u ekonomskom tako i u društvenom smislu. Ideja fudbalskog spektakla poput onoga u Ligi šampiona može funkcionisati samo u bogatim društvima evropskog centra, dok zemlje poput Srbije služe samo tome da stvore fudbalski poluproizvod, talentovane igrače koji će već sa nekih 18-19 godina otići u bogate klubove da bi tamo, možda, napravili nekakvu karijeru. Izvoz poluproizvoda je, bojim se, sudbina takozvane tranzicijske države kao što je Srbija, što važi i za fudbal, i to će se teško promeniti u budućnosti. Ako pogledate da slične probleme sa navijačkim nasiljem imaju i države koje su zvanično članice EU, poput Bugarske ili Poljske, jasno je da u elitnom klubu osvajača Lige šampiona više nikada neće biti mesta za Zvezdu ili rumunsku Steauu, bar u ovom društvenom i ekonomskom sistemu u kome danas svet funkcioniše.\nNasilje na stadionima neće se sprečiti tako što će se uvesti magloviti i nerealni "britanski model". Ono može biti rešeno samo ukoliko država odluči da tom problemu pristupi na pravi način. Umesto represije prema pojedinačnim navijačima koji se proglašavaju dežurnim krivcima i uzročnicima svih problema u društvu, nužno je pozabaviti se spregom nosilaca stvarne političke i ekonomske moći sa fudbalskim miljeom u celini. Dok oko toga vlada zavera ćutanja i dok se zanosimo nekakvim idejama o "očevima i deci na stadionima", problem ne samo da neće biti rešen, već neće biti čak ni definisan.\nZašto nema rešenja\nAko uporedimo Englesku iz sredine 80-ih i današnju Srbiju, da li bi "rešenje huliganizma" zapravo bio obračun sa nacionalizmom (kao što je u UK bilo sa radničkom klasom) i da li zbog toga tog "rešenja" nema?\nHajde da prvo pokušamo da zamislimo da je jugoslovenska država bila dovoljno moćna poput Britanije sredinom osamdesetih, i da su prevagu u političkim bitkama odneli delovi političke elite koji su nacionalizam smatrali problemom, a ne rešenjem. Ako se zadržimo samo na fudbalu, verovatno bi se desilo to da bi političko teranje kontre režimu ostalo u domenu ritualnog, i da bi politički uticaj navijača bio sveden na marginu, gde generalno i pripada. Verovatno bi u navijačkoj mitologiji preostao i poneki mučenik iz tog "buntovničkog" perioda, ali bi, čak i da je opstao, takav etnički nacionalizam bio samo jedan od obeležja te "čudne" potkulture. Da se izrazim kroz danas popularnu relativističku frazu, bili bi "slobodni da srbuju među svoja četiri zida". Pošto se ništa od toga, naravno, nije desilo, danas imamo situaciju kakvu imamo. Kada bi se danas napravila paralela između Britanije osamdesetih i današnje Srbije, jasno je da Britanija tada problem nije "rešila", već samo, u jednom mnogo širem političkom obračunu, radničku klasu svela na obespravljene ljude bez političkog uticaja, što se vidi i na primeru fudbala, koji odavno više nije igra radničke klase, već imućnih ljudi. Dakle, neprijatelj nisu bili navijači, već određena društvena klasa. U slučaju Srbije, problem je mnogo dublji i slojevitiji, i odnosi se na dubok upliv koji određeni delovi navijačkih grupa imaju unutar samog sistema. Oreol patriota koji nose od osamdesetih godina danas služi samo kao paravan, kao objašnjenje njihove političke važnosti. U tom smislu, možda nije najsrećnije reći da se "nacionalizam" može bilo kako "uništiti", ali bi kao početna premisa moglo poslužiti demistifikovanje tog "patriotskog" aspekta navijača. Ukoliko ne bi bilo te moralne superiornosti izražene kroz, recimo, "srpstvo" i "pravoslavlje", a kako u stvari oni i deo javnosti sebe vide, njihov politički uticaj bi mogao oslabiti. Ipak, za tako nešto je neophodno da samo društvo i njegove političke elite prestanu da svoju moć crpe iz nacionalizma. Nažalost, svedoci smo da takva politika danas ponovo postaje veoma popularna širom Evrope, tako da, u sve podeljenijem svetu, ova vrsta obrta teško može postati realna.\nNavijači i Crkva\nKako ocenjujete vezu tih grupa sa verskim zajednicama i koliki je njihov uticaj na formiranje stavova "mlađih generacija" u Srbiji?\n"Patriotski oreol" koji navijači nose nužno podrazumeva i pravoslavlje kao jedan od osnovnih elemenata njihovog identiteta. Mnoge akcije, poput bojkota utakmica koje se igraju na Veliki petak, pokazuju da je ta povezanost jaka, ali i da ima direktan uticaj na razumevanje ovog društva u celini – to jest da li je ono sekularno ili nije. Ukoliko jedna profana organizacija poput FSS-a odluči da jedan verski ali ne i državni praznik proglasi kao "neradan dan", postavlja se pitanje samog uređenja društva, koje napušta sekularizaciju kao jednu od svojih osnovnih tekovina. Pravoslavni identitet navijača vidljiv je na svakom koraku, a "mlađe generacije", kako vi kažete, to prihvataju bez pogovora, kao svoj osnovni identitet, ne razmišljajući mnogo o stvarnom sadržaju prihvatanja takve vrste religioznosti. Iako je verski identitet apsolutno privatna stvar, u ovom slučaju se, međutim, kroz spregu jednog dela crkvenih predstavnika i navijača, on definiše kao politička snaga, što se moglo videti i na mnogim političkim skupovima, naročito kada su u pitanju događanja oko Parade ponosa, gde se Crkva, koja u Srbiji takođe deluje kao ozbiljan politički faktor, tom skupu snažno suprotstavljala. Pravoslavlje u ovom kontekstu služi kao jedan od dodatnih argumenata u potvrđivanju jasne pozicije navijača kao "čuvara nacionalnog interesa", shvaćenog u klasičnom nacionalističkom ključu.


Zorana Mihajlović u kampu "Koridora Srbije": Rešićemo sve probleme - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Zorana Mihajlović u kampu „Koridora Srbije“: Rešićemo sve probleme\n1Piše: Danas Online 20. jula 2019. 11.52 Izmenjeno: 18.50\nFoto: Ministartsvo građevine\nOna je istakla da će zajedničkim radom Vlade i “Koridora Srbije“ svi problemi na deonici biti prevaziđeni i da će istočni krak biti pušten u saobraćaj na jesen.\n“Imali smo određenih problema na ovoj deonici i verujem da u budućnosti nikada više nećemo imati problema sa građevinskim kompanijama koje izvode radove, kao što smo na ovoj deonici imali sa grčkim Aktorom! Ali, prevazići ćemo sve probleme i na jesen pustiti u saobraćaj istočni krak Koridora 10 ka Bugarskoj. Hvala Koridorima Srbije na svemu što rade kada su investicije u pitanju, nastavljamo novi investicioni ciklus u infrastrukturu gde će Koridori biti investitor na izgradnji auto-puta Niš-Merdare-Priština“, rekla je Mihajlovićeva.\nMihajlovićeva će danas popodne razgovorati u Dimitrovgradu sa bugarskim ministarom transporta, informacionih tehnologija o komunikacija Rosenom Željazkovim o načinima kako da naši gađani i privreda prelaze granice naših država.\nBugarska, koridor 10, Zorana MihajlovićBeograd\n21. jula 2019. u 08.49\nMonti pajton srbije. Da nije žalosno bilo bi smešno.


Murati: Vlada će pomoći preduzećima plaćanje zakupa i isplatu zarada zaposlenima - Kosovo Online\n7. April 2021. • 18:15\nMurati je dodao da je cilj vlade očuvanje ekonomske stabilnosti i radnih mesta na Kosovu.\n"Imamo i poseban paket mera usmeren na sektore koji ne čine značajan deo ekonomije. Osnovna ideja je da podržimo plaćanje zakupa i zarada zaposlenih. Cilj je pre svega očuvanje radnih mesta i ekonomske stabilnosti", rekao je Murati.\nMinistar finansija naglasio je da je reč o hitnoj pomoći, koja će trajati do potpunog izlaska iz ekonomske krize.\n"Ne radi se samo o paketu za oporavak, već o hitnim akcijama za pomoć privredi. Ne doživljavajmo trenutne mere kao nešto restriktivno, već kao pripremu za leto koje nas očekuje. Želimo da iskoristimo sve raspoložive kapacitete. Paket mera za oporavak biće okončan kada izađemo iz vanredne situacije. Ovde nije reč o dugoročnom paketu pomoći", precizirao je Murati.\nOn je dodao da predstoji određivanje preciznih kriterijuma za dodelu pomoći.\n"Iznos sredstava koji će biti dodeljen preduzećima još nije određen, jer neki kriterijumi još nisu precizirani, pošto se preduzeća još nisu prijavila za pomoć. Finansijska sredstva se mogu dobiti i iz drugih vladinih programa i mogu se koristiti u svrhe ekonomskog oporavka", pojasnio je Murati.\nHekuran Murati ekonomija Ministarstvo finansija Kosova Kosovo\nMiftaraj: Ministar Murati je loš primer transparentnosti\nDirektor Kosovskog pravnog instituta Ehat Miftaraj, kao primer loše prakse transparentnosti u novoj vladi Aljbina Kurtija naveo je ministra finansija Hekurana Muratija, jer je zahtev i predlog tog instituta samo “video”, bez davanja odgovora na isti.\nOko 40.000 radnika očekuje 900 evra od Ministarstva finasija\nŠahini: Spreman paket finansijske pomoć za preduzeća koja su pretrpela štetu tokom pandemije


PRVA FAZA KOMASACIJE U SOKOBANJI | Timočke\nfeb. 07 DRUŠTVO no comments\nU prostorijama osnovne škole u Belom Potoku počelo je sređivanje faktičkog stanja za deo katastarske opštine Beli Potok. To podrazumeva da će učesnici komasacije da se izjašnjavaju da li se stanje iz katastra slaže sa stanjem na terenu kada su u pitanju vlasništva parcela. U toku uvrđivanja faktičkog stanja učesnici komasacije mogu da sređuju imovinsko-pravne odnose koji su nerešeni. Moći će da vrše sprovođenje ugovora koji su zaključeni pismeno ali nisu overeni, zatim usmene ugovore o kupoprodaji gde je izvršena kupoprodaja.\n-Ovaj proces je višestruko koristan za učesnike komsacije. Pre svega, zbog same komasacije gde će vlasnici parcela na komasacionom području nakon završetka celog procesa dobiti, krupniju parcelu, u slučaju da su imali nekoliko sitnijih, pravilnog oblika i sa pristupnim putem. Takođe, tokom ove faze moći da se reše imovinsko-pravni odnosi potpuno besplatno bez plaćanja bilo kakvih taksi i plaćanja troškove overe ugovora- kaže Miroslava Opačić, predsednik komisije za komasaciju u Sokobanji.\nRok za završetak ove faze je tri meseca.\nŽivota Živanović iz Belog Potoka, jedan od vlasnika parcela u komasacionom području kaže da je komasacija pozitivna stvar i da je šteta što to nije ranije urađeno.\n-Uređenje zemljišta mnogo znači, ja sam imao prilike da radim na komasiranom području i mogu da kažem da je mnogo lakše i jeftinije raditi na takvim parcelama. Nema trnja, nema dodatnog zadržavanja u vreme oranja, setve , sređivanja zemljišta a samim tim su i troškovi znatno manji – kaže Živanović.\nProstor koji će biti obuhvaćen komasacijom je potez od Sokobanje do Bovanskog jezera u površini od 956 hektara i obuhvata delove sedam katastarskih opština. U pitanju je područje sa najplodnijom zemljom na teritoriji opštine Sokobanja koje je dobrim delom poplavljeno u periodu godine kada ima više padavina i kao takvo je neupotrebljivo. Cilj ove komasacije je rešenje ovih problema kroz uređenje korita reke „Moravice”, formiranje sistema za navodnjavanje i odvodnjavanje kao i formiranje oblika i ukrupnjavanje parcela.\n← SILOVAO MALOLETNU SVASTIKU\nU BORU OD GRIPA OBOLELO 120 LJUDI →


Microsoft SharePoint skup u Smart-u – Personal magazin\nJuče je u kompaniji Smart d.o.o. uz druženje i doručak diskutovalo o sve aktuelnijoj temi – kako upravljati dokumentima u kancelarijskom poslovanju. Razgovaralo se o problemima koji se uobičajeno pojavljuju…\nJuče je u kompaniji Smart d.o.o. uz druženje i doručak diskutovalo o sve aktuelnijoj temi – kako upravljati dokumentima u kancelarijskom poslovanju. Razgovaralo se o problemima koji se uobičajeno pojavljuju u ovom procesu kao i načinima za prevazilaženje problema, kao i o značaju kancelarijskog i arhivskog poslovanja u poslovnim subjektima.\nUz prezentaciju i praktične primere, biznis analitičar kompanije Smart d.o.o. gospođa Dijana Koviljac je bila u prilici da sa prisutnim podeli svoja iskustva i ukaže na važnost sistema za upravljanje dokumentima. Prisutni su takođe upućeni i u procedure rada koje omogućuju da se dokumenti uključeni u poslovne procese po potrebi prevedu u elektronsku formu i da se na taj način omogući njihovo praćenje, prijem, distribucija, pretraživanje i čuvanje.\nompanija Smart d.o.o. je predstavila rešenja za upravljanje dokumentima razvijena na Microsoft SharePoint tehnologiji, koja se koriste u svrhu olakšavanja rada sa dokumentima u kancelarijskom poslovanju. Akcenat je stavljen na implementaciju i korišćenje samih rešenja u savremenom poslovnom okruženju u cilju pravne sigurnosti organizacije, a u skladu sa postojećom zakonskom regulativom u ovoj oblasti.\nCilj ovog druženja je bio da se poslovnim partnerima ukaže na značaj automatizacije procesa upravljanja dokumentima na način koji omogućava poboljšanje poslovnih performansi i povećanje efikasnosti.\nSmart SharePoint rešenja vam nude unapređenje kompanijskog poslovanja u svim segmentima, u najkraćem roku i prilagođeno specifičnim potrebama.\nMicrosoft SharePoint skup u Smart-u was last modified: April 19th, 2013 by Redakcija\nPrvi „VAR Partner Day 2013“ skup organizovan u Beogradu


Porodica Olivera Ivanovića i građani Kosovske Mitrovice na mestu gde je Ivanović ubijen\nU Severnoj Mitrovici je obeležena godišnjica ubistva predsednika Građanske inicijative Srbija, demokratija, pravda - Olivera Ivanovića. Na mestu gde je ubijen s leđa sa šest metaka okupili su se njegovi prijatelji, stranačke kolege i brojni političari i građani.\nGodišnji pomen jednom od najpoznatijih srpskih političara na Kosovu Oliveru Ivanoviću služio je paroh mitrovački Milija Arsović.\nObeležavanju godišnjice u Severnoj Mitrovici na mestu gde je Ivanović ubijen prisustvovao je i ministar trgovine u Vladi Republike Srbije Rasim Ljajić, ali i brojni srpski političari i građani.\nPomenu u Mitrovici nisu prisustvovali predstavnici Srpske liste, kao ni predstavnici lokalne samouprave.\nKsenija Božović izrazila je razočaranje što na pomen nisu došli i predstavnici ambasada u Prištini iako su, kako je rekla, mnogi od njih potvrdili dolazak. Od stranih diplomata došao je samo ambasador Švajcarske na Kosovu Filip Ge.\n,,Mi smo želeli da oni budu danas sa nama ovde samo iz jednog jedinog razloga, a to je da pošaljemo jednu jasnu poruku sa ovog mesta - da kosovske institucije koje su nadležne da pronađu ubicu Olivera Ivanovića danas pale na ispitu od prvog dana. Od prvog dana kada su radili onako neprofesionalni uviđaj. Upravo, evo i godinu dana nakon toga ništa nemamo, nijedan dokaz oko ubice, a kamoli da se ubica pronađe i precesuira’’, rekla je Božovićeva.\nBožovićeva je poručila da ubistvo Olivera Ivanovića mora da bude rasvetljeno, da bi, kako je kazala, Srbi nastavili žive na Kosovu i da se osećaju bezbedno.\n,,Taj muk i tišina koja je zavladala posle ubistva Olivera Ivanovića vidite i danas je prisutna na ovim prostorima. Nema više glasa razuma, nema više nekog ko će da nas ohrabri, nekako smo svi postali nemi’’, kazala je Ksenija Božović iz GI “SDP-Oliver Ivanović.\nNovinar i pesnik Živojin Rakočević smatra da su posledice Ivanovićevog ubistva i nerešavanje ovog slučaja veoma velike i ističe da je protekla godina bila godina Olivera Ivanovića.\n,,Zato što je njegova smrt i njegov život povezan sa nepravdom koja se čini Srbima na Kosovu i Metohiji. Smrt Olivera Ivanovića nije razotkrivena zato što je to neka vrsta zajedničkog poduhvata Albanaca, međunarodne zajednice i srpskih kriminalaca’’, smatra Rakočević.\nBivši advokat Olivera Ivanovića Nebojša Vlajić smatra da je javnost s pravom uverena da se istraga ubistva Olivera Ivanovića ne sprovodi na ozbiljan način.\n,,Osim nekoliko glasina i poluproverenih informacija i političkih saopštenja mi iz ove istrage do sada nismo saznali ništa. Mislim da je to ono najviše što zabrinjava i ono najviše što javnost boli. Dakle, mislim da bi konačno trebalo izaći sa nekim validnim činjenicama, dokazima sa bilo koje strane, pa i ako nemaju ništa dužni su i to da kažu’’, rekao je novinarima Nebojša Vlajić.\n"Kada tolerišete nasilje, na kraju dođe do ubistva"\nIstragu o ubistvu Olivera Ivanovića odvojeno vode tužilaštva u Beogradu i u Prištini.\nOliver Ivanović godinama je upozoravao da je bezbednost glavni problem na severu Kosova, a i sam je bio žrtva nekoliko napada - podmetnuta mu je bomba ispod automobila, zapaljene stranačke prostorije, provaljeno u stan gde je napadnuta njegova supruga, a nekoliko meseci pre ubistva zapaljen mu je i automobil. Nijedan od ovih slučajeva nije rešen.\n„Kada tolerišete malo nasilje, onda to malo nasilje preraste u malo veće, onda malo veće nasilje preraste u paljevinu ili plastičnu bombu, pa eksploziv, što su stvari sa kojima se ne igra normalan čovek“, rekao je Oliver Ivanović za emsiiju "Slobodno srpski" 26. januara 2016. i potvrdio konstataciju novinara da "na kraju dođe do ubistva".\nDan nakon ovog intervjua u emisiji Slobodno srpski Oliver Ivanović je uhapšen od strane EULEKS-a pod optužbom za ratni zločin.\nDve godine kasnije osuđen je na 9 godina zatvora, a zatim je Apelacioni sud poništio tu presudu i doneo odluku o ponavljanju sudskog procesa.\nIvanoviću je pravo da se brani sa slobode omogućeno aprila 2017. godine.\nNekoliko meseci kasnije kandidovao se za gradonačelnika Severne Mitrovice.\nTokom kampanje je više puta upozoravao na razne pritiske i pretnje koje su upućivane i članovima njegove građanske inicijative Srbija, demokratija, pravda ispred čijih prostorija je i ubijen 16. januara. 2018. godine.


Država nema saradnju sa intelektualnim delom dijaspore – Naši u svetu\nObjavljeno 09/09/21 u 07:00\nFOTO TANJUG/ JADRANKA ILIC\nDr Vladimir Grečić, njapoznatiji srpski stručnjak za migracije i za srpsku dijasporu, već godinama istražuje odliv “mozgova” i saradnju matice Srbije sa intelektualcima u rasejanju.\n“Republika Srbija je u dužem periodu suočena s gubitkom potencijalnih kvalitetnih kadrova koji su na pragu ulaska u kontingent radne snage, (koji bi obogatili ljudski kapital zemlje), ali i sa njihovim gubitkom iz procesa rada, s gubitkom ljudskog kapitala”, tvrdi dr Grečić, koji saopštava da je od 650.000 iseljenih iz Srbije poslednjih godina, većinu činio obrazovan mladi svet.\nNjegova teza je da u rasejanju postoji veliki broj uglednih naučnika i uspešnih menadžera sa značajnim ostvarenim rezultatima rada u gotovo svim oblastima: fizici, elektrotehnici, fizičkoj hemiji, telekomunikacijama, biohemiji, medicini, i drugim oblastima.\n“Drugim rečima, naši sunarodnici širom sveta su autori mnogih objavljenih knjiga, pronalazaka, patenata, modela, tvorci i organizatori kreativne industrije koja sve više dobija na značaju, i slično.Međutim, iz različitih objektivnih, ali i subjektivnih razloga, pa i zbog nemara i neodgovornosti matične države ili nedovoljne spoznaje mogućnosti njihovog angažovanja, oni ostaju uglavnom nepoznati široj\njavnosti i prepušteni isključivo sopstvenim inicijativama”, tvrdi profesor Vladimir Grečić.\nPo njegovom otkriću neke aktivnosti i doprinosi srpskih inovatora u svetu poznati su samo u užem krugu stručnjaka. Čak i u tim krugovima, oni su negde i nekada slučajno, nesistematično, neorganizovano pominjani.\n“Stoga je neophodno da se saznanje o potencijalu srpske stvaralačke dijaspore sistematizuje i da se šira javnost upozna sa naučnim potencijalom razuđenim širom rasejanja, kao i sa\nmogućnostima koje su koristile druge emigracione zemlje u angažovanju iseljenih umova za ekonomski i društveni razvoj matične države. Uspešna saradnja s intelektualnom dijasporom će podstaći konkurentnost privrede Srbije, omogućiti firmama da budu vodeće u razvoju novih tehnologija, da osvoje nova tržišta, unaprede kvalitet i efikasnost javnih usluga i tako doprinose stvaranju velikog broja novih kvalitetnih radnih mesta.Napori i stručnost kadrova u Srbiji u oblasti istraživanja i inovacija moraju se udružiti s dijasporom kako bi se stvorila kritična masa. U isto vreme, od početka mora se stvoriti takav ambijent i uslovi koji će omogućiti da otkrića brzo izađu na tržište, donesu brze koristi za građane i unaprede konkurentnost”, smatra dr Vladimir Grečić, autor stotinak naučnih radova i knjaga o migracijama i srpskom rasejanju.\nKad dr Vladimira Grečića pitam koji su uslovi za uspeh u partnerskim odnosima s dijasporom. Grečić odgovara da izbor „pravih” partnerstava će značajno odrediti njihov uspeh.\n“Neophodno je ispuniti i sledeće, međusobno povezane uslove, kako bi partneri u saradnji mogli da ispune svoja obećanja:\n(a) identifikacija partnera u dijaspori za inovacije;\n(b) ozbiljna angažovanost politike i zainteresovanih strana; (v) jasna usredsređenost na rezultate, efekte i\n(g) odgovarajuća finansijska podrška”.\nJedan od najznačajnijih talasa migracija srpskih pametnih ljudi odvijao se u poslednjoj deceniji 20.\nveka, a ni danas seoba “mozgova” ne gubi na aktuelnosti. Dostupni podaci pokazuju da je oko 70 odsto ukupne srpske inteligencije 19. veka obrazovano u inostranstvu. To je, kako dokumentaciona građa pokazuje, bio rezultat usklađenih napora države, a i samog knjaza Miloša Obrenovića, da investira u obrazovanje, što daleko prevazilazi današnji relativni nivo ulaganja u ovu oblast.\n“U 19. veku, elita Srbije je tačno znala gde se njeni studenti obrazuju i koliko dugo su studirali i radili u\ninostranstvu. Jednako je važna činjenica da su se svi srpski studenti koji su studirali u 19. veku u inostranstvu vratili u Srbiju. Nasuprot tome, na početku 21. veka, nema odgovarajuće nacionalne strategije u oblasti elitnog obrazovanja, nema zbirnih podataka o tome koliko je danas mladih ljudi u inostranstvu i koliko se njih vratilo nakon diplomiranja”, kategoričan je Grečić.\nAktuelnost ove teme odnosa države prema iseljenog srpskoj inteligenciji dolazi do izražaja poslednjih godina, jer je sve više mladih i obrazovanih ljudi u Srbiji koji traže mogućnosti iseljenja i bolje uslove za rad i život negde drugde u svetu. O tome svedoči Vladimir Grečić porast broja podnosilaca zahteva u sudovima u Srbiji za međunarodnu overu dokumenata radi odlaska u inostranstvo.\nNemačka prošle godine priznala 44.800 stranih diploma, evo koliko iz Srbije i BiH, i iz koje branše najviše\nOveravaju se prevodi fakultetskih, doktorskih, master, pa i srednjoškolskih diploma. Ističe se, isto tako, „da onih koji žele da odu u inostranstvo ima sve više”, a to dokazuju podaci više obavljenih anketa.\nDr Vladimir Grečić je naučnik koji smatra i to dokazuje da su migracije radne snage, a posebno obrazovanih ljudi korisne za države iz kojih kreću i države i koje stižu.\n“Migracije ljudi mogu postati win-win kombinacija za sve one kojih se one tiču, ako postoje iskusni ljudi za upravljanje njima i saradnja između mnogih institucija i aktera. Donedavno, za razvoj zemalja porekla migranata, migracije su se smatrale negativnom pojavom, ekonomskim gubitkom, naročito u pogledu know-how i radne snage. Međutim, mišljenje da migracije nose sa sobom značajan ekonomski potencijal postalo je danas široko prihvaćeno. Smatra se da, dokle god se one oblikuju i njima upravlja,\nzemlje porekla i zemlje prijema (domaćini), kao i sami migranti, od njih imaju korist – dobit (triple win – trostruka pobeda).\n“U ovom trenutku, legalne migracije se de facto uređuju imigracionim zakonima zemalja prijema, ali neželjene su uvek problem. Drugim rečima, međunarodne migracije su usko povezane sa globalnim razvojem i generalno se smatraju\npozitivnim za obe, kako za zemlje koje šalju migrante, tako i za zemlje koje ih primaju. U zemljama slanja, emigracije mogu da podstiču razvoj kroz racionalno korišćenja deviznih doznaka i investicija pripadnika dijaspore, preko smanjenja pritisaka na tržište rada, kao i kroz doprinos dijaspore preko transfera znanja i veština”.\nKao ekonomista Grečić trvdi da i povratnici takođe mogu da doprinose svojim zemljama porekla kroz inovacije i nuđenje investicionih kapaciteta iz sredstava stečenih u inostranstvu. Zemlje destinacije, s druge strane, mogu imati koristi od imigracije kroz ublažavanje nedostatka radne snage i kroz inovacije koje će novajlije doneti. Međutim, ako se njima dobro ne upravlja, međunarodne migracije mogu imati negativne posledice.\nU negativne posledice dr Vladimir Grečić ubraja: gubitak vrednih ljudskih resursa i veština u zemljama porekla, ili pak zbog porasta ksenofobije, koja može dovesti do loše integracije, diskriminacije, eksploatacije ili čak zloupotrebe u zemljama destinacije.\nU otkup seoskih kuća se uključuje i dijaspora: “Ili ćemo sačuvati sela ili se Srbiji loše piše”\nMeđunarodni migracioni tokovi su vođeni ekonomskim razlikama i nalaženjem jeftinog prevoza, jednostavnošću globalnih komunikacija i uspostavljanjem mreža migranata. Danas, u većini slučajeva, zemlje su, istovremeno, zemlje porekla, destinacije i tranzita migranata.\nMigracione politike, kako u zemljama porekla tako i u zemljama destinacije, kao i obrasci i stepen međunarodne saradnje igraju važnu ulogu u određivanju tokova, uslova i posledica međunarodne migracije.\nU celini uzev, Evropi, uključujući Srbiju kao kandidata za prijem u članstvo EU, potrebna je dobro vođena migraciona politika koja efikasno doprinosi strategiji Evropa 2022. da bi ostvarila „pametan, održiv i inkluzivan rast”. Sudeći po nalazima mnogih autora i stavovima zapisanih u dokumentima EU, Evropa mora da privuče nove talente i da se takmiči na globalnoj sceni.\n“Važne su sinergije sa politikama u drugim oblastima. EU treba da obezbedi konzistentnost, na primer, između migracija i zapošljavanja, obrazovanja, razvoja i trgovinske politike i da obezbedi kratkoročno kretanje visokokvalifikovanih stručnjaka koji pružaju usluge. Privlačenjem i zadržavanjem stranih studenata, kao i promovisanjem obrazovanja među migrantima koji legalno borave u zemljama članicama EU, olakšaće se snabdevanje potrebnim veštinama koje će u budućnosti biti neophodne na tržištu rada EU”, tvrdi Vladimir Grečić.\nProfesor, koji je član državnih institucija i komisija u Srbiji za rešavanje pitanja iseljavanja “mozgova”, veruje u potrebu saradnje države i iseljenih.\nKo su srpski digitalni gastarbajteri i pečalbari\n“U upravljanju međunarodnim migracionim tokovima, vlade se obično fokusiraju na različite vrste migranata, od kojih većina spada u grupu istaknutih radnika migranata, uključujući i visokoobrazovane i visokokvalifikovane radnike. Osim toga, sve veća pažnja se posvećuje transnacionalnim zajednicama ili dijasporama, zbog njihove potencijalne uloge u razvoju zemalja porekla”, ističe dr Vladimir Grečić, ekspert za srpsku dijasporu.\nPrvi put u istoriji Amerika može da ostane bez novca


Ivaniševićeva peta titula - KRAGUJEVAČKI SPORT\nIvaniševićeva peta titula\nVelemajstor Ivan Ivanišević pobednik je ovogodišnjeg pojedinačnog prvenstva Srbije za šahiste, koje je održano u kragujevačkom hotelu „Šumarice“. Ovo je peta Ivaniševićeva titula državnog prvaka, čime je potvrdio ulogu vodećeg igrača Srbije u poslednjoj deceniji.\nIvanišević je žestokog konkurenta imao u Robertu Markušu, igraču sa najvećim rejtingom na turniru. Njih dvojica su kroz cilj prošli sa istim brojem poena (po 6,5), ali je zahvaljujući boljim dodatnim kriterijumima titula prvaka pripala Ivaniševiću.\nTreće mesto zauzeo je Miloš Perunović sa 5 osvojenih poena i on je zajedno sa gorepomenutim dvojcem obezbedio plasman na naredno prvenstvo.\nŠampionat će ostati upamćen kao jedan od najjačih od osamostaljenja Srbije 2006. godine, sa rekordnim nagradnim fondom od 660 000 dinara. Ivaniševiću i Markušu pripala je novčana nagrada u iznosu od 165 000 dinara, a nagrađeni su i ostali učesnici. Nagrade je uručio član upravnog odbora i zastupnik ŠSS Ivan Živković, a pehare i medalje selektor muške reprezentacije i velemajstor Slavoljub Marjanović.\nBio je ovo jedan od najborbenijih šampionata Srbije. Od ukupno odigranih 38 partija, odlučeno je čak 28. Nažalost, utisak je donekle pokvarilo odustajanje nekadašnjeg prvaka Srbije Dejana Antića nakon drugog kola, pa je turnir završilo ukupno devet igrača.\nPrevious Ivanišević u vođstvu


Košarac pohvalio aktivnosti Predstavništva Srpske u Beču\n20/07/2021 | 18:35 ⇒ 18:45 | Autor: SRNA\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac istakao je da su prepoznatljive aktivnosti Predstavništva Republike Srpske u Beču i njihovi kontinuirani napori na promociji ekonomskih, privrednih i kulturnih potencijala Srpske, što doprinosi i jačanju ekonomskih veza i povećanju spoljnotrgovinske razmjene između BiH i Austrije.\nBeč, Košarac i FilipovićFoto: SRNA\n- Predstavništvo Republike Srpske u Beču na najbolji način doprinosi unapređenju privrednih veza između Srpske i Austrije, te povezivanju domaćih i austrijskih privrednika. Posebno je značajan segment povezivanja institucija Republike Srpske i Austrije, kao i promocija i zastupljenost domaćih proizvoda na austrijskom tržištu - naveo je Košarac, koji se nalazi u dvodnevnoj posjeti Beču, nakon sastanka sa šefom Predstavništva Republike Srpske u Austriji Mladenom Filipovićem.\nKošarac je pružio podršku saradnji Predstavništva sa lokalnim zajednicama u Republici Srpskoj radi što bolje prezentacije lokalnih privrednih kapaciteta austrijskoj javnosti, saopšteno je iz Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara.\nNa sastanku je razgovarano o formiranju u funkcionisanju slobodnih zona u Republici Srpskoj i Federaciji BiH.\nMinistar Košarac informisao je sagovornika da su u Republici Srpskoj mnoge lokalne zajednice zainteresovane za otvaranje slobodnih zona, čije će efikasno poslovanje doprinijeti poboljšanju poslovnog okruženja i povećanju konkurentnosti.\n- U tom smislu, svojim kapacitetima prednjače Trebinje, Istočno Sarajevo, Gradiška, Bijeljina i Prijedor. Ohrabruje me spremnost ovih lokalnih zajednica da ulože dodatne napore u privlačenju stranih investitora. Slobodne zone su razvojna šansa za domaću privredu i pokretač ukupnog ekonomskog razvoja - naveo je ministar.\nKošarac je istakao da Predstavništvo Republike Srpske u saradnji sa austrijskom Privrednom komorom može na adekvatan način doprinijeti promociji slobodnih zona u Republici Srpskoj i privlačenju austrijskih investitora u narednom periodu.\nŠef Predstavništva Republike Srpske u Beču Mladen Filipović istakao je da u Austriji trenutno postoji 400 kompanija koje su povezane sa kompanijama iz Republike Srpske i Federacije BiH, te da njih 74 imaju svoja sjedišta u BiH.\nOn je naglasio da su ovdašnji investitori najviše zainteresovani za ulaganje u metalnu i drvnu industriju, kao i IT sektor.\nNa sastanku je naglašeno da je Austrija tradicionalni i jedan od najznačajnijih spoljnotrgovinskih partnera BiH, te da je neophodno jačati ukupnu saradnju u predstojećem periodu.\nAmazonu stigla milionska kazna\n22:19 > Nakon jogurta, pesticidi i u sladoledu


Gradonačelnici sa severa Kosova pozvali predstavnike EU da javno osude ideje o cepanju Srbije – Radio Televizija KISS\nGradonačelnici sa severa Kosova pozvali predstavnike EU da javno osude ideje o cepanju Srbije\nby admin · март 21, 2014\nGradonačelnici sa severa Kosova pozvali predstavnike EU da javno osude ideje o cepanju Srbije,Oni su takođe izrazili razočaranje zbog ćutanja diplomata o izjavi „albanskih terorista sa juga Srbije u kojima se preti otcepljenjem dela teritorije Srbije“.Predsednik Skupštine opštine Bujanovac Jonuz Musliju, bivši poltički lider „Oslobodilačke Vojske Preševa, Međveđe i Bujanovca“ izjavio je u utorak da ukoliko se ukrajinski region Krim pridruži Rusiji to isto pravo treba dati i opštinama Bujanovac i Preševo čije stanovništvo se 1992. na refendumu opedelilo za pripajanje Kosovu.\nU saopštenju dostavljenom agenciji Tanjug gradonačelnici opština Zvečan, Severna Mitrovica, Zubin Potok i Leposavić navode da su tri dana strpljivo čekali da od predstavnika međunarodne zajednice čuju osudu takvih izjava. Posebno smo razočarani ćutanjem predstavnika EU i diplomata okupljenih u diplomatsku grupu Prijatelji juga Srbije, koji retko propuste priliku da se oglase o svakom događaju u Preševu ili Bujanovcu, ali ovaj put ćute,”- stoji u saopštenju. Gradonačelnici sa severa Kosova ističu da je politika duplih standarda i dovela do sukoba na Kosovu i Metohiji, te da nije moguće glasno braniti teritorijalni integritet Ukrajine a još glasnije ćutati kada se poziva na cepanje Srbije. Gradonačelnici su zahtevali od predstavnika EU i diplomata okupljenih u grupu Prijatelji juga Srbije, da odmah javno osude ideje o cepanju Srbije i zaštite njen teritorijalni integritet. Oni su istovremeno upozorili da ako se izjavama o cepanju Srbije ne stane na put, da može doći do nesagledivih posledica za ceo Balkan i da politika duplih standard mora prestati.\nStojanović: Priština koči ZSO\nNikolić: Potreban novi aneks Briselskog sporazuma\nNext story Žbogar: važan nastavak odnosa Beograda i Prištine\nPrevious story Trepča : Crvena Zvezda, 24. marta


Beogradski zavod (Beta) – Savet Vlade Srbije za borbu protiv korupcije predlažio je da Državna revizorska institucija ispita rad Republičkog geodetskog zavoda (RGZ), za koji je ocenio da svojim radom nije omogućio da Srbija ima moderan, ažuran, pouzdan i potpuno javan katastar nepokretnosti.\n„Izmene Zakona o državnom premeru i katastru očito nisu doprinele efikasnom radu RGZ-a, kao i ogromna novčana sredstva koje je Zavod dobio u poslednjih petnaest godina, kroz odobrene projekte koji se finansiraju iz kredita i donacija“, navodi se u izveštaju o radu RGZ koji je Savet uputio Vladi Srbije.\nIstaknuto je da RGZ ima skoro 3.000 državnih službenika „čija kvalifikaciona struktura i stručnost očito ne mogu da odgovore zahtevu uredjenog i modernog katastra“.\nKao rezultate neažurnosti RGZ-a, u čijoj je nadležnosti osnivanje, obnova i održavanje katastra nepokretnosti i vodova, Savet ističe i to da se gradjevinski objekti u centru Beograda 2017. godine vode kao pašnjaci, livade i njive.\n„Rezultat je i to da hiljade stanova i jedinica poslovnog prostora u katastru ima uknjiženu kvadraturu – nula kvadrata, da su podaci o zemljišnom fondu Republike Srbije poslovna tajna, očito ne samo za Savet za borbu protiv korupcije, već i za druge državne institucije“, piše u izveštaju objavljenom na sajtu Saveta.\n„Najnovija izmena Zakona o državnom premeru i katastru, po kojoj notari dostavljaju dokumentaciju RGZ-u u elektronskoj formi je idealno rešenje, ali za uredjene katastre nepokretnosti. U Srbiji, gde nisu rešene nezakonite privatizacije, gde nije rešena restitucija oduzete imovine, gde postoje milioni nelegalizovanih objekata i brojni drugi problemi koji se manifestuju kroz neažuran i nepouzdan katastar, dovodi se u pitanje mogućnost sprovodjenja zakona“, navodi Savet.\nOznakeDržavna revizorska institucija katastar katastar nepokretnosti Naslovna-centar Naslovna-traka Republički geodetski zavod RGZ Zakon o državnom premeru i katastru


Aleksandar Vučić: “BiH je najveća opasnost za našu državu” – Haber.ba\nAleksandar Vučić: “BiH je najveća opasnost za našu državu”\nPremijer i novoizabrani predsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u intervjuu za “Prvu televiziju” da je za Srbiju najveća opasnost BiH.\nPremijera Srbije najviše brine, kad je riječ o regionu, situacija u BiH, za odnose s Albancima kaže da su teški, s Hrvatskom smatra da treba mnogo otvorenije da se razgovara, prenosi “Tanjug”…\nTako je najkraće odgovorio na pitanje “Prve TV” šta vidi kao najveću opasnost za Srbiju u regionu.\n“Najveća opasnost je BiH, zbog odnosa u toj državi, i ne mislim time ništa loše, naprotiv govorim o njihovom značaju. Naši odnosi s Albancima su mnogo teški i moramo, i jedni i drugi da pravimo bolji ambijent“, rekao je Vučić.\nTeme:Aleksandar Vučić, BiH, Srbija


Trebinje prepoznato kao pozitivan primjer u oblasti razvoja "pametnog grada" | Trebinje Live\nGrad Trebinje je prepoznat kao pozitivan primjer u oblasti razvoja "pametnog grada /smart city/" u BiH i Republici Srpskoj, istakao je zamjenik gradonačelnika Mirko Ćurić.\nĆurić, koji učestvuje na Međunarodnoj konferenciji s radionicama o uspješnoj primjeni modela javno-privatnog partnerstva u Sarajevu, rekao je da su učesnici panela izrazili uvjerenje da će Trebinje da nastavi sa započetim projektima koji doprinose da se naš grad prepozna kao "pametni grad".\n"U Trebinju sada realizujemo više projekata koji su značajni za ovu oblast. To su, na primjer, ugradnja led rasvjete, mogućnost plaćanja parkinga putem aplikacije ili mobilnog telefona, savremena prezentacija turističke ponude", naveo je Ćurić.\nOn je dodao da je jedan od tih projekata i ugradnja energetski efikasnih fasada na zgradama institucija i javnih ustanova, te savremeni sistemi grijanja i hlađenja putem toplotnih pumpi.\n"Sve ovo spada u domen pametnog grada. I u narednoj godini posvetićemo posebnu pažnju ovim aktivnostima, jer one doprinose lakšoj, bržoj i boljoj usluzi ka građanima i brojnim gostima Trebinja", naveo je Ćurić.\nCilj je, ocijenio je Ćurić, da Trebinje u narednom periodu postigne viši nivo kvaliteta javnih usluga, bilo komunalnih, zdravstvenih, transportnih ili energetskih.\nKazao je i da u Trebinju već koriste internet servise "ePatrola i "eSmrtovnica", za koje se vežu isključivo pozitivni komentari, najavljujući nove projekte kako bi građanima olakšali svakodnevne aktivnosti.\nUčešće na ovoj konferenciji uzela je i ambasador Švacarske u BiH Andrea Rauber Saxer.\nKonferenciju su organizovali Međunarodna finansijska korporacija i članica Grupacije Svjetske banke (IFC) i SECO - Državni sekretarijat za ekonomske poslove Švajcarske.


Savet stranih investitora - Blic Online\nSavet stranih investitora (FIC) očekuje od Vlade Srbije u 2019. godini ostvarenje održive fiskalne konsolidacije, unapređenje primene poreskih zakona i veću transparentnost u javnim konultacijama u pogledu reformi u osam ključnih oblasti, poručila je predsednica Saveta, Jana Mihajlova.\nSavet stranih investitora u Briselu: Za jači privredni rast potrebna i primena poreskih zakona\nDelegacija Saveta stranih investora iz Srbije boravila je u dvodnevnoj poseti Briselu, gde je tokom susreta sa predstavnicima sedam generalnih direktorata Evropske komisije: za susedstvo i pregovore o proširenju, ukazala na dobre efekte dosadašnjih reformi i dala preporuke za dalje unapređenje poslovne klime.\nMihajlović: Vlada i FIC za veća strana ulaganja u Srbiju\nZajednički rad Vlade Srbije i Saveta stranih investitora (FIC) treba nastaviti, kroz novoformiranu Radnu grupu, kako bi od Srbije napravili još bolje mesto za investicije, izjavila je potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović povodom 15 godina postojanja FIC-a.\nVujović: Pripremamo reformu Carine i Poreske uprave, sivu ekonomiju spuštamo sa 40 na 15 odsto\nMinistar finansija Srbije Dušan Vujović rekao je danas da Ministarstvo finansija priprema reformu Poreske uprave i Carine i da će se raditi na suzbijanju sive ekonomije.\nFredhajm: Potrebna je bolja promocija Srbije u svetu\nKompanije koje dolaze u Srbiju, gotovo bez izuzetaka, pozitivno su iznenađene, jer zatiču stanje koje je daleko bolje od slike koja je o Srbiji stvorena u razvijenim zemljama, izjavio je danas predsednik Saveta stranih investitora Uve Fredhajm.\nHan: Reforme ohrabrujuće, neophodne i u javnom sektoru\nKomesar Evropske unije za susedsku politiku i proširenje Johanes Han izjavio je danas da bi do kraja godine moglo doći do otvaranja poglavlja i da je došao u Beograd da vidi šta se može učiniti da bi se to dogodilo.\nFredhajm: Predložićemo EU da otvori poglavlja sa Srbijom\nSrbija je spremna za otvaranje poglavlja u pregovorima sa Evropskom unijom i mi ćemo predložiti da se to dogodi što skorije, izjavio je danas predsednik Saveta stranih investitora (FIC) Uve Fredhajm.\nVučić: Teško ćemo se izboriti s privatizacijom\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da najveći problem u Srbiji predstavlja privatizacija i da nije siguran kako će uspeti da se izbore sa tim, s obzirom na to da ne postoji dovoljna podrška za taj posao.\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas sa predstavnicima Saveta stranih investitora o unapređenju poslovne klime u Srbiji i učešću velikih kompanija u procesu privatizacije.\nBELA KNJIGA Reforme u pravom smeru, ali nas čeka dosta posla\nPredsednik Saveta stranih investitora Frederik Kuen izjavio je danas da je vlada prvim merama koje je preduzela i usvajanjem ključnih zakona uspešno započela fiskalnu konsolidaciju, ali da se još uvek očekuju važnije strukturne reforme.\nLazović: Potrebne brže, jače i efikasnije reforme\nReformska Vlada Srbije i novi saziv Evropskog parlamenta, odnosno Evropske komisije mogu i moraju da urade sve što je u njihovoj moći da Srbija do kraja njihovog mandata bude, ako ne u članstvu, onda bar na vratima Unije, izjavio je potpredsednik Saveta stranih investitora Srđan Lazović.


Spoljnotrgovinska razmena Srbije i Slovenije premašila milijardu evra - Arhiv vesti - vesti - srp\nSpoljnotrgovinska razmena Srbije i Slovenije premašila milijardu evra\nSpoljnotrgovinska razmena Srbije i Slovenije je premašila milijardu evra, uslovi za ekonomsku saradnju nikada nisu bili bolji i pravo vreme za novi talas investicija, poruka je poslovnog foruma Slovenija - Srbija. Skup u Ljubljani okupio je 115 srpskih privrednika, predstavnika 80 kompanija.\n„Slovenačke kompanije su imale hrabrosti da investiraju u Srbiju i u trenutku kada to nije bilo tako popularno. Mi smo danas ovde da vas pozovemo da napravimo novi talas investicija. Čini mi se da nikada nisu bili povoljniji uslovi“, istakao je Mihailo Vesović, savetnik predsednika Privredne komore Srbije.\nPodseća da je prošle godine robna razmena između Srbije i Slovenije bila 1,03 milijardi evra, što je povećanje od 9,23 odsto u odnosu na 2016. Izvoz u Sloveniju bio je skoro 500 miliona evra, što je rast od 16 odsto, dok je uvoz iz Slovenije povećan za 3,6 procenata, na 530,4 miliona evra, naveo je Vesović. Srpski izvoz u Sloveniju je u proteklih 10 godina, od 2007. godine zaključno sa 2017. povećan oko 3,5 puta.\nDeficit u robnoj razmeni u 2017. smanjen je na 33,5 miliona evra, sa 87 miliona evra, koliko je iznosio u 2016. Postoji pozitivni trend iz ugla srpske privrede pošto se robna razmena uravnotežuje, a srpski izvoz raste iz godine u godinu. Takođe, povećava se broj srpskih preduzeća koja izvoze u Sloveniju i sada ih je oko 2.000.\nGeneralna direktora Gospodarske zbornice Slovenije Sonja Šmuc je poručila srpskim privrednicima da su među prijateljima pošto, kako je rekla, imamo puno toga zajedničkog.\n"Zajedno smo, neki od nas, rasli uz Branka Kockicu, smejali se uz Alana Forda...", rekla je, između ostalog, Šmuc. Ona je naglasila da je Srbija napravila ozbiljan iskorak u razvoju svoje ekonomije, rastu BDP-a, javnim finansijama, smanjenju javnog duga i slično.\nVeć godinama u Srbiji uspešno posluju Gorenje, Impol-Seval, Helios, Merkur, Grah Automotive, NLB banka, JUB, Don Don, Triglav, Perutnina Ptuj, Fori grupa, Enson led i druge firme. Kompanije poput Impol Seval, Gorenja, Grah Automotiva godinama su vodeći izvoznici iz Srbije u Sloveniju, ali i na druga tržišta.\nPovećava se i broj srpskih kompanija koje investiraju u Sloveniji. Prošle godine u Sloveniji je osnovano Srpsko - slovenačko poslovno društvo koje okupilo gotovo 30 kompanija koje su investirale i posluju u Sloveniji.


Dveri: Dačić i Čomić počeli da igraju stoni tenis\nBeta 18. novembra 2020. 10:30\nLider pokreta Dveri Boško Obradović ocenio je danas da je vlast, suprotstavljenim izjavama o razgovorima sa opozicijom, pokazala nameru da fingira dijalog o izbornim uslovima i da nastavi da „zamajava javnost“.\n„Jučerašnje izjave Ivice Dačića i Gordane Čomić, kojima jedno drugom prebacuju odgovornost za dijalog izmedju vlasti i opozicije i odlažu ga, najbolje govore o novoj nameri vlasti da fingira pregovore i dalje zamajava javnost. Odbijajući da preuzmu odgovornost, odlažući razgovore za sledeću godinu i ne prihvatajući ulogu moderatora ni u ime Narodne skupštine ni u ime novoformiranog Ministarstva za društveni dijalog, Dačić i Čomić svedoče da su dvojac sa kormilarom koji im je dodelio zadatak da glume dijalog koga neće biti“, ocenio je Obradović u pisanoj izjavi.\nOn je podsetio da se ni Evropski parlament ne oglašava tim povodom i ne najavljuje tačan datum svoje nove posredničke misije, iako je prošlo pola godine o prethodnih parlamentarnih izbora, što govori da opozicija ne može da se pouzda ni u koga u zemlji ili inostranstvu, osim u sebe i gradjane.\n„Smatram da srpska opozicija treba da odredi krajnji rok do kada pregovori moraju da počnu da bi se ono što se dogovorimo i primenilo pre vanrednih parlamentarnih izbora, koji treba da se održe već u prvoj polovini sledeće godine jer je ovakvo stanje odsustva opozicije u Parlamentu neodrživo. Ali, zato dijalog izmedju vlasti i opozicije o uslovima da ti izbori budu zaista slobodni i pošteni mora da počne odmah“, dodao je Obradović.


Femplatz: Izveštaj o pravima žena i rodnoj ravnopravnosti u Srbiji za 2020. godinu - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo Femplatz: Izveštaj o pravima žena i rodnoj ravnopravnosti u Srbiji za 2020. godinu\nPostavljeno 22. October 2021.\nBeograd, 21. 10.2021. – Udruženje Femplatz objavljuje novi izveštaj o pravima žena i rodnoj ravnopravnosti u Srbiji za 2020. godinu.\nIzveštaj sadrži pregled položaja žena kroz oblasti diskriminacije, bezbednosti, obrazovanja, rada, zapošljavanja i ekonomskog osnaživanja, zdravlja i zdravstvene zaštite, nasilja prema ženama, pristupa pravdi, porodičnih i imovinskih odnosa.\nAutorke izveštaja su dr Kosana Beker, Biljana Janjić, Valentina Lepojević.\nTema u fokusu je učešće žena u javnom i političkom životu. Nakon parlamentarnih izbora prošle godine, a usled izmena izbornih zakona u Srbiji, u sazivu Narodne skupštine je najveći broj žena do sada iako je procenat žena je nešto niži od propisane kvote (0,4%).\nMeđutim, iako je broj žena povećan, žene iz višestruko marginalizovanih grupa nisu adekvatno zastupljene. Na primer, učešće starijih žena (65+) u Narodnoj skupštini veoma je nisko i iznosi 1,2%.\nProcenat mladih u skupštini je 11,2%, ali nije javno dostupan podatak razvrstan po polu.\nU Srbiji su žene još uvek podzastupljene na vodećim pozicijama u organima odlučivanja političkih partija, što se odražava i na parlamentarne poslaničke grupe i skupštinske odbore, gde su uglavnom muškarci na čelu.\nTreba imati u vidu da se žene u političkom životu suočavaju sa brojnim izazovima i preprekama, kao što je ograničen pristup finansijskim resursima, rašireni rodni stereotipi i tradicionalne društvene norme, a često su na meti seksističkih napada.\nU izveštaju je dat i kratak pregled uticaja pandemije kovid-19 na položaj žena u Srbiji.\nPandemija korona virusa blokirala je ceo svet i otkrila nespremnost država, posebno u pogledu obezbeđivanja adekvatne zdravstvene zaštite.\nZdravstvena kriza izazvala je mnoge druge krize na globalnom i na nacionalnim nivoima, a neravnopravnosti koje postoje u društvima dodatno su produbljene.\nBrojna istraživanja urađena tokom 2020. godine pokazala su da žene mnogo više trpe posledice pandemije od muškaraca, a u Srbiji je dodatno uticala na pogoršanje položaja žena i urušavanje njihovih prava.\nIako žene u Srbiji imaju ista prava kao i muškarci, njihov položaj je lošiji.\nŽene su diskriminisane na osnovu pola i roda, u lošijem su položaju od muškaraca u javnoj i u privatnoj sferi, izložene su diskriminatornim rodnim stereotipima i nasilju.\nManje su zaposlene iako su obrazovanije, rade na slabije plaćenim poslovima, opterećene su radom u domaćinstvu i brigom o deci više od muškaraca i manje učestvuju u odlučivanju.\nŽene iz višestruko marginalizovanih grupa u riziku su od višestruke diskriminacije, izložene su specifičnim oblicima nasilja i u lošijem su položaju i u poređenju sa ženama iz opšte populacije i u poređenju sa muškarcima iz svojih grupa.\nTokom 2020. godine, udruženje građanki FemPlac, u saradnji sa Timom UN za ljudska prava u Srbiji, objavilo je nulti izveštaj o pravima žena i rodnoj ravnopravnosti u Srbiji za 2019. godinu, kojim su započele redovno godišnje izveštavanje.\nPrethodno Jovanović: Za rešenje problema aerozagađenja potreban i pritisak građana na institucije\nSledeće Macura: Država da omogući najsiromašnijima korišćenje zdravog i čistog grejanje\nTop Tags Vlada Republike Srbije mladi OCD Civilno društvo ljudska prava mediji evropske integracije Društvo Evropska komisija vladavina prava lokalna samouprava Evropska unija Srbija i Evropska unija konkurs istraživanje


Miloš Banđur : Južne vesti\nBivši načelnik Uprave progovorio o SNS zapošljavanju u javnom sektoru u Nišu i kapilarnim glasovima\n09:31, 11. 8. 2021.\nKao načelnik Uprave, kasnije i sekretar Sekretarijata za poljoprivredu, po nalogu stranke, sakupljao je kapilarne glasove za SNS u niškim selima, i to pre svega od ljudi koji su korisnici subvencija, govori član naprednjaka od osnivanja Saša Stoiljković. Kroz svoj problem opisuje i kako na zapošljavanje u niškim javnim preduzećima utiču funkcioneri SNS, a niški odbor definiše kao balon koji samo što ne pukne. Za podele, kadroviranje i revanšizam proziva Draganu Sotirovski i Miloša Banđura, koji njegove navode negiraju.\nNiški naprednjaci umesto u odboru jedni druge kritikuju u Skupštini i to zovu festivalom demokratije\n17:08, 18. 5. 2021.\nNi Zvezdan Milovanović, ni Dragana Sotirovski - doskora lider niškog odbora SNS i aktuelni šef naprednjaka u parlamentu i gradonačelnica, nisu bili na hitnoj sednici niške Skupštine. Tu je bio odbornik i poslanik SNS-a Miloš Banđur koji je kritikovao izvršnu vlast, ali i rad lokalnog odbora naprednjaka. Mnogi na to nisu reagovali, a oni koji jesu pravdali su to “Banđurovim stavom” i festivalom demokratije u TV prenosu pred građanima Niša.\nVeć druga hitna sednica niškog parlamenta - opozicija kaže da se krši zakon, Banđur kritikuje Veće\n14:49, 18. 5. 2021.\nNije prošlo ni mesec dana od prethodne, a već je održana nova hitna sednica niškog parlamenta. Opozicija tvrdi da nije u skladu sa poslovnikom i da ne postoje razlozi za hitnost, dok odbornik SNS-a Miloš Banđur kaže da je problem u izvršnoj vlasti koja predloge odbornicima nije poslala na vreme, pa su ih sada pritisli rokovi. Predsedavajući Boban Džunić je sve kritike odbacio.\nBanđur o situaciji u SNS-u: Mojoj partiji potrebniji oni protiv kojih smo se borili\n16:14, 6. 5. 2021.\nČetiri godine nakon osnivanja Srpska napredna stranka je 2012. godine došla na vlast u Srbiji i u Nišu, a toga se setio narodni poslanik naprednjaka Miloš Banđur i tome posvetio jedan status na svom Fejsbuk profilu. On tu nije stao, već je kritikovao odnos prema “prvoborcima” koje su svi zaboravili i ukazao da su sada u izvršnoj vlasti oni protiv kojih se izvorni SNS i borio, i koji su u istim i sličnim foteljama sedeli i do 2012. godine.\n"Bez trunke blama i srama vakcinišu se pred TV kamerama, pokušavajući da svoju sebičnost, bezobrazluk i nedostatak poštovanja reda sakriju iza javnog primera koji daju građanima" - tako narodni poslanik SNS-a Miloš Banđur komentariše vakcinisanje lokalnih političara protiv kovida, dok njegovi roditelji, kako tvrdi, iako su prioritet još nisu pozvani. U Domu zdravlja u Nišu kažu da i oni koji nisu zvanično pozvani mogu da se jave i biće vakcinisani, a da liste prioriteta prave u Vladi na osnovu toga koju su vrstu vakcine građani izabrali.\nNajoštirije kritike imao je bivši zamenik gradonačelnika Niša, sada narodni poslanik Miloš Banđur, na izbor Dragana Šormaza za šefa delegacije u parlamentarnoj skupštini NATO, zbog uvreda na račun Rusije za koju je rekao da je mali kepec na svetskoj političkoj sceni. Takođe kaže da mu smeta što one koji ne dolaze na sednice, poput socijaliste Dušana Bajatovića, predlažu za članove međunarodnih delegacija. Predsednik Parlamenta Ivica Dačić je nakon njegovih kritika rekao, navodno u šali, "ko kaže da nema opozicije u Skupštini" i poručio da su takve odluke donele sve poslaničke grupe, pa i SNS čiji je Banđur član.\nSotirovski razmišlja da li da tuži Banđura, novi sukob unutar SNS\n15:45, 2. 11. 2020.\nViber poruka odbornika SNS-a Miloša Banđura u kojoj vređa gradonačelnicu Draganu Sotirovski, iako je namenio stranačkim kolegama dospela je i na brojne druge adrese. Ona poriče sukob, ali ističe da su reči Banđura pokušaj da bude zanimljiv i da razmišlja da li će ga tužiti.\nBanđur tvrdi da se nekom žuri da gradi, pa većnici pritiskaju Sekretarijat za ekologiju\n15:20, 25. 2. 2020.\nNiški građevinci hteli su da prave nove zgrade u Opštini Medijana, ali i da nadzidaju postojeće, Gradsko veće im je to dozvolilo, a onda povuklo sopstvenu odluku prošle nedelje. Zamenik gradonačelnika Miloš Banđur tvrdi da postoje pritisci na Sekretarijat za zaštitu životne sredine koji procenjuje kako gradnja utiče na ekologiju, a da ti pritisci dolaze čak i iz Veća i Kabineta gradonačelnika.\nBane Jovanović: Banđurova kritika semafora dokaz bezidejnosti vlasti\n14:10, 23. 2. 2020.\nPored svih problema koje Niš ima - naplatne rampe, usporen saobraćaj, masovni odlazak mladih, zagađen vazduh, bavimo se treptanjem semafora - tako odbornik grupe “Niš, moj grad” komentariše kritike na račun semafora kod Kalče koje je izneo zamenik gradonačelnika Niša Miloš Banđur.\nNakon dugogodišnjeg rukovođenja niškom Kancelarijom za lokalni ekonomski razvoj i projekte (KLERP), Milan Ranđelović podneo je ostavku na tu funkciju, jer je imenovan za v. d. direktora privrednog društva, koje će upravljati Naučno-tehnološkim parkom. Istog dana kada je podneo ostavku, pred Gradskim većem se našao predlog za novog direktora KLERP-a, a takva eksperesna procedura razbesnela je zamenika gradonačelnika Niša Miloša Banđura.\nIntenzivna potraga traje 2 godine - piroman iz Banđurovog sokaka i dalje nepoznat\n14:53, 2. 12. 2019.\nZamenik gradonačelnika Miloš Banđur bio je u pravu - još se ne zna ko mu je zapalio auto novembra 2017, baš kao što je pre 2 godine i sumnjao u rezultat istrage. Iz policije kažu da intenzivno rade na ovom slučaju, a Banđur navodi da ne zna ništa novo.\nZameniku niškog gradonačelnika Odbor za imenovanje odobrio duplu funkciju\n15:35, 7. 8. 2019.\nDa pored funkcije zamenika gradonačelnika Niša, Miloš Banđur bude i u Savetu novoosnovane Akademije tehničko-vaspitačkih strukovnih studija - omogućio mu je Odbor za imenovanje, ali to treba da odobri i Agencija za borbu protiv korupcije. Jedina protiv ove odluke bila je Radmila Popović iz Niške inicijative koja pita da li Vlada time podržava lokalne funkcionere koje predlaže za duple funkcije, umesto da radi za građane.\nBane Jovanović pozvao Banđura na TV duel\n15:15, 19. 6. 2019.\nNakon što je zamenik gradonačelnika Miloš Banđur tužio odbornika grupe “Niš, moj grad” Branislava Jovanovića zbog povrede časti i ugleda, jer je ovaj tražio njegovu smenu, Jovanović poziva zamenika na TV duel, pa “da građani uporede ko je u pravu”.\nBanđur tužio Baneta Jovanovića zbog povrede časti i ugleda\n12:06, 18. 6. 2019.\nZato što je odbornik grupe "Niš, moj grad" Branislav Jovanović porast korupcije i kriminala u Nišu povezao sa zamenikom gradonačelnika Milošem Banđurom i tražio njegovu smenu kao odgovornog za takvo stanje, Banđur je pokrenuo privatnu tužbu protiv odbornika, kako kaže, jer tvrdi da je sve što je izneo neistina. Pozvao ga je i na poligrafsko testiranje.\nOdbornik Jovanović traži Banđurovu smenu zbog korupcije u Nišu\n09:01, 12. 6. 2019.\nOdgovornost za štelovanje tendera u niškom javnom sektoru, malverzacije sa bojom za puteve u "Parking servisu", ali i sporne nabavke službenih kola, niški odbornik Branislav Jovanović vidi u zameniku gradonačelnika Niša Miloša Banđura i traži njegovu smenu. Jovanović je uputio zahtev da se predlogom Banđurove smene dopuni dnevni red sednice Skupštine zakazane za četvrtak.\nNiš prihvatio EU projekat za koji je Banđur rekao da služi putovanjima službenika\n08:34, 23. 4. 2019.\nGradsko veće Niša usvojilo je predlog Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i projekte za učešće u ekološkom projektu koji se finansira iz fondova EU, uprkos tome što je zamenik gradonačelnika Niša Miloš Banđur kazao da je istovetan projekat već realizovan pre nekoliko godina, te da se ponavlja samo da bi oni koji učestvuju u njemu mogli da putuju Evropom. Iako je projekat prvobitno skinut s dnevnog reda zbog Banđurove reakcije, prihvaćen je na narednoj sednici.\nBanđur: Niš učestvuje u projektima EU samo da bi neki ljudi mogli da putuju\n12:45, 28. 3. 2019.\nVećnici Niša glasali su da se odloži tačka po kojoj bi Grad učestvovao u projektu energetske efikasnosti koji finansira EU, nakon što je zamenik gradonačelnika Miloš Banđur ukazao da je Niš već realizovao istovetan projekat. Banđur je istakao da Grad ne bi imao nikakve koristi od projekta, osim što bi ljudi koji rade na njemu mogli da putuju svetom i Evropom.


U Covid bolnici 130 osoba, preminuo pacijent rođen 1934. godine - Rezultati testova se očekuju u toku dana - Dnevnik Juga\nHome / DRUŠTVO / U Covid bolnici 130 osoba, preminuo pacijent rođen 1934. godine – Rezultati testova se očekuju u toku dana\nAdministrator 13/07/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac Leave a comment\nU leskovačkoj Covid bolnici na lečenju se nalazi 130 pacijenata.\nU poslednja 24 časa bilo 5 prijema i 6 otpusta sa lečenja, a jedna osoba je sa teškim simptomima upućena na dalje lečenje u Klinički centar u Nišu.\nNa žalost, u Leksovcu je zabaležen još jedan smrtni slučaj. U pitanju je pacijent rođen 1934. godine koji je imao pridružene bolesti. Za ovog paciienta nije stigao rezultat testa, ali se nalazio na lečenju u Covid bolnici sa obostranom upalom pluća – navodi se u informaciji koja je medijima dostavljena iz Opšte bolnice Leskovac.\nIz Zavoda za javno zdravlje Leskovac dobili smo informaciju da se rezultati testova iz laboratorije „Vatreno oko“ u Beogradu očekuju u toku dana.\nTags bolnica covid covid 19 korona virus Leskovac preminuo\nPrevious Dubočica dovela prva pojačanja za Prvu ligu Srbije\nNext Peto veče na protestu na Širokoj čaršiji uglavnom mladi


Peti protest ispred Skupštine Srbije u Beogradu protekao je, za razliku od prethodne večeri (10. jula), bez incidenata.\nMirno je bilo i u drugim gradovima, gde su se građani okupljali na protestima koji su inicijalno počeli zbog najave pooštravanja epidemioloških mera.\nU Nišu je kordon policije sprečio okupljene u pokušaju da blokiraju autoput, ali incidenata nije bilo. U Novom Sadu je nakratko blokiran most u tom gradu.\nRazličite grupe u Beogradu\nNa platou Skupštine Srbije 11. jula okupile su se različite grupe.\nBliže zgradi parlamenta dominirali su crkveni simboli i nacionalistička obeležja, dok su oko Skupštine bili građani bez obeležja.\nIncidenata nije bilo, a deo okupljenih skandirao je protiv nezavisnosti Kosova i predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Zapaljeno je i nekoliko baklji.\nIako je tokom dana na društvenim mrežama bilo predloga da deo građana koji protestuju promeni mesto okupljanja i tako se distancira od grupa koje su se na prethodnim demonstracijama sukobljavale sa policijom, to se nije dogodilo.\nPlato ispred Skupštine Srbije, 11. jul\nPolicije ispred Skupštine nije bilo ali se, kao i prethodne večeri, iza zgrade nalazilo nekoliko policijskih kombija i jedinice sa konjima i psima.\nRaščinjeni monah kao 'neformalni govornik'\nOkupljenima se ispred parka preko puta parlamenta duže od sat vremena obraćao raščinjeni monah Eparhije raško-prizrenske Dragan (Antonije) Davidović, koji je i prethodnih večeri bio na protestima. On je rekao da ljudi "ne gađaju policiju, nego gađaju sistem".\nOsudio je, kako je naveo, "prevremene napade" na policiju zbog kojih stradaju učesnici protesta koji nisu nasilni.\n"Ovde je narod izašao protiv korona diktature", rekao je Davidović koji i dalje nosi svešteničku odoru, a njegov govor praćen je aplauzom dela okupljenih.\nDavidović je poznat po organizaciji skupova protiv Parade ponosa u Beogradu, a više puta je i hapšen.\nPresudom Crkvenog suda 2010. godine optužen je za "samovolju i nemonaško nepokoravanje nadležnim crkvenim vlastima, kao i za iznošenje brojnih neistina i kleveta nedoličnim hrišćaninu, a kamoli monahu".\nBager za preminulog Džoa bageristu\nU čast Ljubisavu Đokiću, poznatom kao Džo bagerista, koji je danas (11. jula) preminuo, okupljeni su na ulazu u Skupštinu Srbije postavili minijaturni bager.\nBager u čast preminulog Džoa bageriste na stepenicama Skupštine Srbije, 11.\nLjubisav Đokić je sa svojim bagerom učestvovao na demonstracijama 5.oktobra 2000. godine kada je sa vlasti srušen nekadašnji predsednik SRJ Slobodan Milošević. Od tada je bio jedan od simbola petooktobarskih promena.\nNiš: Pokušaj blokade autoputa\nNekoliko stotina demonstranata u Nišu pokušalo je da blokira autoput, ali im se preprečio kordon policije pod opremom za razbijanje demonstracijama.\nIncidenata nije bilo, a okupljeni su oko pola sata sedeli na putu na izlazu iz grada i potom se razišli.\nU Novom Sadu su okupljeni tokom protestne šetnje nakratko blokirali Varadinski most u tom gradu koji vodi ka Petrovaradinskoj tvrđavi, kao i policijsku stanicu "Stari grad".\nNovosađane je u šetnji predvodio aktivista nevladine Združene akcije "Krov nad glavom" Miran Pogačar, koji je u jednom momentu probao da uđe u policijsku stanicu, ali su ga policajci ispratili do kapije.\nOn je poručio da sutra (12. jula) neće biti protesta u Novom Sadu i da "svi koji žele da protestuju pođu za Beograd".\nDemonstranti su nosili parole: "Srbijo ustani, Vučiću odlazi" i "Za naše stare i za naše mlade, izađi na ulice Novi Sade".\nBlokada mosta u Novom Sadu, 11. jul\nZrenjaninci okupljeni u centru prošetali su ulicama tog grada.\nBlokirali su saobraćaj na zrenjaninskoj "magistrali" i nadvožnjaku, i otišli do najgušće naseljenog dela grada Bagljaš uzvikujući "hoćemo vodu".\nŠesnaest godina bez vode za piće\nProtestna okupljanja u Beogradu, a potom i u drugim gradovima Srbije, prvobitno su počela zbog najave predsednika Srbije da će u Beogradu zbog rasta broja zaraženih korona virusom biti uveden policijski čas, ali su okupljeni u nastavku kao razlog navodili i reakciju policije na prethodnim protestima 7. i 8. jula, koju su mnogi ocenili preteranom i brutalnom.\nSamo su demonstracije 9. jula protekle mirno, kada su građani sedenjem na ulicama pozivali na mirne proteste, ograđujući se tako od grupa i pojedinaca koji ulazili u višesatne okršaje sa policijom.\nPrema navodima policije, na protestima 10. jula povređeno je ukupno 14 policajaca, a privedena je 71 osoba. Medicinske ekipe zbrinule su 19 osoba.\nGrupa koja se tokom večeri sukobljavala sa policijom nije dozvoljavala novinarima da ih snimaju i slikaju, a više redakcija prijavilo je napade huligana na novinare.\nSekretarijat za informisanje grada Beograda saopštio je 11. jula da je Zavod za zaštitu spomenika kulture grada utvrdio da je spomenik kulture - zgrada Narodne skupštine - značajno oštećena tokom protesta, kao i skulpture konja koje su postavljene na ulazu u Parlament.


Korona virus i noćni život u Beogradu: „Sve je prepušteno savesti vlasnika klubova i gostiju" - Ozonpress :: internet portal\nKorona virus i noćni život u Beogradu: „Sve je prepušteno savesti vlasnika klubova i gostiju“\nAleksandar Raičević je čovek koji za sebe tvrdi da će vam reći gde je najbolji provod u Beogradu.\nOn je klaber, promoter, didžej i „stručnjak za dobar provod“.\n„Kada je korona virus stigao u Srbiju zaustavio je sve, pa i klabing“, kaže Raičević za BBC na srpskom.\nZovu ga Mr Everything (osnivač je i istoimene organizacije), a na Instagramu svakodnevno možete da saznate kada i koji didžej pušta muziku u gradu, kao i kakva je atmosfera na tim mestima u toku noći.\nDva i po meseca kasnije stiglo je i popuštanje mera, a samim tim i „zeleno svetlo“ za otvaranje splavova na Savi.\nTo nije prijalo samo Aleksandru, već i drugima koji su se uželeli plesa do jutra, o čemu svedoče fotografije punih splavova i noćnih klubova u prestonici prethodna dva vikenda.\nRaičević ne strahuje od korone, već je posle vanrednog stanja i karantina odlučio da „živi punim plućima“ i nastavi tamo gde je stao.\nS obzirom da za veče obiđe po desetak klubova i da sretne mnogo ljudi, postoje realne šanse i da se zarazi.\n„Živi punim plućima, pa šta bude“, kaže Raičević.\nIpak, koliko je bezbedno ići u klabing dok epidemija u Srbiji ne jenjava?\nAleksandar Raičević- guru noćnog života\nŠta kaže struka, da li je bezbedno u klabingu\nPredrag Kon, epidemilog i jedan od članova Kriznog štaba, kaže za BBC na srpskom da „sve preporuke koje važe za ugostiteljske objekte važe i za klubove.\n„Ne postoji obaveza nošenja maski, za sada su to preporuke“, kaže on.\nObaveza zaposlenih i vlasnika klubova je da obezbede zaštitu za goste, a koliko će oni to koristiti zavisi od ljudi koji su izašli u provod.\n„Vlasnici mogu da insistiraju na korišćenju maski, ali onda sami i moraju da sprovode kontrolu toga“, objašnjava epidemiolog.\nNa pitanje da li će određene inspekcije obilaziti klubove i proveravati da li zaposleni nose zaštitnu opremu, Kon kaže da „nema nekog posrednog očekivanja da će neko to da kažnjava“.\n„To će biti jedna od stvari po kojoj će klubovi prepoznatljivi- imaju ili nemaju te mere“, dodaje on.\n„Malo ljudi nosi maske“\nRaičević priznaje da mu je prijao predah koji je izazvala epidemija korona virusa.\nSada, kada se „vratio u sedlo“ i više se kreće po gradu, primećuje da mali broj ljudi nosi maske i rukavice.\n„I to nije slučaj samo u klubovima i barovima, već svuda – na ulicama i u marketima“, kaže Raičević.\nOn ne veruje da će se veliki broj ljudi pridržavati mera i da je to donekle očekivano „jer Srbi ne mogu da se pridržavaju nemačkog modela života“.\nSlično zapažanje ima i Pero di Reda, jedan od suvlasnika nekoliko popularnih klubova u gradu.\nKlubovi koje on drži – Mladost, Ludost, Radost, Brankov, Bistro mali pijac, Lasta i Kućica – važe za neke od naposećenijih.\nDi Reda kaže da se zaposleni pridržavaju svih preporuka Vlade Srbije, ali da goste ne može da „natera da nose maske ukoliko oni to ne žele“.\n„Naši zaposleni nose maske, a na ulazima u klubove imamo dezobarijere i bočice sa dezinfekcionim sredstvima“, kaže i dodaje da na goste nemaju nikakav uticaj, već se nadaju da će oni voditi računa.\nS obzirom da tokom letnje sezone rade klubovi na vodi, Di Reda napominje da paze i na broj gostiju koji može da bude na splavu.\nŠta ako korona stigne u noćne klubove\nUkoliko se neko razboli od korona virusa posle posete klubu, Kon kaže da se odmah kreće u istraživanje.\n„Ako nađemo bilo koga ko je oboleo ili dobijemo podatak da je bio u tom klubu, odmah počinje ozbiljno istraživanje svih kontakata i odmah se primenjuju mere“, kaže on.\nKon dodaje da „mere postoje da bi se primenjivale i ako se ne primenjuju, a dođe do zaražavanja i to se otkrije, odmah sledi detaljno ispitivanje zašto nešto nije ili je urađeno.\nKaže da je to prvenstveno prepušteno savesti vlasnika klubova i posetilaca.\n„Onog trenutka kada se otkrije, počinje epidemiološko istraživanje kontakata, odnosno tada se testiraju svi koju su tu bili“, objašnjava epidemiolog.\nProtokol se realizuje kao i do sada i oni koji su zaraženi moraju da idu u samoizolaciju.\n„Veća šteta može da bude za klub koji ne poštuje mere“, kaže epidemiolog, jer sama činjenica da neko oboli u tom klubu dovodi do zatvaranja.\nUgostitelji u dugovima, plaši ih i drugi talas\nNagli prekid zimske i prolećne sezone, po džepu su osetili svi ugostitelji.\nAleksandar kaže da se u noćnom životu oseća nedostatak stranih turista, jer nemaju mogućnost da doputuju u Beograd.\nDi Reda takođe veruje da će manji broj turista sigurno uticati na uspešnost sezone, ali „da će biti pristojna i da će moći pristojno da se zaradi“.\nIpak, ne treba zaboraviti da je zimska sezona prekinuta na pola i da će mnogi od jeseni poslove početi u minusu.\n„Verujem da će nam biti potrebno godinu, godinu i po dana da se oporavimo“, kaže Pero.\nUdruženje barova i klubova, čiji je član, zatražilo je konkretnu pomoć od države i grada, ali još uvek nema konkretnijeg pomaka.\nPostoji strah i od novog talasa na jesen, a Di Reda veruje da će manje ljudi izlaziti u provod, jer je mnogo njih ostalo bez posla i na novac gleda drugačije.\n„Pre će da čuvaju novac za crne dane, nego da ih potroše na provod“, kaže on.\nKorona virus: U Srbiji 73 nova slučaja zaraze, u Rusiji sve lošija situacija\nZvezda, Partizan, korona virus i fudbal: Kako napraviti atmoferu pred praznim tribinama\nPredata lista "Saveza 90/Zelenih Srbije" za lolakne izbore u Mionici


Dobojski Info - Prikazivanje članaka po tagu Mladen Ivanić\nPrikazivanje članaka po tagu Mladen Ivanić\nDOBOJ: Ispunjeni uslovi da se međunarodni turnir održi\nDOBOJ: U BiH evidentirano 8.500 žrtava od mina\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić rekao je da je na području BiH evidentirano oko 8.500 žrtava od mina, od čega 4.500 u Republici Srpskoj, te da nastradali nemaju uvijek podršku društva, ali da je impresioniran njihovim ličnim angažmanom u prevazilaženju svakodnevnih poteškoća.\nDOBOJ: Važno ulaganje u obnovu\nČlan Predsjedništva BiH iz Republike Srpske Mladen Ivanić i delegacija Doboja dogovorili su nastavak saradnje u vidu traženja podrške od međunarodnih institucija za obnovu ovog grada koji je pretrpio ogromnu štetu u poplavama 2014. godine.\nŽestoka svađa člana Predsedništva BiH Mladena Ivanića i predsednika Milorada Dodika. Lider PDP: Samo nepristojan čovek može deliti srpski narod za Božić. Dodik: Ivanić rasprodao sve što pripada Srpskoj.\nDOBOJ: Mladen Ivanić na javnoj tribini\nPredsjednik PDP-a Mladen Ivanić izjavio je da nije upoznat o elementima zahtjeva Saveza za bolju budućnost BiH i Stranke demokratske akcije za rekonstrukciju Savjet ministara BiH, navodeći da u dijelu partnera iz Federacije BiH /FBiH/ očito dolazi do promjena te da je to njihov stav.


Čović tražio prijem kod Vučića, kako bi se Atamanu dozvolio ulazak u Srbiju | Republika Srpska\nНасловна Кошарка Čović tražio prijem kod Vučića, kako bi se Atamanu dozvolio ulazak u...\nČović tražio prijem kod Vučića, kako bi se Atamanu dozvolio ulazak u Srbiju\nKošarkaškom klubu Crvena zvezda Telekom u petak 16. januara u „Kombank areni“ predstoji izuzetno teška utakmica i možda najteži ispit u dosadašnjem toku sezone.\nSpecifičnost težine duela sa Galatasarajem ne ogleda se samo u snazi i kvalitetu tima iz Istanbula već i svim aspketima organizacije utakmice nakon tragičnih događaja u Turskoj i pogibije navijača Crvene zvezde Marka Ivkovića.\nRukovodstvo crveno-belih veoma se angažovalo kako bi organizacija meča trećeg kola E grupe Top 16 faze protekla u najboljem redu.\nU tom cilju predsednik KK Crvena zvezda Nebojša Čović preuzeo je neke konkretne mere, pa je između ostalog zatražio i prijem kod predsednika Vlade Republike Srbije gospodina Aleksandra Vučića, stoji na zvaničnom sajtu kluba. Želja prvog čoveka crveno-belih je da naša država odobri ulazak u Srbiju treneru Galatasaraja Erginu Atamanu, jer su postojale indicije da bi u suprotnom ova utakmica mogla biti odigrana van granica naše zemlje.\nTakođe, Čović je istakao da Crvena zvezda zajedno sa nadležnim organima želi da preuzme potpunu odgovornost za organizaciju meča čime bi pokazala hrabrost, ali i svoju snagu. Prvi čovek crveno-belih je potvrdio da će se utakmica igrati uz prisustvo publike, da neće biti gostujući navijača na čemu je insistirala i Evroliga i da se Galatasaraju garantuje potpuna bezbednost. Čović još jednom apelovao na navijače da korektno navijaju, a najavio je i dolazak predsednika Galatasaraja u Beograd. PROČITAJTE I OVO:* Lukićeva: Holivud nije moja priča!* Mijailović piše žalbu na tromesečnu suspenziju Disciplinske komisije Zvezde* Federer u finalu Brizbejna juri 1000. pobedu u karijeri* Krasić: Raskid ugovora ili ostajem u Fenerbahčeu do leta 2016.* Salami zbog Zvezde oslobođen igranja protiv Sudana, crveno-beli odustali od Orlandića* Ivanovićeva: Da nisam teniserka bavila bih se košarkom* Viktor uspešan na startu kvalifikacija turnira u Sidneju


ponedeljak, 22 jun 2015 07:47\nVozač NIS Petrol racing tima prvi u generalnom plasmanu ETCC nakon pobede i trećeg mesta na Slovakiaringu.\nsubota, 20 jun 2015 20:43\nBorković i pored pucanja gume ostvario treće najbrže vreme u kvalifikacijama na Slovakiaringu\nVozač NIS Petrol racing tima na sutrašnjoj trci startovaće sa treće pozicije.\nNajbolji srpski automobilista Dušan Borković i pored pucanja gume na polovini sesije ostvario je treće najbrže vreme u kvalifikacijama i sutra će na prvoj trci startovati sa treće pozicije. Vozač NIS Petrol racing tima sjajno je započeo drugi trkački vikend Evropskog šampionata turing automobila na Slovakiaringu. Srpski as je i pored dodatog tereta od čak 38 kg zbog uspeha u Mađarskoj, bio najbolji na jutarnjem treningu i zabeležio najbolji krug dana (2.13,292) isperd Homole i Fulina. Svi vozači su tokom treninga imali problem sa brzim trošenjem i pucanjem guma, a to se nastavilo i u kvalifikacijama. Borković u ovakvoj situaciji ima i dodatan problem s obzirom da je od Fulina teži 25 kg, a od Homole čak 30 kg.\nsreda, 10 jun 2015 10:00\nNajbolji srpski automobilista, Dušan Borković odlučio je da ostatak sezone u Evropskom šampionatu turing automobila vozi sa mađarskim B3 racing timom, pod nazivom NIS Petrol Racing tim u Seat leon Cup raceru. Ovakva odluka rezultat je odlične saradnje koju je Dušan ostvario sa ovim timom na prvoj trci šampionata na Hungaroringu.\nnedelja, 03 maj 2015 14:03\nVozač NIS Petrol Racing tima trijumfovao na drugoj ETCC trci u Mađarskoj, nakon petog mesta u prvoj.\npetak, 24 april 2015 12:00


Kraljevi Konaci :: Obidji Srbiju\nKraljevi Konaci Zlatibor, Zapadna Srbija\nUz samu obalu jezera, na centralnom zlatiborskom platou, nalazi se arhitektonski planirano turističko naselje, Kraljevi konaci. Po lepoti i funkcionalnosti, ovo malo uređeno parčence zaltiborskog raja slobodno može da parira slično koncipiranim odmaralištima najviše rangiranih turističkih destinacija.\nSmešteni u prirodan ambijent borove šume, sa kamenim stazama, prelepim cvetnim baštama i pejzažno uređenim zelenim površinama, vrtovima i travnjacima, skladne linije bungalova čine neraskidivi spoj prirode, tradicije i ljudskog umeća. Kraljevi konci pružiće vam najekskluzivniji i ujedno, najprirodniji doživljaj Zlatibora i njegovih prirodnih lepota u koje god doba da se odlučite da nas posetite.\nKompleks Kraljevih konaka raspoređen je u okviru predivno uređenih zelenih površina sa zajedničkim kompletima za roštilj, klupama i stolovima, kao i dečijim igralištima, a s obzirom na to da je odovjeno od saobraćaja i obezbeđno nadzorom i promišljeno za vaše uživanje, pravi je raj za porodičan odmor sa mališanima, koji će uživati u svežem vazduhu i igri sa vršnjacima bilo u snegu, bilo u letnjoj polovini godine.\nSvaki apratman ima obezbeđeno privatno natkriveno parking mesto, tu je i Wi-Fi internet, a okviru kompleksa, na samoj obali jezera, nalazi se i vrhunski restoran Kraljevih konaka, sa divnom baštom i ležaljkama.\nTelefon 1+381 31 841230\nStandardni dvosoban apartman za 4 osobe\nDupleks dvosobni apartman za 4 osobe\nDupleks trosobni apartman za 5 osoba\nStandardna trosobna kuća za 6 osoba\nSuperior trosobna kuća za 6 osoba


Beta 14. aprila 2021. 15:35\n„Nisam sigurna da je to strateški pametna odluka. Korumpirani lideri kao što je predsednik Crne Gore godinama su eksploatisali zemlju. Sada nova vlada treba da počisti i finansijsko nasledje“, navela je Fon Kramon na Tviteru.\nNavodeći da je „EU jednom već pogrešila u Grčkoj pa je Kina je poreuzela luku Pirej“ Fon Kramon je upozorila da kineska vlada sada ima šansu da preuzme glavne delove crnogorske obale, ako Crna Gora ne može da servisira zajam.\n„Trebalo bi pre toga dva puta da razmislimo da ponovo ne odigramo u korist Kine“, dodala je.\nEU je 12. aprila nagovestila da je odbila molbu Crne Gore za pomoć u otplati kineskog zajma za nedovršeni autoput u iznosu od milijardu dolara.\n„EU je već najveći pružalac finansijske pomoći Crnoj Gori, najveći investitor i najveći trgovinski partner. I dalje smo uz njih, ali ne vraćamo zajmove koje uzimaju od trećih strana“, rekao je portparol Evropske komisije Peter Stano na redovnom brifingu za novinare.\nStano je rekao da „EU brine zbog socioekonomskih i finansijskih učinaka nekih kineskih ulaganja ili duga koji neka kineska ulaganja mogu imati u zemlji jer postoji rizik od makroekonomskih neravnoteža i dužničke zavisnosti“.


Obnova vrelovoda kreće od Podbare - u planu radovi na Detelinari, Limanima, Grbavici...\nTokom sezone planirana je rekonstrukcija vrelovodne mreže na Detelinari, Limanima, Grbavici...\nU okviru parternog uređenja dela Podbare, koje sprovodi Gradska uprava za građevinsko zemljište i investicije, ekipe JKP „Novosadska toplana” započele su obnovu vrelovodne mreže u delu Ulice Marka Miljanova, od Kosovske do Ulice Milana Rakića.\nReč je o sinhronizovanim radovima da se ista deonica ne bi više puta tretirala u kratkom razmaku i da bi saobraćaj u tom delu grada pre bio normalizovan. To su, za sada, jedini radovi Novosadske toplane u okviru projekta Gradske uprave i zbog njih je zabranjen saobraćaj u delu Ulice Marka Miljanova, od raskrsnice s Kosovskom ulicom do raskrsnice s ulicama Milana Rakića, Đorđa Rajkovića i Zemljane ćuprije, i to 29. jula ove odine.\nKako Dnevnik saznaje u JKP „Novosadska toplana“, tokom građevinske sezone planirana je rekonstrukcija vrelovodne mreže na Detelinari, Limanima, Grbavici, kao i u užem i širem centru grada.\nNovosađani će, kao i do sada, biti blagovremeno obavešteni o tome gde se tačno radovi obavljaju, koliko će trajati i kako će se, na datom mestu, tokom radova odvijati saobraćaj.\nIz Toplane apeluju na strpljenje i razumevanje građana jer, kako navode, radovi na vrelovodnoj mreži tokom leta najefikasniji su način da se obezbedi grejna sezona s minimalnim brojem havarija i prekida u isporuci toplotne energije.\ncentar grbavica liman Novi Sad podbara toplana