Naoružavanje i vojna neutralnost: Kuda ide odbrambena politika Srbije? - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nBudžetom Republike Srbije za 2019. godinu, Ministarstvo odbrane dobilo je oko 800 miliona evra – četvrtinu više nego u 2018, što ujedno predstavlja najveće povećanje koje je tada dobilo bilo koje drugo ministarstvo. Da se i u 2020. nastavlja trend izdvajanja većih sredstava za odbranu nego što je to bio slučaj prethodnih godina potvrđuje novi republički budžet usvojen krajem novembra prošle godine, prema kojem se za Ministarstvo odbrane po drugi put izdvaja slična suma. Međutim, za razliku od prošle godine, kada je naveliko najavljivano proširenje vojnih kapaciteta, u 2020. Srbija ulazi sa najavom o skorom proglašenju vojne neutralnosti i odlukom da se više neće kupovati oružje. Razlog, kako je objasnio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, jeste to da “postoje drugi prioriteti”.\n“Trenutno možemo samo da spekulišemo šta bi mogli biti ti drugi prioriteti, budući da se politika odbrane i planiranje razvoja sistema odbrane kod nas vodi na vrlo netransparentan način, može se reći tajanstven”, ocenjuje u razgovoru za EWB istraživačica Beogradskog centra za bezbednosnu politiku Katarina Đokić. Ona podseća da je Vučić u 2018. godine najavio jednu moguću nabavku iz Rusije, ali tada nije hteo da iznese više informacija o njoj kako bi “iznenadio” ne samo građane, već i vojnike.\n“Nema potrebe mnogo naglašavati da građani „poklone iznenađenja“ plaćaju iz svog džepa, dok Vojska ne treba da bude iznenađena, već da se pita šta joj je potrebno, za šta već postoje veoma dobro razrađene procedure analiza i planiranja”, kaže Đokić, naglašavajući da trenutni nivo netransparentnosti upravljanja sistemom odbrane ostavlja mnogo prostora da umesto planiranja prevlada proizvoljnost, a da pritom niko politički ne odgovara zbog toga.\n“To je potencijalno štetno za sistem, štetno je za građane, ali i za odnose u regionu. Niko ne zna šta Srbija želi”, ocenjuje Đokić.\nNova strategija, novi problemi\nKrajem decembra, u Bosni i Hercegovini, ali i u Srbiji, prašinu je podigla polemika o usvajanju nove Strategije nacionalne bezbednosti Republike Srbije. Naime, ovim dokumentom, o kojem tek treba da se povede rasprava u Skupštini, Srbija po prvi put kao svoj prioritet navodi “očuvanje Republike Srpske kao entiteta u sastavu Bosne i Hercegovine u skladu sa Dejtonskim sporazumom”, kao i “ unapređenje položaja Srba u regionu i svetu”.\nKako je u utorak 24. decembra u Skupštini Srbije objasnio ministar odbrane Aleksandar Vulin, nova Strategija nacionalne bezbednosti treba da definiše kako odbranu, tako i spoljnu politiku Srbije. U dokumentu će, objasnio je Vulin, biti naglašena vojna neutralnost Srbije, kao i “briga o svim Srbima gde god živeli”.\n„Nikada, kao u dokumentu koji je pred vama, nije rečeno da su Republika Srpska i njeno očuvanje prioritet naše spoljne politike. Država Srbija na ovaj način veoma jasno kaže šta je nacionalni interes i šta se mora braniti. Pre nas kao da se niko toga nije setio“, rekao je Vulin u Skupštini Srbije.\nNa usvajanje čeka i nova Strategija odbrane, čiji je nacrt u skupštinskoj proceduri od avgusta ove godine, dok prethodna strategija datira iz 2009. godine. Međutim, primećuje Đokić, ne deluje da najavljena reforma vojske u potpunosti u skladu sa nacrtom koji čeka na usvajanje.\n“Predsednik je jedino najavio da će dodatne reforme ići ka tome da vojska bude brža i mobilnija (da će se raditi na bržem premeštanju vojske sa jednog na drugi kraj zemlje)“, podseća Đokić. „Neko bi mogao da pomisli da očekujemo oružanu agresiju sa određene strane – iako je po predlogu nove strategije odbrane oružana agresija i dalje malo verovatna – pa ćemo raditi na unapređenju infrastrukture kako bi se vojska lakše prebacivala sa kraja na kraj zemlje”, ocenjuje ona. Đokić takođe podseća da prethodni i sadašnji IPAP kao jednu od mera predviđaju istraživanje mogućnosti strateškog vazdušnog transporta u mirovne operacije. “Međutim, ne verujem da je ovo prioritet za Srbiju”, ističe ona.\nŠta je sve Srbija nabavila u 2019. godini?\nMeđu prvim nabavkama, u martu, bila su četiri aviona MiG-29 od Belorusije, koji su trenutno u procesu modernizacije u remontnoj fabrici u beloruskim Baranovičima. Takođe, dopremljena su tri ranije kupljena desantno-jurišna helikoptera Mi-35M, namenjena ratnom vazduhoplovstvu (RV) i protiv-vazdušnoj odbrani (PVO) Srbije.\nZaključno sa decembrom stigli su treći i četvrti od ukupno pet helikoptera H145M koje je Srbija 2016. godine kupila od Rusije. U oktobru, nakon što je u okviru vojne vežbe “Slovenski štit 2019”, u atmosferi eufore zbog toga što je baš u Srbiji, po prvi put van granica Rusije, korišćen raketni PVO sistem S-400 “Trijumf”, a predsednik Srbije Aleksandar Vučić primetio da bi jedino još voleo “kad bi nam Rusija ostavila [S-400]. Drugačije ne bismo mogli da priuštimo“; potvrđeno da je Srbija kupila i jedan PVO sistem Pancir S-1. Prema rečima predsednika Srbije, isporuka ovog PVO sistema očekuje se u narednih nekoliko meseci.\nMeđutim, to nije jedini PVO sistem koji je Srbija nabavila ove godine. Tokom posete francuskog predsednika Emanuela Makrona Srbiji u julu 2019, potpisano je i pet sporazuma koji se odnose na naoružanje i vojnu opremu, među njima i ugovor o isporuci lakih prenosivih raketnih sistema (LPRS) PVO Mistral. “Kupljeno je 18 sistema Mistral sa 50 raketa”, saopštio je tada Vučić detalje prve nabavke bilo kakvog raketnog sistema za poslednjih 25 godina. Najavljena je i nabavka tri helikoptera H215 Super Puma.\nKoliko je tačno novca potrošeno i na šta, javnost u Srbiji ostala je uskraćena da sazna. pošto ni za jednu od ovih kupovina zvaničnici nisu saopštili sume utrošene na kupovinu i isporuku ovih sredstava.\nGeneral-potpukovnik u penziji Petar Radojčić, zamenik predsednika Saveta za strateške politike, u razgovoru za EWB, ističe da nije sporna potreba ulaganja u materijalne kapacitete vojske, kako bi se podigao nivo njenih mogućnosti, ali smatra neprimerenim da se opremanje vrši bez prethodne realne procene stanja u okruženju i bezbednosnih (vojnih i nevojnih) izazova, rizika i pretnji, kao i detaljne tehno-ekonomske analize potreba i mogućnosti finansiranja istih. „Osim toga, nedopustivo je zapostavljanje drugih snaga odbrane, kao što je civilna zaštita, što se uviđa iz godine u godinu“, ističe Radojčić.\n“Postavljaju se pitanja – s kim ćemo da ratujemo? Ko nam je neprijatelj? Za šta nam i kakva vojska treba? Zašto se o njenoj organizaciji i opremanju odlučuje ad hoc, pre nego su usvojena nova strateško-doktrinarna dokumenta i stvoreni uslovi za sprovođenje istih. Kada ne postoji jasno definisana i postojana bezbednosna i politika odbrane nije izvesno šta će se, čime i na koji način braniti”, podseća Radojčić i napominje da su sve zemlje u okruženju, sa izuzetkom Bosne i Hercegovine, članice NATO pakta. “Zapostavljajući društveno-političke i bezbednosne okolnosti, što je od značaja za reakciju države, zvaničnicii stovremeno zagovaraju tezu da je Srbija faktor mira i sigurnosti u nestabilnom okruženju i „zveckaju oružjem“. To je kao da držite lovorov venac i goluba mira u jednoj ruci, a šibicu i kantu benzina u drugoji”, ocenjuje Radojčić.\nNekonzistenta politika odbrane, smatra Radojčić, posledica je toga što Srbija nema državnu strategiju i strategiju spoljne politike, sa nesporno definisanim vrednostima i nacionalnim interesima. “To će nam se jednog dana obiti o glavu”, upozorava on.\n“Efekat politike bez kontinuiteta i težišta je i Vučićeva odluka o obustavi kupovine oružja i dodatnoj reformi Vojske Srbije koju je doneo preko noći i proizvoljno, bez obrazloženja, oslanjajući se na ličnu viziju“, ističe Radojčić i dodaje da ovakav „reformatorski“ zaokret odstupa i od srednjoročnog i dugoročnog programa razvoj. „To svakako nije produkt strateškog promišljanja“, zaključuje Radojčić.\nOpomena pred sankcije\nOpomenu pred sankcije Srbija je dobila u novembru, kada je u posetu došao direktor u Stejt Departmentu zadužen za sankcije Tomas Zazrecki. Ministar spoljnih poslova Ivica Dačić je nakon posete objavio da SAD neće uvesti sankcije Srbiji. Sa svoje strane, predsednik Srbije Aleksandar Vučić obnarodovao je da Srbija više neće kupovati oružje naglasivši da Srbija ne namerava nikoga da napada, ali da ne želi ni da bude “Bambi za klanje”.\n„Srbija se naoružava zato što je Srbija slobodna zemlja. Mala zemlja sa svih strana okružena državama koje su članice NATO-a sa kojima želimo dobre odnose. Ali nećemo da budemo Bambi kojeg će da progutaju“, rekao je Vučić u emisiji “Upitnik” na RTS-u dan nakon posete predstavnika američkog državnog sekretara za Zapadni Balkan Metjua Palmera.\n“Suština problema je što je Vučić tu odluku doneo preko noći i proizvoljno, a ne na osnovu strateških dokumenata, koji nisu ni usvojeni”, ističe Radojčić i objašnjava da se ovakvom “naprasnim odlukama često skreće u nekevu dodatnu reformu, čime se odstupa od srednjeročnog i dugoročnog plana razvoja, pa i od plana nabavke”.\nI ne samo to, napominje Radojčić, već se i neracionalno troši. On podseća da je, osim ovogododišnjeg proširenja kapaciteta, Srbija je pre tri godine od Rusije na poklon dobila šest MiG-29, kada je platila za popravku. “Za taj novac, oko 180.000 miliona evra, Srbija je mogla kupi šest novih aviona zapadne proizvodnje, sa sličnim karakteristikama, ali bi to bile nove letelice, sa rokom trajanja od 30-40 godina”, objašnjava Radojčić.\nNeutralnost i dalje van zakona\nU svetlu opomene koja je stigla od Stejt Departmenta, ali i afere “Ruski špijun” koja je u novembru prošle godine uzdrmala Srbiju, Vučić je najavio na Sretenje biti doneta Deklaracija o političkoj nezavisnosti vojnoj neutralnosti.\n“Do sada je inicijativa za zakon o vojnoj neutralnosti stizala samo iz dela opozicije”, podseća u razgovoru za EWB istraživačica Beogradskog centra za bezbednosnu politiku Katarina Đokić.\nOna napominje da deklaracija, međutim, ne predstavlja zakonski obavezujući dokument, niti nužno znači da će vojna neutralnost biti sadržana u nekom budućem zakonu.\n“Potpuno je nejasno šta bi bila svrha dodatne deklaracije kojom se proglašava vojna neutralnost, s obzirom da bi Skupština trebalo da usvoji novu strategiju nacionalne bezbednosti i strategiju odbrane, u kojima će se ona naći kao strateško opredeljenje Srbije”, ocenjuje Đokić.\nOna naglašava da nema potrebe za dodatnim trošenjem papira na proglašavanje vojne neutralnosti. “Umesto toga, Vlada bi trebalo jasnije da obrazloži kako će opredeljenje za vojnu neutralnost biti sprovedeno u praksi – kako Srbija planira da pristupa Evropskoj uniji – dakle, usaglašava spoljnu politiku sa njom – i istovremeno produbljuje saradnju sa Organizacijom ugovora o kolektivnoj bezbednosti”.\nĐokić dodaje da ovo pitanje sa sobom nosi i brojne druge nepoznanice – koliko vojna neutralnost košt Srbiju, kakve će sve obaveze koncept totalne odbrane na koji se ona oslanja nametnuti firmama, lokalnim samoupravama, građanima i slično.\nVojna neutralnost, koja se kao političko opredeljenje zemlje prvi put pominje u Deklaraciji o očuvanju suvereniteta, teritorijalnog integriteta i ustavnog poretka Republike Srbije iz 2007. godine (poznatija kao Deklaracija o Kosovu) iz 2007. godine, u kojoj samo u tački šest pominje “politička neutralnost Srbije”. Međutim, vojna neutralnost za sada nije ušla ni u jedan zakon, ne pominje se u Ustavu, a nema ni naznaka da će ovo u skorije vreme promeniti.


AKCIJE “KUPI KARTU I OSTVARI POPUST“ I “VOZOM DO BARA” – Srbija Voz\nAKCIJE “KUPI KARTU I OSTVARI POPUST“ I “VOZOM DO BARA”\nSaopštenja\t 27. aprila 2021.\nPosle višemesečne pauze, izazvane pandemijom virusa i vraćanja redovnim životnim aktivnostima, nastavlja se akcija “KUPI KARTU I OSTVARI POPUST“.\nPored mnogih gradova u Srbiji (Beograd, Vršac, Valjevo, Niš, Jagodina, Užice, Zlatibor, Šid, Sremska Mitrovica..), ove godine u saradnji sa kolegama iz Željezničkog prevoza Crne Gore i podršku turističke organizacije Bar, akciji su se priključili i mnogobrojni privrednici sa teritorije Crne Gore, sa tendencijom proširenja ponude u narednom periodu.\nUz kupljenu voznu kartu za unutrašnji saobraćaj, u roku od 24 sata, putnicima je omogućeno da ostvare popuste u određenim objektima, dok je putnicima međunarodnog voza za Bar i iz Bara, obezbeđen popust u trajanju od 10 dana.\nSvakodnevno se povećava broj zainteresovanih za akciju “Kupi kartu i ostvari popust” i “Vozom do Bara”, a cilj “Srbija Voz” a.d. je da ova akcija bude zastupljena u svim gradovima kako teritorije republike Srbije tako i na teritoriji republike Crne Gore.\nPutnicima, pored kupovine voznih karata uz primenu mnogobrojnih komercijalnih povlastica, želimo da približimo kvalitet savremenih vozova i ponudimo širok spektar benefita koje nudi putovanje vozom kao vid najpovoljnijeg prevoza.\nOvim putem pozivamo privrednike i Turističke organizacije Srbije i Crne Gore, da se priključe našim kampanjama, kako bi se putnici upoznali sa lepotama Srbije i Crne Gore.\nSvi zainteresovani koji bi se pridružili akciji, mogu se obratiti Centru za marketing i medije putem mejla marketing@srbvoz.rs\nPrivremena izmena saobraćaja međunarodnog voza na relaciji Podgorica-Bar\nOd 1. maja parnjačom na „Šarganskoj osmici“


Novica Antić piše za ucentar: Da li će Srbija vratiti vojni rok! -\nGledano iz ugla tradicije našeg naroda i očima nas vojnika, svakako da bi smo uvek pre bili za to da nam vojnički stroj popunjavaju mladi ljudi fizički spremni da daju maksimum u vojničkoj obuci, ali i da lakše odgovore psihofizičkim naprezanjima koja dolaze sa najzahtevnijim vojnim dužnostima i zadacima.\nPriča o vraćanju obaveznog služenja vojnog roka itekako je popularna poslednjih meseci u krugovima politiičara desničarske orjentacije, naročito onih koji o vojsci malo ili ništa ne znaju i među kojima često dominiraju oni koji je ni sami nisu služili. Međutim, sve je to na nivou politikanstva i skupljanja jefitinih političkih poena u javnosti i u praksi daleko od realnog, iz više razloga.\nNaša vojska je potpuno reformisana i profesionalizovana pre više od 10 godina. Možda je nepopularno da se kaže, ali je nepobitna činjenica da je ona danas u potpunosti ustrojena i organizovana po NATO standardima kakva je i njena formacija, operativna dokumenta ali i način planiranja i izvođenja obuke i njene popune. Danas u Vojsci Srbije podjednako službuju, ali je i dobrovoljno služe kako muškarci tako i žene, a ono što nikako ne možemo zanemariti je član 45. Ustava Srbije koji garantuje pravo na prigovor savesti po kome niko nije dužan da protivno svojim verskim i drugim ubeđenjima vrši vojnu službu pod oružjem. Pored toga, Ustav u članu 20. zabranjuje da se umanjuje dostignut nivo ljudskih prava, što znači da se prigovor savesti u budućnosti nikako ne može ukinuti ili oduzeti građanima Srbije.\nDakle, ako uzmemo u obzir ustavna ograničenja bespredmetno je i besmisleno na bilo koji način dalje raspravljati o tome da li će Srbija vratiti obavezno služenje vojnog roka ili ne, jer onaj ko želi da ga služi i danas to može da učini bez ikakvih ograničenja.\nTakođe je važno naglasiti da je nakon reformi koje su u našoj vosci sprovele neke prethodne vlasti i doveli je do toga da bude potpuno profesionalna, izvršena rasprodaja brojih vojnih objekata-kasarni i inventara koji su bili namenjeni smeštaju i potrebama onih koji dolaze na odsluženje vojnog roka. Tu pre svega mislim na objekte za smeštaj ročne vojske, inventara koji je bio namenjen njihovom smeštaju, ishrani, održavanju higijene, sanitetskom zbrinjavanju, intedantskom servisiranju, rekreaciji i zadovoljenju kulturnih i drugih potreba i sl. Danas toga više nema u onom broju na koji smo navikli pre skoro dve decenije, a državu bi prema nekim procenama vraćanje takvog način služenja vojnog roka danas samo u startu koštalo više od 600 miliona evra.Nesporno je da država treba da osposobi mlade za odbranu zemlje, ali mi danas ne znamo čak ni koji bi smo model te obuke primenili niti koliko mladih oba pola danas tačno stasava za vojnu službu. Član 21. Ustava zabranjuje svaki vid diskriminacije po osnovu pola, što nameće činjenicu da bi se obaveza služenja vojnog roka morala podjednako odnositi i na žene jer se neka od njih može smatrati diskriminisanom ako joj država uskrati tu dužnost.\nItekako je važno naglasiti i to da naši zakoni moraju biti u saglasju sa Ustavom i potvrđenim međunarodnim ugovorima, od kojih mnogi, a naročito oni potpisani sa EU, garantuju dostignuti nivo ljudskih prava bez čijeg je umanjivanja ili potpunog ukidanja nemoguće uvesti obavezno služenje vojnog roka na način kako smo to navikli u Srbiji.\nImajući u vidu sve navedeno, priča o vraćanju obaveznog služenja vojnog roka danas se svodi na onu narodnu “što je babi milo, to joj se i snilo“, i uveren sam da je daleko od realne i u praksi primenjive onako kako to vide i žele naši građani. Svakako je važno i nužno organizovati obuku stanovništva za odbranu zemlje, kako od eventualnog agresora, ali i od elementarnih nepogoda, pa je u skladu sa tim neophodno pokrenuti i sprovesti raspravu stručne ali i druge javnosti i tome na koji način što efikasnije organizovati i realizovati osposobljavanje mladih za odbranu zemlje, a da to bude u saglasju sa važećim i obavezujućim pravnim aktima i prilagođeno vremenu u kome danas živimo, ali i stvarnim potrebama i finansijskim mogućnosti države Srbije.\nOno što je sigurno i čime bih zaključio ovu temu je, da razlog za vraćanje vojnog roka nije i ne može biti vaspitanje mladih, niti popuna Vojske Srbije iz koje danas zbog katastrofalno loših uslova rada i života svakodnevno masovno odlaze profesionalci. Razlozi za to su mnogo kompleksniji i moraju prvenstveno polaziti od mogućnosti i potreba Srbije da osposobi svoje građane za odbranu zemlje, kako od spoljnjeg neprijatelja, tako i od elementarnih i drugih nepogoda u kojima je neophodno da angažuje veliki broj svojih građana. Sve drugo je politikanstvo i prazna priča diletanata koji ne razumeju osnovnu ulogu i namenu vojske kao jednog od elemenata državnosti.


Европска лабораторија вештачке интелигенције - ELEMENTARIJUM\nCentar za promociju nauke i 12 evropskih partnera pokrenuli su novi projekat: Evropsku laboratoriju veštačke inteligencije – AI Lab\nNakon izuzetnog uspeha projekta Evropska mreža digitalne umetnosti i nauke – Art & Science, Ars elektronika iz Linca, Centar za promociju nauke i još 11 partnera započeli su novi projekat – Evropsku laboratoriju veštačke inteligencije – AI Lab. AI Lab se sadržinski i strukturalno nadovezuje na pristup, koncept i model rada prethodnog projekta, uz fokusiranje na jednu od najaktuelnijih i najdinamičnijih naučnih oblasti današnjice – veštačku inteligenciju i srodne discipline.\nU duhu takvog pristupa i mreže koja će se kroz ovaj projekat stvarati, inspirisati i razvijati, otvoren je prvi poziv za umetnike aktivne na polju digitalne umetnosti, studente umetničkih fakulteta i sve one sklone izazovima i eksperimentima u radu s novim medijima. Prva rezidencija će biti realizovana u Muntref centru za nauku i umetnost, na Nacionalnom univerzitetu Argentine Tres de Febrero u Buenos Ajresu.\nPOZIV ZA UMETNIKE otvoren je do 17. februara 2019, s najavljenim produžetkom do 25. februara, a mogu se prijaviti zainteresovani iz čitavog sveta. Učešće u ovom projektu je izuzetna prilika da umetnici istraže nove umetničke forme uz pomoć nauke, a pod vrhunskim naučnim mentorstvom. Projekat ujedno pruža mogućnost umrežavanja i mobilnosti umetnika koji stvaraju u ovoj oblasti, nezavisno od samog projekta.\nKako je Centar za promociju nauke inicijalni partner projekta, umetnici iz Srbije imaju privilegiju sigurne realizacije pobedničkih radova nacionalne selekcije u naredne tri godine. Realizacija projekta na nacionalnom nivou podrazumeva nagradu za autora (1000 evra), troškove produkcije rada (2000 evra) i mentorsku podršku. Nakon predstavljanja nacionalnih pobednika i nakon što svaki od partnera odabere projekte koje će samostalno realizovati, u okviru mreže se mogu razvijati međusobne saradnje i zajednički programi.\nEvropska laboratorija veštačke inteligencije (European ARTificial Intelligence Lab) finansira se kroz program Evropske komisije Kreativna Evropa. Koordinator projekta je Ars elektronika iz Linca (Ars Electronica), a pored Centra za promociju nauke iz Beograda, partneri su i Kulturni centar Onazis iz Atine, VAH iz Amsterdama (Waag Society), Sajens geleri iz Dablina (Science Gallery), Heksagon iz Grenobla (Hexagone Scene National Art Sciences) i Lije unik iz Nanta (le lieu unique), Gluon iz Brisela, SOU festival iz Tbilisija, Laboral iz Hihona (LABoral) i Etopija iz Saragose, galerija Kapelica iz Ljubljane i Kalčr jard iz Helsingora (Culture Yard).\nvideo-zapis umetnika na kome će predstaviti sebe, svoj rad, inspiraciju za učešće na projektu i cilj rezidencije (do 5 minuta);\nportfolio odabranih radova kojima umetnik može najbolje da reprezentuje svoj dosadašnji rad, sa biografijom i kontaktima.\nProces registracije umetnika odvija se direktno preko portala Ars elektronike, na ovoj adresi.\nPredstavljanje projekta i prvog poziva započinje u Naučnom klubu Centra za promociju nauke (Kralja Petra 46, Beograd), u petak, 1. februara, u 17 časova. U planu je organizovanje nekolicine ovakvih događaja, u Beogradu i širom Srbije.\nKontakt osoba za medije u Srbiji je Ljiljana Ilić: pr@cpn.rs\nZa sve informacije u vezi sa tehničkom procedurom apliciranja i elementima projekta za koje je odgovoran koordinator, Ars elektronika, kontakt je:\nDžesika Gelirou (Jessica Galirow)


Poker Srbija: Uskoro Nova Tv Stanica Poker Central - Poker 24 Sata Svakodnevno!\nLjubitelji pokera širom sveta mogu očekivati da će u skorijoj budućnosti biti u mogućnosti da putem novog TV kanala, Poker Central, gledaju poker na televiziji u bilo koje doba dana tokom cele godine. Iako tačan datum početka emitovanja još uvek nije poznat, prema rečima Poker Central glavnog izvršnog direktora Clint Stinchcomb-a to će se desiti krajem ove godine. "Fanovi mogu početi uživati u 24/7 pokeru tokom poslednjeg kvartala 2015. godine.", rekao je Stinchcomb.\nPoker Central ima u planu da igračima ponudi veliki izbor različitih poker igara sa preko 2.000 sati programa na raspolaganju, a Stinchcomb je dao malo više informacija o tome šta možemo očekivati da vidimo na Poker Central. "Planiramo da ponudimo jedinstveni celodnevni, svakodnevni pristup ekskluzivnim poker turnirima, slavnim igračima, savete i trikove profesionalaca, profile igrača i zadivljujuće destinacije širom sveta. Poker Central predstaviće program u sledećim žanrovima: turniri, edukovanje, vesti, izveštaji, filmovi i biografije poznatih igrača", najavio je Stinchcomb.\nRukovodstvo ove televizije uveliko naporno radi na tome da ovaj kanal učine dostupnim za što više ljubitelja pokera širom sveta, a pored tradicionalnog emitovanja putem televizora očekuje se da će kanal biti emitovan i putem drugih platformi, uključujući i mobilne uređaje. "Naša misija je da Poker Central učinimo dostupnim u domovima širom planete. Od prvog dana emitovanja biće dostupan unutar i izvan U.S., a kroz naše partnere distribucije gledaoci će moći da prate Poker Central putem svojih tablet-a i drugih uređaja."


Septembar 2017. – RTV SUNCE Arandjelovac\nRTV Sunce Dečija predstava Tri praseta\nRTV Sunce Dodela nagrade Mile Nedeljković\nRTV Sunce Fortuna Novi gril\nZavršena manifestacija u čast etnologa Mila Nedeljkovića\nJuče je svečanošću u Parohijskom domu Vrbičke crkve završena manifestacija „Nagrada Mile Nedeljković“, koju organizuje udruženje građana „Baština i budućnost- Aranđelovac 1859“. Za delo „Usmena nebišina“ publicisti i istraživaču Vladeti Kolareviću uručena je nagrada za najbolju knjigu iz oblasti savremene srpske folkloristike, dok je povelja „Mile Nedeljković“ za životno delo dodeljena etnologu Dragoljubu Zlatkoviću iz Pirota.\nDečija nedelja u aranđelovačkoj biblioteci\nOd 2. do 8.septembra održava se manifestacija Dečija nedelja, a za to vreme aranđelovačku Narodnu biblioteku posećivaće đaci prvaci osnovnih škola. Takođe, tokom naredne sedmice, svi učenici osnovnih škola moći će da se učlane u biblioteku ili obnove članarinu sa 50 odsto popusta, po ceni od 300 dinara. Članarina za predškolce i prvake je, kao i uvek, besplatna. Postoji i ...\nRast broja turista u gradu pod Bukuljom\nAranđelovac je u prvih osam meseci ove godine posetilo 30.000 gostiju, a ostvareno je 80.000 noćenja, podaci su Turističke organizacije. Među domaćim gostima najviše je Vojvođana, a inostrani gosti, kojih je 17 odsto više u odnosu na isti period prošle godine, najčeće dolaze iz Rusije, ali i iz Irana i okolnih zemalja. Smeštajni kapaciteti su prošireni za 67 novoregistrovanih smeštajnih ...\nRiznica svetitelja – subota 30.septembar.2017\nRTV Sunce – “Top Mozaik” – Emisija o Topoli\nRTV Sunce – RK Šamot\nRTV Sunce – Završetak manifestacije “Ulica nasmejanih lica”\nStrana 1 of 3412345 » 102030...Poslednja »


Raste vrednosti ugovora finansijskog lizinga - Bizlife.rs\nRaste vrednosti ugovora finansijskog lizinga\n14:51 Beograd, 26/10/2017\nAsocijacija lizing kompanija Srbije (ALCS) objavila je danas da je na kraju trećeg kvartala 2017. godine zabeležen rast vrednosti ugovora finansijskog lizinga za 25,6 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nKako je objavljeno, ukupna vrednost ugovora iznosila je 272,4 miliona evra, odnosno 55,4 miliona evra više nego u trećem kvartalu 2016. godine.\nNajveća vrednost ugovora je zabeležena u sektoru komercijalnih, teretnih i ostalih vozila, 126 miliona evra, a po ukupnom udelu ga prati sektor putničkih vozila sa 97 miliona evra.\nPredsednik ALCS-a Boris Stević ocenio je na konferenciji za novinare da ovakvi rezultati pokazuju da će na kraju 2017. godine ukupna vrednost ugovora premašiti prošlogodišnju.\nPrema njegovim rečima, zbog povećanja privredne aktivnosti, vlasnici preduzeća imaju potrebu za ulaganjem u osnovna sredstva za rad, što je uticalo i na rast lizing tržišta u ; Srbiji.\n“Imamo situaciju da su, na primer, domaći transporteri sve konkurentniji na inostranom tržištu, da različite industrijske oblasti – drvna, metalurgija, štamparska, IT industrija, rudarstvo i mnoge druge grane žele da unaprede svoju opremu kako bi im proizvodi bili kvalitetniji i inovativniji, te konkurentniji na tržištu”, rekao je ;Stević.\nU periodu od 2012. do 2016. godine vrednost novozaključenih ugovora finansijskog lizinga porasla je za 24 procenta. U istom periodu, procenat nenaplativih ugovora je smanjen sa 14,4 na 7,2 procenta, koliko je iznosio krajem 2016. godine.\nKako je saopšteno, u strukturi lizing ugovora za period od 2012. do 2016. godine reovladjuju ugovori za finansiranje komercijalnih, teretnih i ostalih vozila sa 38 procenata.\nMedju najvećim korisnicima lizinga su kompanije koje posluju u oblasti saobraćaja i informisanja, a prate ih snabdevanje električnom energijom, rudarstvo i preradjivačka industrija i trgovina na veliko i malo.\nGeneralna sekretarka Asocijacije Teodora Milenković ocenila je da su jednostavne procedure za odobrenja finansiranja putem lizinga i činjenica da se trošak pretvara u investiciju pošto je predmet lizinga ujedno i sredstvo obezbedjenja, doprineli tome da se privrednici sve češće opredeljuju za lizing. ;\nfinansije lizing ugovori


Jedno od glasačkih mjesta u Moskvi, Rusija.\nRuska vladajuća partija Jedinstvena Rusija, koju podržava Kremlj, na putu je da ostvari ubjedljivu pobjedu na izborima za donji dom parlamenta, poslije trodnevnog glasanja koje su obilježili nepravilnosti i navodi o namještanju izbora, prenosi redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nCentralna izborna komisija saopštila je u ponedjeljak, 20. septembra, da je, na osnovu skoro 64 posto prebrojanih glasova, Jedinstvena Rusija, koja snažno podržava predsjednika Vladimira Putina, dobila skoro 48 posto glasova.\nSlijede Komunistička partija s oko 21 posto i nacionalistička Liberalno demokratska partija s oko osam posto. Partija Pravedna Rusija osvojila je oko 7,5 posto a novoosnovana stranka Novi ljudi šest posto glasova.\nNa izborima nije bilo značajnijeg prisustva opozicije pošto su organizacije povezane sa zatvorenim Aleksejem Navaljnim, najsnažnijim kritičarem Kremlja, proglašene ekstremističkim, čime je praktično svakom povezanom s njegovom političkom mrežom zabranjeno da se kandiduje.\nZbog sistema glasanja, zasad nije jasno kako će se rezultati pretočiti u raspodjelu mjesta u novom sazivu Dume.\nNa posljednjem nacionalnom glasanju 2016. godine, Jedinstvena Rusija osvojila je nešto više od 54 posto glasova.\nApatija je još jedna velika briga za vlasti, pošto su ruski glasači sve ciničniji po pitanju slobodnih i fer izbora. Sredinom popodneva 19. septembra izlaznost na biračkim mjestima širom zemlje bila je oko 43 posto, saopštila je Centralna izborna komisija.\nPored testa za Jedinstvenu Rusiju, trodnevno glasanje bilo je i veliki test za Navaljnija, uhapšenog borca protiv korupcije čiji su saveznici mnogo uložili u strategiju "Pametnog glasanja", s ciljem da se podrije kontrola Ujedinjene Rusije nad politikom u zemlji.\n"Ako stranka Jedinstvena Rusija uspe, naša zemlja će se suočiti sa još pet godina siromaštva, pet godina svakodnevne represije i pet uzalud potrošenih godina", navedeno je na Navaljnovom Instagram nalogu uoči izbora.\nPosljednjih mjeseci, vlasti su pokrenule sveobuhvatnu akciju protiv Navaljnijeve političke mreže, označivši je "ekstremističkom organizacijom" i zabranivši njegovim saveznicima da učestvuju na izborima.\nKada je glasanje počelo 17. septembra, aplikacija Navaljnog "Pametno glasanje" nestala je sa iz Apple i Google prodavnice. Telegram, popularna aplikacija za razmjenu poruka i ključni alat Navaljnovog tim za širenje svojih poruka, također je uklonio "Pametno glasanje". YouTube, koji je u vlasništvu Googlea, također je uklonio video s imenima kandidata koji su podržani strategijom "Pametnog glasanja".\nBlokirano je i oko 50 sajtova koje vodi Navaljni, uključujući i onaj koji je posvećen "Pametnom glasanju".\nGlasači intervjuisani u jednom moskovskom okrugu izrazili su sumnje prema izbornim rezultatima i šansama opozicije da na njih utiče putem "Pametnog glasanja".\n"Možete vidjeti šta se dešava na našim izborima. Ne vjerujem im", rekla je Tatjana Bočkova, novinarka koja je u 208. okrugu u Moskvi glasala za Sergeja Mitrohina, političara iz liberalne stranke Jabloko, koju je podržala na prethodnim izborima.\n"Nisam koristila 'Pametno glasanje', jer ne vjerujem da to zaista može da funkcioniše", rekla je Bočkova za RSE.\nAdvokat Sergej Ros, koji je ranije branio opozicione aktiviste, rekao je da je slijedio preporuku "Pametnog glasanja" i glasao za Mitrohina.\nOn je rekao je da nema povjerenja u izbore, ali da vjeruje da u Moskvi neće biti toliko namještanja izbora kao u drugim dijelovima zemlje.\n"Opozicija sada ima na raspolaganju više oružja, poput 'Pametnog glasanja'", rekao je on. "Ali i država, i koristi to protiv medija i nezavisnih novinara."\nVadim, 63-godišnji pozorišni historičar na jednoj moskovskoj akademiji, rekao je da je glasao za novoosnovanu partiju Novi ljudi, zbog njenog obećanja da će u politiku uvesti nova lica.\nVadim kaže da generalno vjeruje u izbore, pošto mala izlaznost otežava vlastima da ih lažiraju. On se nije složio s tvrdnjama da su Novi ljudi jedna od nekoliko partija osnovanih u saradnji s Kremljem radi stvaranja iluzije da postoji konkurencija.\nŠirom Rusije bilo je izvještaja o popunjavanju glasačkih kutija i "glasanju na vrtešsci", gdje se glasači autobusom prevoze od biračkih mjesta do biračkih mjesta kao organizovana grupa. Nejasno je, međutim, u kojoj mjeri izveštaji o prevarama mogu uticali na konačan rezultat.\nNavodi o punjenju glasačkih kutija\nNavaljnijev tim pozvao je birače da glasaju posljednjeg dana kako bi se smanjile šanse da njihovi glasovi ne budu odbačeni poslije prva dva dana glasanja.\nU Sankt Peterburgu je nezavisna grupa za praćenje izbora izvijestila da su jednog kandidata opozicione stranke Jabloko pretukli policajci na biračkom mjestu 19. septembra nakon što je tvrdio da su nestale gomile neiskorištenih glasačkih listića.\nVideo snimak koji su podijelili aktivisti prikazuju najmanje tri policajca koji guraju Nikitu Sorokina, kandidata za lokalnu skupštinu. Viđeno je i kako je nekoliko drugih posmatrača nasilno uklonjeno s birališta.\nGenadi Zjuganov, koji je na čelu Komunističke partije, takođe je naveo široko rasprostranjena kršenja zakona i pozvao izborne zvaničnike da odgovore na izveštaje o "brojnim apsolutno nečuvenim činjenicama", uključujući punjenje glasačkih kutija.


Da poruše do 20. oktobra: Diskoteke po kojima je Budva bila prepoznatljiva odlaze u prošlost\nIzvor: B92, 13.Sep.2019, 09:16\nBudva -- JP za upravljanje morskim dobrom obavestilo je zakupce šest diskoteka na delu budvanskog šetališta da te privremene objekte poruše najkasnije do 20. oktobra.\nMorsko dobro će u suprotnom aktivirati bankarsku garanciju i angažovati izvršnu službu koja će to učiniti, potvrdili su Vijestima njegovi predstavnici.\n"Zakupcima na delu budvanskog šetališta ispod gradske Pošte upućeno je obaveštenje u kojem im je naloženo da do 20. oktobra uklone privremene >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << objekte i oslobode lokaciju od stvari i opreme", rekli su iz Morskog dobra.\nNa taj način će, nakon pune dve decenije, diskoteke po kojima je Budva bila prepoznatljiva otići u prošlost, prenosi agencija Mina.\nDiskoteke Trokadero, Paris, Ambijente, Rafaelo, Mltez i Majami, i još 14 ugostiteljskih objekata, lokala brze hrane i trgovačkih radnji na delu budvanskog šetališta su nakon burnih protesta zakupaca ostavljeni da rade još ovo leto.\nU Planu privremenih objekata oni su označeni kao crvena zona, sa rokom otklanjanja do 31. oktobra.\nSrbijaDanas.com: DRASTIČNE PROMENE: Budva od 20. oktobra menja ruho, više ništa neće biti isto\nOVA VEST ĆE OJADITI LJUBITELJE NOĆNOG ŽIVOTA U BUDVI: Najpopularnije diskoteke i druga omiljena mesta za provod biće srušena do kraja oktobra\nIzvor: Kurir, 13.Sep.2019\nPODGORICA - Diskoteke po kojima je Budva bila poznata dve decenije odlaze u prošlost jer je Javno preduzeće za upravljanje morskim dobrom obavestilo zakupce da moraju da poruše privremene objekte najkasnije do 20. oktobra.\n23:13: FMP naneo Podgoričanima drugi poraz u takmičenju\n23:10: Moskva Kijevu: Odustanite od snova o mirovnjacima u Donbasu\n23:09: Ovo je najpopularniji tvit 2019. godine\n23:08: Šta horoskopskim znakovima donosi pomračenje Sunca 26. decembra...\nDan pre: 12.Sep.2019\nDan posle: 14.Sep.2019


Politika: Politika proširenja nije prioritet EU - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nPolitika proširenja nije prioritet EU\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović izjavila je danas da je odluka zemalja EU da Srbija 10. decembra otvori dva nova poglavlja u pregovorima o članstvu posledica činjenice da politika proširenja sada nije u prvom planu EU, ali da je važno da Srbija napreduje i nastavlja da sprovodi reforme.\nJoksimović je novinarima u Skupštini grada rekla da je Srbija imala značajniji napredak u oblasti vladavine prava nego ranijih godina, a otvoriće manje poglavlja, te da nema elemanata da bude negativno ocenjena ni kada je reč o napretku u poglavlju 35, koje se takođe vrednuje prilikom odlučivanja o broju poglavlja koja će biti otvorena.\nMinistarka je istakla da nije ni preterano zadovoljna, ali ni nezadovoljna brojem poglavlja koja će biti otvorena u ponedeljak.\n"Dinamika postoji, otvaramo poglavlja, pokazujemo da se sprovode reforme. To je proces, nekad je uspešniji, nekad manje uspešan, ali je bitno da Srbija ide napred", rekla je Joksimović. Ona je navela da je Srbija u Brisel poslala sedam pregovaračkih poglavlja koja su bila tehnički spremna za otvaranje, odnosno koja su prošla sve neophodne procedure i u Srbiji i u EU, napominjući da su sva poglavlja u pregovorima reformska.\nJoksimović je istakla da je, prema njenim sazanjima, 19 zemalja dalo saglasnost za otvaranje najmanje tri poglavlja, da su neke zemlje tražile otvaranje četiri ili pet poglavlja, dok neke nisu bile ni za jedno, ali postignut je dogovor budući da se odluke o tome donose konsenzusom.\nMinistarka je navela da EU nije u najboljoj formi da nosi politiku proširenja kao temu u predizbornoj atmosferi kada se zemlje spremaju za izbore za Evropski parlament, te podsetila da i Velika Britanija iduće godine izlazi iz EU.\n"Ovaj broj poglavlja je pre svega, posledica toga da politika proširenja nije sada u prvom planu i nešto što pomaže zemljama EU da se pripremaju za buduće izbore", rekla je Joksimović.Objasnila je da se poglavlja 23 i 24, koja se tiču vladavine prava, kao i poglavlje 35, koje prati implementaciju Briselskog sporazuma i dijalog Beograda i Prištine, uzimaju u obzir kada se donose odluke o tome koliko će novih poglavlja Srbija otvoriti.\n"Ministar sam četiri godine, dobro znam šta smo radili pre tri godine i koliko smo poglavlja otvorili. Mogu da kažem da smo sada imali značajniji napredak u oblasti vladavine prava, a nismo otvorili toliko poglavlja", kaže Joksimovoć.\nKad je reč o poglavlju 35, ministarka je rekla da je tu moglo da se konstatuje potpuno odsustvo političke volje i konstruktivnih poteza od strane Prištine, koja ne samo da nije poštovala Briselski sporazum, već je unazadila ionako već lošu atmosferu i poverenje.\n"Potezi Prištine izvrgli su ruglu koncept evropskih vrednosti koje treba da negujemo u regionu", rekla je Joksimović.


- Ovo će biti jedini novčani tok koji će kompanija primati u narednih 25 godina, a kada se odbiju troškovi poslovanja, ostvarena dobit će se verovatno deliti akcionarima putem dividende. U prvom periodu trajanja koncesije dividende će biti skoro zanemarljive. Postoji opasnost da ih i ne bude jer akcionarima nisu stavljeni na uvid detalji ugovora koji verovatno imaju i neka ograničenja kada je u pitanju isplata godišnjih koncesionih naknada - objašnava Gujaničić iz brokerske kuće Momentum.\nInflacija se kreće u skladu sa očekivanjima Izvršnog odbora - niska je i stabilna šestu godinu zaredom i u februaru je iznosila 2,4 odsto međugodišnje, a slično je i s baznom inflacijom, koja je u februaru iznosila 1,3 procenta međugodišnje, kaže se u saopštenju.\nIzvršni odbor i u narednom periodu očekuje stabilno kretanje inflacije u granicama cilja (3 plus/minus 1,5 odsto), a takva su i srednjoročna očekivanja finansijskog sektora i privrede. Dodaje se da je opreznost u vođenju monetarne politike i dalje potrebna, pre svega zbog kretanja u medjunarodnom okruženju.\nUsporavanje globalnog privrednog rasta i inflacije utiče na proces normalizacije monetarnih politika vodećih centralnih banaka, Sistema federalnih rezervi i Evropske centralne banke, koji će biti sporiji od očekivanog. Međutim, i dalje je neizvesno u kojoj meri će se normalizacija razlikovati od očekivanja tržišta, što bi moglo uticati na nestabilnost globalnih tokova kapitala.\nU saopštenju NBS kaže se i da je, iako je u prethodnom periodu došlo do popuštanja trgovinskih tenzija između vodećih svetskih ekonomija, protekcionizam u međunarodnoj trgovini i dalje prisutan, kao i geopolitičke tenzije, što kretanja na međunarodnom robnom i finansijskom tržištu i dalje čini neizvesnim.Izvršni odbor NBS ističe da je otpornost srpske privrede na eventualne negativne uticaje iz međunarodnog okruženja povećana zahvaljujući smanjenoj internoj i eksternoj neravnoteži i povoljnim makroekonomskim izgledima za naredni period.\nIzvršni odbor očekuje da će privredni rast u ovoj godini biti vođen domaćom tražnjom, odnosno investicijama i potrošnjom, a da će strane direktne investicije koje doprinose rastu proizvodnih i izvoznih kapaciteta, uticati na postepeno smanjenje spoljne neravnoteže u srednjem roku, kaže se u saopštenju.\nNaredna sednica Izvršnog odbora na kojoj će biti doneta odluka o referentnoj kamatnoj stopi, od koje inače zavisi cena dinarskih kredita, biće održana 9. maja.\nSvetska banka podržava besplatne obuke za reformu korporativnog finansijskog izveštavanja u Srbiji\nPrvi put u Srbiji revizori i računovođe imaju besplatne obuke sa ciljem unapređenja korporativnog finansijskog izveštavanja. U okviru projekta "Računaj na podršku" polaznici imaju na raspolaganju oko 60 sati predavanja koje im drže iskusni predavači, eksperti u oblasti Međunarodnih standarda finansijskog izveštavanja (MSFI) i Međunarodnih standarda revizije (MSR) i to u četiri grada u Srbiji – Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu.\n- Veliko interesovanje za obuke pokazuje da revizori i računovođe u Srbiji žele da unapređuju svoje znanje, ali pre svega da iskoriste priliku da od relevantnih predavača besplatno dobiju sve ono što će im u sklopu reforme finansijskog izveštavanja biti potrebno da usvoje i primenjuju. Obuke su zasnovane na najboljoj praksi sa ciljem da pomognu u poboljšavanju kvaliteta revizorskih izveštaja koji dodaju kredibilitet finansijskim izveštajima društva i pružaju nezavisnu i profesionalnu perspektivu kroz stručno mišljenje o prirodi i ispravnosti finansijskih izveštaja - kaže Biljana Bogovac, partner u kompaniji PwC Srbija koja je jedna od nosilaca projekta.\nProjekat "Računaj na podršku" je deo projekta za unapređenje korporativnog izveštavanja koji je deo Programa za reformu računovodstva i institucionalno jačanje (REPARIS), koji se finansira sredstvima donacije obezbeđene od strane Vlade Švajcarske Konfederacije. Nosioci Projekta su: PwC Srbija, Univerzitet Singidunum Beograd, PwC Mađarska i AARC Ltd.\nSvi zainteresovani za programe obuke mogu da pogledaju plan narednih radionica i predavanja, kao i da se prijave na sledećem linku: www.racunaj-na-podrsku.rs/registracija.html


Renesansa Srbije počinje u Novom Sadu sa delovima za volvo i jaguar, najavio Vučić! | (Vesti - 19.02.2016) Novi Sad\n19.02.2016 u 15:39h\nRenesansa Srbije počinje u Novom Sadu sa delovima za volvo i jaguar, najavio Vučić!\nU prisustvu predsednika Vlade Republike Srbije Aleksandra Vučića i gradonačelnika Novog Sada Miloša Vučevića, danas je potpisan Ugovor o podsticajima između Vlade Republike Srbije i privrednog društva ''Delphi Packard'' Novi Sad. Ugovor su potpisali ministar privrede Željko Sertić i generalni direktor kompanije ''Delphi Packard Electric'' za Evropu Vinsent Fagard.\n- Ono što smo najavili to se i ostvaruje. Posle više od tri decenije u Novom Sadu se ne zatvaraju, već se otvaraju fabrike. Dolaze investicije u proizvodni ciklus i otvaramo nova radna mesta, a za nas nema važnijeg zadatka od toga. Posle tri decenije Novi Sad ima podršku Vlade Republike Srbije i predsednika Vlade, što znači da je naš grad pravo mesto za investicije. Ovo je takođe prilika da kompaniju ''Delphi'' povežemo sa našim školama i fakultetima, i da naši đaci imaju gde da obave praksu kako bi bili spremni da nađu posao u realnoj privredi. Najiskrenije se zahvaljujem premijeru na podršci koja nam je neophodna, i veoma brzo na ovom mestu će biti nekoliko hiljada zaposlenih Novosađana – izjavio je gradonačelnik Vučević, mada iz ovog njegovog govora proizilazi i to da je u prethodne tri decenije Novi Sad bio u nemilosti republičkih vlada i premijera, kao i da je preduslov za investiranje u neki grad to da li ima podršku Vlade i Premijera ili nema.\nS druge strane, premijer Vučić zahvalio se predstavnicima kompanije ''Delphi'' što su se odlučili baš za Srbiju, s obzirom na to, kako je rekao, da je reč o kompaniji koja će proizvoditi delove za ''Volvo'' i ''Jaguar'', i to što je ukupna vrednost investicije u Srbiji 40 miliona evra.\n- Na ovom mestu će uskoro biti svetlo i toplo i tu će raditi 2.000 ljudi. To je, posle trideset godina, prva investicija ovog ranga u Novom Sadu i Vojvodini, ali od značaja za celu Srbiju. Radili smo u tišini, a imali smo konkurenciju od najmanje dve zemlje. U vreme kada Evropska unija ima bruto društveni proizvod tek nešto iznad nivoa recesije, nije lako privlačiti strane investitore, ali smo na ovom primeru pokazali da možemo da privučemo najveće i najbolje. Pored obezbeđivanja 2.000 radnih mesta u Novom Sadu, ''Delphi'' će još hiljadu ljudi zaposliti u drugom mestu u Srbiji, i ovo je početak renesanse za našu zemlju. Vlada je dobro uložila novac i ovo je velika stvar za Srbiju – objasnio je Vučić.\nKako je rečeno prilikom potpisivanja Ugovora, ukupna vrednost podsticaja Vlade RS i Grada Novog Sada je oko 18 miliona evra. To, ako kompanija zaposli 3.000 ljudi, znači da su građani Srbije za svako radno mesto kompaniju podstakli sa po 6.000 evra. Rečeno je i da je kompanija već angažovala 300 radnika koji se obučavaju u Rumuniji. A, prema rečima Vinsenta Fagarda, ovo je veoma važan datum u istoriji kompanije ''Delphi''.\n- Ujedinili smo se sa predstavnicima vlasti u Srbiji kako bi realizovali ovaj važan projekat koji podrazumeva proizvodnju električnih modova i opsluživaćemo najveće brendove u auto - industriji. Prilikom selekcije za investiranje obraćamo pažnju na karakteristike kao što su dostupnost kadra, kvalitet obrazovanja, volju da se uči i drago nam je da smo izabrali Novi Sad za naš projekat – rekao je Fagard i zahvalio se svima koji su podržali realizaciju projekta, a među prvima agenciji SIEPA, Gradu Novom Sadu, Ministarstvu privrede i predsedniku Vlade.\nInače, ''Delphi Automotive PLC'' je globalni autodobavljač tehnologija za putnička i komercijalna vozila. Sedište kompanije je u Velikoj Britaniji, a ima tehničke centre, proizvodne pogone i servise za podršku kupcima u 44 zemlje sveta.\nPodsetimo da ovo nije jedino „zapošljavanje na veliko“ o kojem se govori u Novom Sadu. Gradske vlasti očekuju da 3.000 Novosađana zaposli i američka kompanija Lir za koju se sprema industrijska zona Sever 4 i grade hale. U dovođenje ovog investitora, takođe iz oblasti auto indistrije, Novosađani će iz budžeta izdvojiti milijardu dinara za uređenje placa površine 38 hektara, ali i dodatnih 2,8 milijardi za izgradnju objekata u novoj radnoj zoni. Kako je to nešto preko 31 milion evra, dolazimo do računice da će svako od tih 3.000 radnih mesta Novosađane koštati preko 10.000 evra.\nA gde je u stvari Novi Sad danas? Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku iz prošle godine, broj zaposlenih u Novom Sadu manji je za 16,6 odsto nego 2008. godine. Statistički podaci pokazuju da je martu 2015. godine u Novom Sadu radilo 124.738 ljudi, što je za skoro 25.000 manje zaposlenih nego pre sedam godina. Ako uzmemo u obir da prosečna porodica broji bar tri člana, to posredno znači da u ovom momentu 75.000 Novosađana trpi zbog nedostatka posla u Novom Sadu.\nPa sa koliko onda još novca treba da podstaknemo strane investitore, pa da se vratimo u 2008. godinu? Uzmimo da se obe investicije ostvare i da u Delfiju i Liru posao dobije 5.000 Novosađana. Znači da nam fali još 20.000 radnih mesta, svako po 6.000 evra, što iznosi 120 miliona evra. Nadamo se da i za to, što bi rekao gradonačelnik Vučević, imamo podršku Vlade Republike Srbije i predsednika Vlade.\nSVAKE GODINE VOJVODINA GUBI JEDNU BAČKU PALANKU: Vojvodina godišnje izgubi i do 25.000 stanovnika, što je grad veličine Bačke Palanke. Oko 14.500 ljudi odseli se svake godine iz Vojvodine, a broj umrlih je za 10.500 veći neko broj rođenih, pokazuju poslednji podaci. Pored toga što više Vojvođana umire nego što se rađa, Vojvodinu sve više pogađa i odseljavanje, uglavnom iz ekonomskih razloga. Rezultati popisa stanovništva iz 2002. i 2011. godine pokazuju da je u Vojvodini broj stanovnika smanjen za nešto više od 100.000. Stopa smanjenja broja stanovnika još je uvećana, a ukoliko se ovakav trend nastavi, na sledećem popisu Vojvodina će imati četvrt miliona stanovnika manje. U celoj pokrajini jedino Novi Sad beleži rast broja stanovnika, ali ni to nije rezultat pozitivnog prirodnog priraštaja, već posledica migracija. U svim ostalim opštinama dolazi do smanjenja broja stanovnika.\n03.12.2015. - Vučević potvrdio da je potpisan memorandum sa Lirom\n19.06.2015. - Grad pomaže prvo zapošljavanje\nPovezane teme ministar privrede Željko Sertić Aleksandar Vučić budžet novog sada budžet srbije gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević investicije kompanija Delphi Packard Lear Lir podsticaj za zapošljavanje premijer Srbije proizvodnja Ugovor o podsticajima Vinsent Fagard vlada srbije


Delegacija Pokrajinske vlade sastala se sa državnim sekretarom Pokrajine Hesen – region.vojvodina.gov.rs\nU okviru Evropske nedelјe regiona i gradova, koja se održava u Briselu, članovi delegacije Pokrajinske vlade koju predvodi pomoćnik pokrajinskog sekretara za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Nebojša Drakulić sastali su se danas sa državnim sekretarom Pokrajine Hesen (Savezna Republika Nemačka) Markom Vajnmajsterom.\nSastanak je bio posvećen dogovorima o finalizaciji tehničkih detalјa u vezi sa realizacijom potpisivanja Zajedničke izjave o namerama. Ovaj dokument odnosi se na uspostavlјanje saradnje između Pokrajine Vojvodine i Pokrajine Hesen, a koji bi do kraja ove godine trebalo da potpišu predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i premijer Pokrajine Hesen Folker Bufije u Vizbadenu.\nSagovornici su se saglasili da bi stvaranje pravnog okvira otvorilo mogućnosti za pokretanje intenzivnije saradnje, pre svega u oblasti privrede, trgovine, privlačenja investicija, sporta, kulture, nauke, kao i socijalnih pitanja te brojnih drugih oblasti.\nKako je na sastanku zaklјučeno, prioritet saradnje biće i povezivanje sa drugim regionima s cilјem pružanja podrške u procesu evropskih integracija putem neposredne međuregionalne saradnje i jačanja trećeg regionalnog nivoa uprave u okviru Evrope regiona.\nPomoćnik pokrajinskog sekretara za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Nebojša Drakulić ocenio je da predstojeće potpisivanje dokumenta, kao i današnji susret, predstavlјaju opiplјiv rezultat kontinuiranog učešća AP Vojvodine na manifestacijama poput Evropske nedelјe regiona i gradova.\nSusretu u Briselu prisustvovali su i predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor, direktor Kancelarije AP Vojvodine Srđan Mačkić, savetnik predsednika Pokrajinske vlade za ekonomska pitanja Goran Lazović te saradnici državnog sekretara Pokrajine Hesen.


Učenički parlamenti: Veće vrednovanje slobode govora, da mediji prate i našu reč - Radio Kontakt Plus\nUčenički parlamenti: Veće vrednovanje slobode govora, da mediji prate i našu reč\n16:06, 08.10.2019Izvor: Radio Kontakt Plus\nKoliko su pitanja dece i mladih u interesnoj sferi medija na ovom prostoru, i uopšte uticaj medija na ovaj deo populacije, bile su neke od tema današnje zajedničke sednice Učeničkih parlamenata srednjih škola iz Kosovske Mitrovice.\nUčenici su na današnjoj sednici bili u prilici da od predstavnika medija saznaju kako da teme od značaja za njih, kao i oni sami, budu zastupljeniji u sredstvima javnog informisanja.\nSa novinarima lokalnih medija - Kontakt Plus radija, Televizije Most i Radio Kosovske Mitrovice, načelno je dogovoreno intenziviranje saradnje, odnosno spremnost medija da im izađu u susret u pitanju njihovih problema i želja.\nUčenički parlamenti postoje u svim srednjim školama u Kosovskoj Mitrovici.\nPredsednik Učeničkog parlamenta Gimnazije, Nikola Biševac, napominje da zastupaju interese svih đaka u saradnji sa školskim rukovodstvima\nBiševac ističe da je želja njegove generacije veće vrednovanje slobode govora, kao i više medijskog prostora za decu i mlade i teme od značaja za njih.\n“Svi žele da se sloboda govora više ceni i uvažava, da mediji prate našu reč, da stalno budemo uključeni u sva dešavanja u gradu, posebno mi stariji, a i mlađa deca” – rekao je Biševac.\nGlavna i odgovorna urednica TV Most, Sonja Milojević , kaže da je napravljena neka vrsta dogovora o intenzivnijem praćenju njihovih aktivnosti od strane medija.\n"Donekle smo saznali u čemu to mi kao mediji grešimo tokom izveštavanja o njihovim događajima, o njihovim, dečjim pravima ili u ovom slučaju Dečjoj nedelji . Dogovorili smo se da ćemo sve što oni budu radili ubuduće više pratiti i dati im više prostora” – rekla je Milojević.\nIvana Vanovac, novinarka Radio Kosovske Mitrovice rekla je da, pored toga što su deca ukazala na to čemu bi, po njima, mediji trebalo da posvete više pažnje, medijski radnici su bili u prilici da im objasne šta znači biti novinar, i da su njihova očekivanja od medija možda prevelika.\n“Objasnili smo im šta suštinski sloboda govora znači, šta znači biti politički korektan, šta znači odazvati se na poziv neke organizacije. Sugerisali smo im da ne treba da sede i čekaju da ih se mediji sete, već da imaju obavezu da ponekad organizuju nešto i pozovu medije” – kazala je Vanovac.\nGlavna i odgovorna urednica Kontakt Plus radija Jelena Marković ukazala je na potrebu da se lokalni mediji više fokusiraju na gradske teme, bilo da je reč o inicijativama za rešavanje problema, ili afirmacija mladih.\n„Ono što je postignuto kao interni dogovor je da ćemo mi kao lokalni mediji njima biti na raspolaganju i da naravno mogu da nam se obrate kada god procene da je nešto važno. Ne samo kada su problemi u pitanju, već i da sve one lepe stvari, postignute uspehe, posredstvom nas, podele sa svim građanima” – kazala je Marković.\nZajednička sednica učeničkih Parlamenata srednjih škola održana je u okviru Dečje nedelje, a u organizaciji Privremenog organa opštine Kosovska Mitrovica.\nEfikasnijim radom do izgradnje poverenja između institucija i žrtava nasilja\nKP: Fizički napad u Mitrovici, krađa u Zvečanu\nEvropski dan borbe protiv trgovine ljudima obeležen na mitrovičkom šetalištu (FOTO)\nSL: Kurtijeve izjave najdirektniji poziv na ratne sukobe\nKP: Na Kosovu u protekla dva dana uhapšena trojica Srba


JAHORINA – Kompanije „Galens invest“ i „Batagon International“ više nisu u igri za preuzimanje Fabrike glinice (FG) „Birač“, što im je bio cilj, te su zaprijetili odustajanjem od ulaganja u hotele na Jahorini. U uslovima za prodaju hotela „Bistrica“ i „Jahorina“ bile su definisane obaveze investitora, ali umijesto da se baziraju na to u Olimpijskom centru (OC) Jahorina su sve iskoristili za lokalni politički obračun.\nNaime, nakon što je Vlada RS krajem 2018. godine objavila uslove pod kojim će prodati potraživanja u FG „Birač“ krenule su da pristižu ponude kompanija sa svih strana. Jedan od uslova za otkup potraživanja bilo je ulaganje u OC Jahorina.\nPrvo se u igri našla kompanija „Batagon“ koja je zbog toga kupila hotel „Bistrica“, a kasnije i kompanija „Galens invest“ koja je kupila hotel „Jahorina“.\nOglasima su bile definisane obaveze kupaca hotela koje je definisao OC Jahorina, odnosno Vlada RS kao većinski vlasnik.\nSvi zaboravili uslove pod kojima su hoteli prodati\nU uslovima za prodaju “Bistrice” pisalo je da kupac mora dokazati i da ima najmanje 30 miliona KM na računu za ulaganje u taj hotel, a iz OC su tvrdili da će „Batagon“ uložiti navedena sredstva i da rekonstrukcija počinje od aprila 2019. godine. Nakon što smo objavili da rekonstrukcije hotela ipak nema, iz OC su naveli da rok za rekonstrukciju i iznosi ulaganja nisu definisani ugovorom o prodaji. To je suprotno raspisanom oglasu o prodaji.\nSlično je bilo i sa hotelom „Jahorina“, gdje se kupac „Galens invest“ obavezao da će na mjestu hotela „Jahorina“ sagraditi luksuzni hotel, da će i roku od godinu početi sa gradnjom i u roku od tri godine završiti gradnju novog hotela. Kupac je bio obavezan i da dostavi dokaz o postojanju finansijskih sredstava namijenjenih za gradnju u iznosu ne manjem od 30 miliona KM.\n„Galens invest“ je čak i zatražio od opštine Pale izmjenu regulacionog plana za Jahorinu kako bi mogao da počne sa gradnjom luksuznog hotela, te su saopštili da će luksuzni objekat imati hotelski i apartmanski dio namijenjen za prodaju, sa više od 40.000 metara kvadratnih prostora.\nNaprasni odustanak investitora nakon dogovora Dodika s Amerikancima\nAmerička kompanija „AluChem“ predala je prošle sedmice, 28. februara, u Vladu Republike Srpske pismo namjere o preuzimanju FG “Birač”, a isti dan je i srpski član Predsjedništva BiH i lider SNSD-a Milorad Dodik rekao da je postoji finalni dogovor oko „Alumine“ sa jednom američko-kanadskom kompanijom.\nTime su svi drugi zainteresovani za preuzimanje FG “Birač” eliminisani iz igre, a među njima i “Batagon” i “Galens”, vlasnici hotela na Jahorini.\nNakon toga iz „Galensa“ poručuju da odustaju od investicija.\nIstovemeno sa ovim dešavanjima bila je zakazana sjednica Skupštine opštine Pale na kojoj su razmatrane odluke o prodaju zemljišta na Jahorini i povećanju cijene zemljišta.\nZa predsjednika Nadzornog odbora OC Jahorina Nedeljka Eleka to je bio povod za napad na aktuelnog načelnika opštine Pale Boška Jugovića, koga je optužio da tjera investitore među kojima i „Galens“. Jugović je odgovorio da je cijena zemljišta povećana po nalogu Pravobranilaštva RS.\nSve se dalje svelo na lokalni politički obračun SNSD-a, čiji su igrači i Elek i Jugović, te na borbu ko će biti kandidat za načelnika opštine Pale na predstojećim izborima, a ko direktor „Elektrodistribucije“.\nPoštovanje obaveza investitora i odgovornost OC Jahorina i Vlade RS, kao većinskog vlasnika, za prodaju hotela pod uslovima koji neće biti ispunjeni, zanemareni su.\nI „Batagon“ krivi opštinu koja tvrdi da je sve po nalogu Pravobranilaštva\n„Batagon“ se, objavljeno je juče, dopisom obratio Eleku i Nadzornom odboru OC Jahorina navodeći da će biti prinuđeni da obustave investiciju od 50 miliona KM, ako opština Pale ne ukine odluke o podizanju visine rente i cijene uređenja građevinskog zemljišta.\nIz Opštinske uprave Pale saopštavaju da nisu „muzički džuboks pa da ispunjavaju kojekakve želje“ te da poštuju zakon i preporuke Pravobranilaštva RS.\n„Opština Pale je i u konretnom slučaju investitora „Batagon Internešnl AG“, koji se, zanimljivo, juče dopisom obratio Nadzornom odboru OC Jahorina, obavještavajući ih o tobož lošim odlukama opštinskih vlasti, postupila potpuno korektno, trudeći se da pruži maksimalnu podršku“, navode iz opštine Pale.\nDodaju da su pozitivno odlučili o zahtjevu „Batagona“ da im se dodijeli dio zemljišta u neposrednoj blizini hotela „Bistrica“, ali da je Pravobranilaštvo RS dalo negativno mišljenje na to.\n„`Batagon` se nikada nije pojavio sa zahtjevom za rekonstrukciju, izmjenu regulacionog plana, adaptaciju, a pogotovu za proširenje. Imajući u vidu navedeno, zaista ne znamo razlog i pitamo se na osnovu čega su investitori, odnosno ovo društvo, već donijeli zaključak da su oštećeni“, ističu iz opštine Pale.\nDodik sve smirio, a o odgovornosti ni riječi\nKako bi smirio stranačke vojnike danas je na Pale stigao i srpski član Predsjedništva BiH i predsjednik SNSD-a Milorad Dodik.\nPružio je podršku Jugoviću, ali ne spominjući odgovornost OC Jahorina i obaveze investitora.\n“Ovdje sam da podržim opštinu Pale i načelnika Jugovića i njegov tim koji je radio na stabilizaciji lokalne zajednice u prethodnom periodu, da odbacim sve spekulacije koje su se pojavile u posljednje vrijeme kao zlonamjerne i koje bi trebalo da zaustave dalji rad”, rekao je Dodik nakon sastanka sa Jugovićem.\nDodik je istakao da sve ono što je do sada uloženo na Jahorini najvećim dijelom pripada opštini Pale i doprinosi cijelom regionu, a da turbulencije s tim u vezi treba razumjeti kao neku vrstu borbe za neke poslove ili privilegije koje ne pripadaju ljudima.\nOn je demantovao navode o povlačenju investitora sa Jahorine.\n“Znam da sutra ovdje dolazi jedan investitor, a za kojeg se govori da odlazi, i da će sutra ovdje potpisati ugovor o nastavku izgradnje”, naglasio je Dodik.\nJugović: S „Galensom“ nastavljamo saradnju\nJugović je rekao da bi sutra ili ovih dana trebalo da se sastane sa predstavnicima „Galensa“ da definišu dalje korake oko gradnje hotela „Jahorina“.\n„Mi idemo u tom pravcu da s njima zaključimo dogovor, da dobiju papire i da mogu ući u gradnju i to je suština“, rekao je Jugović i dodao da će to pokazati da je Elek obmanjivao javnost.\nŠto se tiče optužbi da je svom prijatelju Aci Stanišiću prodao zemljište na Jahorini po manjoj cijeni, Jugović je rekao da je Stanišić bio od ranije vlasnik hotela „Mladost“ i da je samo iskoristio mogućnost po regulacionom planu iz 2008. godine, koji je on kao načelnik zatekao, da pokrene proces oblikovanja i pripajanja parcele.\n„Taj proces nije završen i ako pravobranilac odluči da nije momenat i cijena da se proda, neće biti saglasnosti, on neće ni platiti, to ništa ne mijenja stvar“, rekao je Jugović.\nDodao je da se „Batagon“ kao investitor nije javljao ni sa kakvim zahtjevima u vezi sa investiranjem i da im on stoji na raspolaganju.\nŠto se tiče obaveza investitora, Jugović kaže da su hoteli „Galensu“ i „Batagonu“ prodati od strane OC Jahorina i da ne zna šta je definisano ugovorima.\nElek je obećao da će se javiti na poziv CAPITAL-a ali do objave ovog teksta to se nije desilo.\nTagovi: batagonbosko jugovicgalensNedeljko Elekoc jahorina


Crnogorac podvodio maloljetnike u Bariju - Moja Hercegovina\nPočetna / Crnogorac podvodio maloljetnike u Bariju\nCrnogorac podvodio maloljetnike u Bariju\n2. Septembra 2017. 13:23\nItalijanska policija uhapsila je prošle nedjelje državljanina Crne Gore, čije inicijale nijesu objavili, zbog sumnje da je zajedno sa jednim italijanskim državljaninom u Bariju podvodio maloljetne Rome koji su za određeni novčani iznos pružali seksualne usluge, pišu Dnevne novine.\nKako prenosi italijanski portal “Baritoday”, dvojica osumnjičenih su uhapšeni nedaleko od gradskog stadiona “San Nikola”, zajedno sa dva dječaka romske nacionalnosti od 15 godina, dok su pokušavali da “sklope posao” sa klijentima.\nMuškarci stari 35 i 27 godina osumnjičeni su za navođenje na maloljetničku prostituciju.\n“U sklopu akcije intenzivne kontrole zone oko stadiona “San Nicola” u Bariju, koja je nažalost postala poznata po prisustvu maloljetničke prostitucije, pripadnici policije Barija primijetili su veoma sumnjivu situaciju u kojoj su mladići vrbovali klijente i nudili im maloljetne Rome. Kako policija pretpostavlja, “posao” se obavljao u kombiju obloženom jastucima i sunđerima, koji je pronađen nedaleko od lokacije na kojoj su uhapšeni osumnjičeni. Policija je reagovala i uspjela da blokira dvojicu podvođača i dva dječaka, dok su dvojica klijenata uspjela da pobjegnu”, navodi italijanski portal.\nDvojica dječaka smještana su u socijalnu ustanovu, dok su osumnjičeni poslati u istražni zatvor gdje će čekati podizanje optužnice.\nSumnja se da je ista ekipa bila zadužena i za podvođenje dvije djevojčice od 10 i 13 godina, takođe romske nacionalnosti, koje su zatečene zajedno sa muškarcem od 67 godina u automobilu dok mu pružaju seksualne usluge.\n“Kada su policajci prišli da vide o čemu se radi, zatekli su starca sa djevojčicama koje su bile gole. Djevojčice su odmah zbrinute u ustanovu, dok je šezdesetsedmogodišnjak uhapšen zbog krivičnog djela pedofilija. Djevojčice su navodno policiji kazale da im je drago da su ih policajci spasili iz tog vida ropstva, te da su to radile i ranije. Međutim, nijesu htjele da odaju ko ih je doveo na to mjesto i ko je ugovorio posao”, ističe portal.\nTakođe se ističe da se u Bariju, baš u blizini stadiona, svakodnevno ugovaraju odnosi sa maloljetnicima, te da je u pitanju veća kriminalna organizacija koja se isključivo bavi maloljetničkom prostitucijom.\n“Na ovoj istrazi, osim policije Barija, uključena je i nacionalna policija u cilju otkrivanja osobe koja je organizovala ovaj vid prostitucije romske djece”, navodi portal.\nOznakebari Crna Gora


Zahvalnost SAD-u - Kurti odgovorio Blinkenu: Jedva čekam da radimo zajedno | Info-ks.net\n14.01.2022 u 08:48\nZahvalnost SAD-u Kurti odgovorio Blinkenu: Jedva čekam da radimo zajedno\nPremijer Kosova Albin Kurti odgovorio je na pismo američkog državnog sekretara Anthony Blinkena u kojem je rekao da jedva čeka da rade zajedno.\nAmerički državni sekretar Anthony Blinken je u pismu upućenom Kurtiju rekao da se nada da će se vratiti momentum u procesu dijaloga između Kosova i Srbije i da će Kosovo podržati prthodne obaveze.\nBlinken je rekao da SAD očekuju saradnju sa Kosovom u oblasti vladavine prava, zaštite prava manjina, promocije ekonomskog rasta i postizanja sporazuma između Kosova i Srbije, sa fokusom na međusobno priznavanje.\nPozdravljajući pismo sekretara Blinkena, premijer je putem objave na Twitteru rekao da je "Kosovo zahvalno Sjedinjenim Državama na njihovoj posvećenosti normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije kroz pravno obavezujući sporazum sa konačnim ciljem međusobnog priznavanja“.\n"Pozdravljam pismo sekretara Blinkena i njegovu podršku našim prioritetima u zapošljavanju i pravosuđu. Kosovo je zahvalno Sjedinjenim Državama na njihovoj posvećenosti normalizaciji odnosa između Kosova i Srbije kroz pravno obavezujući sporazum sa krajnjim ciljem međusobnog priznavanja.\n"Jedva čekam da radimo zajedno“, napisao je Kurti, prenosi Telegraf.\nAlbin KurtiAnthony Blinkendijalog Kosova i Srbije\nFavorizuje bogate Molliqaj: Kurti podiže cijenu struje, ali ne i plate


Tanjug 16. aprila 2021. 16:34\nKRAKOV – Više članova savetodavnog veća muzeja Aušvic-Birkenau u Poljskoj podnelo je ostavke nakon što je vlada imenovala bivšu poljsku premijerku Beatu Šidlo, visokopozicioniranu članicu desničarske vladajuće stranke u zemlji, za člana saveta.\nPrvi član savetodavnog veća koji je podneo ostavku bio je filozof Stanislav Krajevski, koji je rekao da je u utorak preduzeo taj korak u znak protesta zbog, kako je nazvao, „politizacije“ grupe koju su do sada činili stručnjaci. Pratili su ga istoričari Marek Lasota, koji takođe pripada vladajućoj stranci i Kristina Oleksi, bivša zamenica direktora Muzeja Aušvica.\nSebastijan Rejak, vršilac dužnosti direktora kancelarije Američkog jevrejskog komiteta za Centralnu Evropu, rekao je da u potpunosti podržava odluku trojice članova da podnesu ostavke, dodajući: „Što manje politike u nastavi istorije i pamćenju prošlosti, to bolje.“\nŠidlo je aktuelni član Evropskog parlamenta stranke Zakon i pravda. Studirala je etnografiju i istoriju, a potiče sa područja Osvjenćima, poljskog grada u kome se nalazi mesto nekadašnjeg logora smrti Aušvic.


U BiH ne postoji OHR kao pravna kategorija\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik rekao je da Kancelarija Visokog predstavnika (OHR) ne postoji kao pravna kategorija.On je to izjavio povodom najave OHR i Kristijana Šmita o formiranju ekspertskog tima za zakon o zaštiti i načinu korišćenja državne imovine BiH, ocenivši da je to "ponovo neko njihovo igranje".\n"Postoji samo Visoki predstavnik koga nema, tako da je to ponovo neko njihovo igranje. Ako se Šmit proglasi za humanitarca koga je ovde poslala grupa zemalja, možda ćemo s njim i razgovarati", rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nOn je dodao da se OHR pretvorio u "monstruma koji je devalvirao čitav Dejtonski sporazum".\n"To je stav Republike Srpske o njima. Onaj ko je sve zakuvao, neka to i razreši. Nemamo nikave namere da se pojavljujemo u parlamentu BiH, ni da raspravljamo o tome", istakao je Dodik.\nRekao je da "obmana ne može da bude ozbiljna politika", i da se to "uvek završi ovakvim krahom, kako se sad završava politika OHR i međunarodne zajednice u BiH".\nHrvatska policija traži napadače na novinara i organizatore protesta protiv kovid potvrda\nNačelnik Sektora policije Policijske uprave zagrebačke Davor Posilović izjavio je da policija intenzivno traga za organizatorima neprijavljenog protesta protiv kovid potvrda u Zagrebu, i za osobama koje su napale novinara RTL-a Gorana Latkovića. "U toku su intenzivne mere s ciljem da se potencijalni organizator ili više njih, na neki način kriminalistički obradi i da se podigne optužni predlog", izjavio je Posilović novinarima ispred Policijske uprave zagrebačke, prenela je Hina.\nOn je istakao da je protest prošao u "bezbednosno zadovoljavajućim uslovima", ali da nije bio prijavljen čime je prekršen Zakon o javnom okupljanju. Posilović je naveo da nije bilo redara na protestu i da su korišćena pirotehnička sredstva, a prekršena je i Odluka o ograničavanju javnih okupljanja.\nPolicija je primila krivičnu prijavu zbog verbalnog i fizičkog napada na novinara Latkovića i u cilju pronalaska napadača, pregledaće svoje snimke sa protesta, kao i snimke kamera Grada Zagreba i obaviti razgovore s očevicima, rekao je Posilović. On je pozvao sve koji imaju informacije u vezi napada na novinara ili drugih eventualnih napada, da to prijave policiji.\nNa Prisavlju, gde je deo demonstranata otišao ispred sedišta Hrvatske radiotelevizije (HRT) nakon centralnog protestnog skupa na Trgu bana Jelačića, policija nije intervenisala.\nPosilović je rekao da je policija imala saznanja da će se demonstranti uputiti ka HRT -u pa su bili prisutni kako bi sprečili eventualni neovlašteni ulazak u prostorije javnog servisa.\nOn je potvrdio da su učesnici protestnog skupa na Trgu bana Jelačića zapalili zastavu Hrvatske demokratske zajednice (HDZ)."Događaj je dokumentovan fotografijom i video snimkom, istraga je u toku", rekao je on.\nDodik i Kalabuhov posetili gradilište srpsko-ruskog hrama u Banjaluci\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik, ambasador Rusije u BiH Igor Kalabuhov i vladika banjaučki Jefrem posetili su gradilište srpsko-ruskog hrama u Banjaluci.\nDodik je rekao da je rusko-srpski hram Srpsku pravoslavnu crkvu i da će Vlada Republike Srpske učiniti sve da se radovi završe u optimalnom roku.\nOn je naveo naglasio da je Vlada Republike Srpske prošle godine obezbedila pet miliona KM (oko 2,5 miliona evra) za ovaj hram, kao i dodatnih 2,5 miliona evra ove godine.\n"Ovde se gradi rusko-srpski pravoslavni centar, a hram je replika crkve koja je nekad bila izgrađena u Kremlju u Moskvi", kazao je Dodik novinarima posle obilaska hrama u izgradnji.\nOn je zahvalio Ruskoj pravoslavnoj crkvi koja je besplatno ustupila projekat crkve iz Kremlja.\n"Ova crkva će biti izgrađena po originalnom projektu i zato su pripreme ovako dugo trajale. Verujem da će sada građevinski dio ići nesmetano. Sav potreban materijal je pribavljen i dopremljen", naveo je Dodik.\nRuski ambasador Igor Kalabuhov rekao je da mu je izuzetno zadovoljstvo što je u Banjaluci baš , kada u BiH počinju Dani ruske duhovne kulture.\n"Izuzetno sam zahvalan Vladi Republike Srpske i episkopu banjalučkom Jefremu za odluku da grade ovaj hram i mislim da ćemo sada biti još više povezani kada u centru Banjaluci imamo deo stare Moskve", naglasio je Kalabuhov.\nPrema njegovim rečima, radi se na povezivanju srpskog i ruskog naroda i razvoju ekonomije, ali da se "ne može graditi život bez vere i duhovnosti".\n"Mislim da će ovaj rusko-srpski duhovni centar biti još jedan simbol i primer povezivanja naših bratskih naroda", ocenio je ruski ambasador.\nSrpsko-ruski hram i duhovno-kulturni centar u Banjaluci gradi se u čast porodice Romanov, a kao prototip budućeg hrama izabran je nekadašnji Hram Čuda Arhangela Mihaila, sagrađen 1358. godine, koji se nalazio u Kremlju i koji je porušen posle Oktobarske revolucije.\nMigranti prisilno zadržavani i fizički maltretirani u improvizovanom kampu u Severnoj Makedoniji\nU Severnoj Makedoniji u blizini granice sa Srbijom otkriven je improvizovani migrantski kamp u kojem su migranti prisilno zadržavani i fizički maltretirani, saopšilo je Tužilaštvo za organizovani kriminal Severne Makedonije.\nKako se navodi u saopštenju, uhapšena su i pritvorena dva punoletna Pakistanca i dva maloletna Avganistanca koji su formirali taj improvizovani kamp kao članovi organizovane grupe za krijumčarenje ilegalnih migranata iz Grčke, preko Srbije, u zemlje EU.\nTaj improvizovani kamp je, precizira se, otkriven u koordiniranoj akciji policija Severne Makedonije i Srbije, kada su to prijavila dvojica migranata, a u kampu je pronađeno 35 migranata, među kojima i devetoro dece od 14 i 15 godina.\nPrema istrazi koju je pokrenulo Tužilaštvo za organizovani kriminal Severne Makedonije, grupu za krijumčarenje migranata, čiji su deo i četvorica uhapšenih, organizovale su dve nepoznate osobe iz Pakistana od avgusta do novembra.\nDva Pakistanaca i dva maloletna Avganistanca koji su uhapšeni i pritvoreni u Skoplju, precizira se, osumnjičeni su da su formirali improvizovane kampove u blizini granice sa Srbijom gde su prihvatali i smeštali migrante koji su ilegalno ulazili iz Grčke i odatle ih ilegalno prevodili u Srbiju i zemlje EU.\n"U tim kampovima migranti su bili prisilno zadržavani, oduzimani su im mobilni telefoni i lična dokumenta, čime im je onemogućen bilo kakav kontakt izvan kampa", navodi se u saopštenju tužilaštva.\nKako se ističe, krijumčari su "koristeći nemoć migranata maltretili žrtve, fotografisali ih i te fotografije slali njihovim porodicama tražeći novac da puste te žrtve da produže rutu, a upotrebom sile i pretnjama su iznuđivali novac od žrtava, prema kojima su se odnosili krajnje surovo i ponižavajuće, a sa nekima su imali i polne odnose".\nČetvorica osumnjičenih za krijumčarenje migranata izvedena su pred sudiju za prethodni postupak i određen im je pritvor od 30 dana, a za krivična dela za koja se terete predviđena je zatvorska kazna od najmanje osam godina.\nTa dva punoletna Pakistanca i dva maloletna Avganistanca se terete krvično za "organizovanje grupe i podsticanje trgovine ljudima, trgovima maloletnim osobama", precizira Tužilaštvo za organizovani kriminal Severne Makedonije.\nAkcija SIPA na području tri grada u BiH, na meti kriminalne grupe koje rasturaju drogu\nSlužbenici Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) na području Bijeljine, Brčkog i Orašja sprovode akciju, s ciljem otkrivanja kriminalne grupe koja se sumnjiči za promet narkoticima.\nAkcija se provodi na ukupno 16 lokacija, potvrdila je portparolka SIPA Jelena Miovčić.Pretresi se provode po naredbi Suda Brčko distrikta BiH.\nPre nekoliko dana u Banjaluci je sprovedena velika akcija "Transporter", u kojoj je uhapšeno deset osoba, kod kojih je pronađeno nekoliko stotina kilograma skanka.\nMeđu uhapšenima tada su uhapšeni i pojedini pripadnici Ministrastva unutrašnjih poslov (MUP) Republike Srpske, kao Bojan Cvijetić, savetnik bivšeg ministra bezbednosti Dragana Mektića.\nNekoliko dana pre toga u blizini Bjelašnice su pripadnici MUP RS zaplenili 130 kilograma marihuane i uhapsili četiri osobe u čijem automobilu su pronašli drogu.\nSAD kritikuje izjavu bugarskog predsednika Radeva zbog izjave o statusu Krima\nAmerička ambasada u Bugarskoj izrazila je "duboku zabrinutost" zbog komentara bugarskog predsednika Rumena Radeva koji je Krim nazvao ruskim.\n"Sjedinjene Države, G-7, Evropska unija i NATO su bili jasni i ujedinjeni u stavu da je, uprkos pokušaju ruske aneksije i tekuće okupacije, Krim Ukrajina", saopštila je američka ambasada. i izrazila "duboku zabrinutost“ zbog komentara Radeva u kojima je Krim nazvao ruskim.\nRadev je u predizbornoj debati sa svojim protivnikom kandidatom desnog centra Anastasom Gerdžikovom prošlog četvrtka insistirao na pragmatičnim vezama sa Rusijom, dodajući da bi EU trebalo da obnovi svoj dijalog sa Moskvom.\n"Sankcije koje su uvedene zbog Krima i Ukrajine ne daju rezultate", rekao je dodajući da je poluostrvo Krim "trenutno rusko" što je izazvalo proteste ukrajinske vlasti.\nRusija je 2014. nakon vojne intervencije pripojila poluostrvo Krim koji NATO i EU smatraju delom Ukrajine.\n"Svi mi, uključujući i Bugarsku, smo na samitu Krimske platforme u avgustu izjavili da je Krim sastavni deo Ukrajine i da ne priznajemo i nećemo priznati napore Rusije da legitimiše svoje nezakonito zauzimanje i okupaciju poluostrva", navodi se u saopštenju ambasade SAD.\nDosadašnji predsednik Bugarske Rumen Radev relativno lako je pobedio u drugom krugu predsedničkih izbora.\nRadev, koga je podržalo nekoliko stranaka "promena", osvojio je između 63 i 65 odsto glasova, prema procenama izlaska koje su sačinila tri instituta za ispitivanje javnog mnijenja


Dogovorena nabavka 150.000 doza Fajzera - Crnogorski Portal\nMaj 06, 2021 0 Komentara\nVlada je preuzela koncesiju za put Meljine-Petijevići, saopštio je premijer Zdravko Krivokapić i dodao da će to biti u korist privrednika i predstojeće turističke sezone. Premijer je saopšti i da je Agencija za civilno vazduhoplovstvo (ACV) novoj nacionalnoj avio-kompaniji ToMontenegro izdala dozvolu za rad. Dogovorena je, ističe i nabavka još 150.000 doza Fajzer vakcina.\nOn je rekao da je Vlada na sjednici donijela odluku da preuzme koncesiju na dijelu puta od Herceg Novog do Trebinja, kako bi granice, koje predstavljaju pepreku u bilo kom smislu, ovoga puta bile jednostavnije za prelaženje.\n„Na taj način smo preuzeli jedan veliki dio aktivnosti, koji je u dosadašnjem peridu bio tretiran kao lokalni karakter, što predstavlja obavezu države, jer nigdje u svijetu nemate da na prostoru prelaska određene granice to tretirate kao lokalni put“, kazao je Krivokapić.\nPremijer Zdravko Krivokapić: Na današnjoj sjednici Vlade🇲🇪, Vlada je preuzela koncesiju na dijelu puta od #HercegNovi do #Trebinje i granice će ovoga puta biti jednostavnije za prelaženje. To će biti od koristi i za privrednike i za predstojeću turističku sezonu. @profKrivokapic pic.twitter.com/Wr9aY0ilul\n— Vlada Crne Gore (@VladaCG) May 6, 2021\nKako je objasnio, trenutno je obaveza prema koncesionaru 4,6 miliona eura, a dogovor je da maksimalna granica bude četiri miliona eura.\n„U međuvremenu, koncesionar će uložiti 300 hiljada eura dodatnih za popravku određenih dionica koje imaju propuste. Ta granica može biti samo niža, što će Komisija utvrditi na nezavisan način“, rekao je Krivokapić i dodao da će to da bude planirano u budžetu za narednu godinu.\nOn je rekao da se na taj način šalje još jedna poruka – da će Crna Gora pristupiti integrisanom prelasku granica, a sve u cilju smanjenja gužvi i omogućavanja bržeg prelaska granica.\n„Ako to uradimo, Crna Gora postaje destinacija koja će biti za primjer drugima. U saradnji sa Bosnom i Hercegovinom (BiH), Srbijom i Albanijom, učinićemo sve da region bude povezan na najbolji mogući način, a da vrijeme zadržavanja na graničnim prelazima bude što je moguće kraće“, poručio je Krivokapić.\nLicenca nacionalnoj avio-kompaniji ToMontenegro\nOn je potvrdio i da je Agencija za civilno vazduhoplovstvo (ACV) izdala licencu nacionalnoj avio-kompaniji ToMontenegro.\n„Na taj način će avio-saobraćaj dobiti ono što smo i obećali“, dodao je Krivokapić.\nOn nije mogao da precizira kada će kompanija ToMontenegro imati prvi komercijalni let.\n„Vlada je učinila sve da obaveze koje imamo završimo u određenom vremenskom periodu, što je preduslov da možemo da letimo bilo gdje, a to se misli prvenstveno na Beograd“, naveo je Krivokapić.\nOn je rekao da ne može da potvrdi informaciju koja se pojavila u javnosti da kompanija ToMontenegro ima operativan samo jedan avion, a da je sa drugog skinut motor.\nKrivokapić je, govoreći o imunizaciji u susret turističkoj sezoni, kazao da je u Crnoj Gori za dva dana vakcinisano preko 20 hiljada građana.\n„Ako bi to poredili sa jednom Njemačkom to bi značilo da tokom jednog dana vakcinišete 1,2 miliona građana, ili u Americi to je pet miliona građana. Na taj način mi iskazujemo naše obećanje da će do 15. juna najmanje 30 odsto naših građana biti vakcinisano. To je veliki poduhvat“, smatra Krivokapić.\nPrema njegovim riječima, stekli su se uslovi da Crna Gora potpuno spremna dočeka turističku sezonu.\nKrivokapić je podsjetio da su primorski gradovi, prvi put nakon možda više od godinu, za vrijeme Vaskrsa bili prepuni turista.\n„To je još jedna dokaz da smo vaskršnje praznike uspjeli da pretvorimo u pobjedu turizma, jer je preduslov za dolazak na crnogorsko primorje ili bilo koji dio Crne Gore bio upravo samo dobra volja“, poručio je Krivokapić.\nOn je pozvao građane da od 25. maja do 25. septembra zaborave na okupljanja, kako bi se ostvarili planirani prihodi u turizmu.\n"To je naša ekonomska obaveza prema svim građanima", kazao je Krivokapić.\nOn je, govoreći o sastanku sa evropskim komesarom za proširenje, Oliverom Varheljijem, kazao da je sa njim razgovarao u četiri oka i da ne može iznijeti detalje.\n„Ne bih to nazvao zamjenom duga jer je to pomalo ružno, ali u svakom slučaju podrška koju očekujemo od Evropske komisije (EK) je na tom fonu da nam odobre određena sredstva, kojim bi relaksirano mogli da idemo u susret raznim projektima koje bi Crna Gora mogla da radi u narednom periodu. Postoje tri varijacije na tu temu“, zaključio je Krivokapić.\nVlada dogovorila nabavku 150 hiljada Fajzer vakcina\nVlada Crne Gore dogovorila je nabavku još 150 hiljada Fajzer vakcina, saopštio je premijer Zdravko Krivokapić i dodao da ispunjavaju obećanje da će do 15. juna najmanje 30 odsto crnogorskih građana biti vakcinisano.\nKrivokapić je, na konferenciji za novinare nakon sjednice Vlade, podsjetio da je u Crnoj Gori u posljednja dva dana vakcinisano više od 20 hiljada građana.\n„Time ispunjavamo obećanje da će do 15. juna najmanje 30 odsto naših građana biti vakcinisano“, kazao je Krivokapić.\nTo je, kako je naveo, veliki poduhvat.\n„Raduje činjenica što je danas Vlada dogovorila nabavku još 150 hiljada Fajzer vakcina“, rekao je Krivokapić.\nOn je kazao da je današnja posjeta ministra vanjskih poslova Mađarske Sijarta bila plodonosna.\n„Na kraju našeg razgovora upravo je iskazana mogućnosti da oni u ovom trenutku imaju višak vakcina i da su spremni da nam ustupe određeni broj, i to će ovih dana dogovoriti ministar vanjskih poslova Đorđe Radulović“, rekao je Krivokapić.\nNeću štititi Kandića\nGovoreći o udesu u kojem je učestvovao zamjenik generalnog sekretara u Vladi Nikola Kandić, premijer je poručio da nikoga neće zaštiti, te da je to što se dogodilo neprimjereno.\n„Vjerujte da je odgovornost ključna riječ ove Vlade. Ono što se desilo Kandiću je neprimjereno“, naveo je premijer.\nSaopštio je da je danas dao preporuku da niko ne može da koristi vozila vikendom i praznicima i da, službeni automobili moraju biti parkirana poslije završetka radnih obaveza.\nOn je saopštio da, ako sve u tom slučaju tačno, onako kako se kaže, sankcije će biti predstavljene javnosti.\nKrivokapić smatra i da Uprava policije u ovom slučaju nije pokušala ništa da zataška.\n„Da su dva službenika UP vršila određene aktivnosti direktno sa porodicom Popović i na taj način željeći da utiču na drugačiji način odviljanja ovog postupka“, naveo je premijer.\nSaopštio je i da koliko je on čuo, Kandić nije vozio automobil.\n„Sve će se dokazati. Dajte da ne sudimo unaprijed. Mislim da su ovdje mnoge činjenice zloupotrijebljene, nikoga ne želim da zaštitim“, zaključio je Krivokapić.\nBankama za podršku privredi 40 miliona eura\nSekulić Krivokapiću: Ne šalje se lisica da čuva koku nosilju\nBratić ima zdravstvenih problema, premijer preuzima dio Ministarstva\nZdravko Krivokapić Vakcine "2Montenegro" Vlada Crne Gore


Večeras 13. put šerpe i lonci zvečali protiv diktature\nŠerpe i lonci večeras 13. put zvečali protiv diktature\nDruštvo Autor:Tanja Milovanović08. maj. 202020:46 > 22:0716 komentara\nGrađani Srbije su i večeras u 20.05 časova, nakon gromoglasnog aplauza podrške lekarima i medicinskim sestrama u njihovoj borbi protiv koronavirusa, izašli na terase i prozore svojih domova i lupanjem u šerpe i lonce, kao i zvucima pištaljki i zviždanjem, iskazali nezadovoljstvo i protest protiv diktature sadašnje vlasti.\nŠirom Beograda, ali i ostalih gradova u Srbiji, i večeras su sa brojnih terasa i prozora odzvanjali zvuci šerpi i pištaljki.\nOvo je 13. dan zaredom da se građani uključuju u akciju „Bukom protiv diktature“, koju su pokrenuli opozicioni pokret „Ne davimo Beograd“ i Građanski front. Ovim performansom građani Srbiji izražavaju nezadovoljstvo zbog preduzetih mera u borbi protiv epidemije koronavirusa u našoj zemlji, ali i zbog političkih odluka aktulne vlasti.\nPodsetimo, akcija „Bukom protiv diktature“ započeta je 26. aprila i od tada se svake večeri u isto vreme sprovodi. Iz pokreta „Ne davimo Beograd“ više puta su apelovali na ljude da se priključe akciji, istakavši da je cilj ovog performansa da se pokaže da građani Srbije odbijaju da budu podanici u diktaturi u koju ih aktuelna vlast uvlači.\n"Bukom protiv diktature"Buka protiv diktatureLupanje u šerpeNe davimo BeogradpištaljkeprotestSrbijaudaranje u šerpe


Utorak, 21 Juni 2016 20:37\nKulturnom centru Istočno Novo Sarajevo večeras je održano književno veče pjesnika Gorana Vračara, Nedeljka Zelenovića i Željka Pržulja pod imenom "Malo poezije za naše prijatelje", u organizaciji Udruženja književnika Republike Srpske - Podružnica Sarajevsko-romanijske regije.\n"Ideja vodilja nam je bila da mi, pisci iz Istočnog Sarajeva organizujemo književno veče za svoje sugrađane. Poslije večerašnjeg druženja u našem gradu, u petak, 24. juna u Beogradu, u Udruženju književnika Srbije održaćemo književno veče u istom sastavu", rekao je Pržulj.\nOn je dodao da je književna veče "Malo poezije za naše prijatelje" u Istočnom Sarajevu premijera koja će svoju reprizu imati u Beogradu. Zelenović je izjavio novinarima da je odavno zamišljao da se u Istočnom Sarajevu realizuje "Kulturno ljeto", manifestacija koja nikada do kraja nije realizovana i zaživjela.\n"Ideja nam je, kao što reče Pržulj, da prvog dana ljeta damo podsticaj da se počne raditi na relaizaciji `Kulturnog ljeta`. Nas trojica odavno nismo imali autorsko književno veče u svom gradu, te smo večeras našim sugrađanima ponudili nešto novo, a i nešto staro iz našeg opusa", rekao je Zelenović.\nOn je dodao da gostovanje u Beogradu predstavlja i priliku za uspostavljanje još jače saradnje Udruženja književnika Srbije sa Udruženjem književnika Republike Srpske, odnosno njegovom Podružnicom Sarajevsko-romanijske regije.\nVračar je rekao da se večeras predstavio publici u Istočnom Sarajevu sa nekoliko novih pjesama, ali i da je došao da pruži podršku i svojim kolegama piscima Pržulju i Zelenoviću.\nViše iz kategorije: « Predstavljena knjiga sveštenika Vasiljevića u Sokocu Počinje prvi sajam knjiga u Andrićgradu »


"Izaberi svoju avanturu! #vidisrbiju" na Srebrnom jezeru i Ramskoj tvrđavi - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » „Izaberi svoju avanturu! #vidisrbiju“ na Srebrnom jezeru i Ramskoj tvrđavi\n0Piše: Z. V. 19. maja 2020. 15.19\nDirektorka Turističke organizacije Srbije promoviše mesta za letni odmor Foto: velikogradiste.rs\nInače, ovaj projekat obuhvata medijsku i digitalnu kampanju, preporuke poznatih ličnosti i tesnu saradnju sa lokalnim turističkim organizacijama.\nDirektora Turističke organizacije Srbije, Marija Labović, obišla je turističke lokalitete u opštini Veliko Gradište, u pratnji domaćina, predsednika opštine, Dragana Milića.\n– U sklopu naše letnje promotivne kampanje „Izaberi svoju avanturu, vidi Srbiju“ evo nas na Srebrnom jezeru, predivnoj destinaciji koja stvarno može da ponudi našim građanima kvalitetan i sadržajan odmor na obalama jezera, ali i da pruži dodatan turistički sadržaj kroz obilaske u neposrednoj blizini Srebrnog jezera. Danas smo imali prilike da vidomo da je čitav donji tok Dunava, Donje Podunavlje, zaista turistički biser Srbije i zavređuje pažnju naših domaćih gostiju- rekla je Labović i dodala da je ove godine najbezbednije letovati u Srbiji.\n-Mislim, i da se nije desilo ovo sa COVID-om valjalo je letovati na Srebrnom jezeru i u Velikom Gradištu. Mi smo ovde malo privilegovani jer živomo na obali Dunava, imamo prelepo Srebrno jezero koje postaje prepoznatljiva turistička destinacija i za Srbiju i van Srbije. Imamo i reku Pek na 500 metara od centra grada, poručio je Milić.\n– Izuzetno dobro su se pokazali vaučeri, a sve veći broj rezerviše smeštaj za sedam i 10 dana što do sada nije bio slučaj. Očekujemo izuzetno dobru sezonu, prošle godine imali smo 100.000 prenoćišta, a očekujemo i 50 odsto više, naglasio je predsednik Milić.\nmarija labovic, ram, ramska tvrdjava, Srebrno jezero, TurizamSrebrno jezero/Ram


Foto: Erkin Keçi - Anadolu Agency / Promo\nTako se ovih dana u Mitrovici posvalio svojim "uspesima", imeđu ostalog i onim da je baš on "koordinisao sa NATO", nakon čega je usledila jedna tura bombardovanja SRJ.\nKako su preneli prištinski mediji, on je prepričavao događaj iz aprila 1999. godine iz Glogovca, naravno prikazavši sebe kao spasitelja. Kako je sam rekao, on je uz pomoć SAD koordinisao sa NATO "kako bi se spasli svi ranjeni, žene, deca".\n"KRIMINALNE" IZBORNE LISTE Kosovske partije za izbore kandiduju LICA S OPTUŽNICA, a ovo je razlog\nPrepričao je da je je tada u Glogovcu bilo dosta "teško ranjenih, civila i boraca, koji su pokušavali da se prebace na planinu Kosmač", i da su ih "srpske snage okružile na sve strane".\nNaveo je i da je jedan lekar, Fadilj Beka, "bio na ivici očaja jer više nije znao šta da radi". Upravo tog momenta se, po sopstvenom priznanju, on iskazao rekavši: "Nismo sami".\n- Satelitskim telefonom koji sam imao pokušao sam da koordinišem sa saveznicima da uslede napadi. Ubrzo nakon toga, avioni slobode su došli, bombardovali su i spas je stigao za sve tamo: za ranjene, za decu, za sve - kazao je on, prenosi Kossev.\nOvako je Veselji, po ko zna koji put, iskoristio Srbiju za unutrašnju političku borbu. To i nije preveliko iznenađenje, s obzirom da to čini svako malo, prozivajući Srbe za genocid, insistirajući na osnivanju suda za zločine koje su počinili Srbi, i mirno gledajući na besramno laganje svojih poslanika o srpskim zločinima.\n"SPREMNI SMO ZA IZBORE" Veselji: Datum da se odredi što pre, očekujemo pobedu


Đoković: Predstavljene studije razvoja 50 potencijalnih banjskih lokaliteta na području AP Vojvodine – Покрајински секретаријат за привреду и туризам\nNovi Sad, 15. mart 2019. – Danas je Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam, u saradnji sa Rudarsko-geološkim fakultetom Univerziteta u Beogradu i stručnim autorskim timom sa Arhitektonskog i Medicinskog fakulteta u Beogradu, predstavio studije o razvoju balneološkog potencijala Vojvodine.\n,,Ovo je istorijski poduhvat za buduće generacije. Studije bi trebalo da dovedu ne samo nove investicije, kroz javno-privatno partnerstvo, već i povećanje broja noćenja, poseta, kao i potrošnje novog turističkog talasa, ali i do zapošljavanja, smanjenja trgovinskog deficita. Opredelili smo se za model grinfild investicija u nanjskom i zdravstvenom turizmu. Na lokalnim samoupravama je da opredele model ulaganja“, rekao je Đoković i dodao da je upravo u zdravstvenom i velnes turizmu najveća multiplikacija, evidentirana i do sedam puta na jedan uložen dinar.\nĐoković navodi da zanavljanje, rekonstrukcija i privatizacija postojećih banja, ne može za kratko vreme da dovede do stvaranja nove materijalne vrednosti i ostvarenja svih zadatih ciljeva. On je dodao da je trenutno u izgradnji velnes i spa centar u Vrdniku, akva parka na mestu termalnog bazena u Subotici, dok brojnost namenskih poseta potvrđuje da će i istražene lokacije obuhvaćene studijom ući u investicionu fazu.\n,,Međutim, mi još uvek nemamo infrastrukturni kapacitet, uz sve potencijale koji su respektabilni, kojima raspolažemo, kako bi podigli sve na nivo koji bi bio konkurentan, pre svega u okruženju, ali i u ostatku Evrope. Kvalitet voda i blata koje smo pronašli, infrastrukturna povezanost sa ostalim potencijalima kojima Vojvodina raspolaže, opravdavaju ono što smo uradili i potvrđuju da Vojvodina može da bude vodeća velnes i spa destinacija u narednoh nekoliko godina“, rekao je Đoković.\nProf. dr Dejan Milenić, redovan profesor Rudarsko-geološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu, predstavio je studije i način njihove izrade. On je istakao da studije predstavljaju drugu, detaljnu fazu istraživanja, na osnovu kog je formirana osnova za unapređenje turističkih proizvoda pre svega kroz investiranje u prirodne lekovite resurse sa ciljem razvoja turističke ponude na održiv i savremen način. Cilj istraživanja jeste formiranje strateških dokumenata za razvoj banjskog turizma utemeljenih na potencijalu prirodnog lekovitog faktora.\nOdređeno je ukupno šest kategorija eksploatacije prirodnog faktora na odabranim lokacijama u Vojvodini i to su javne česme, eksploatacija lekovitog blata, javna kupatila, wellness i spa, sportsko-rekreacioni centri, akva parkovi, specijalne bolnice i rehabilitacioni centri. Stvar se jasna slika da je balneološki potencijal u većoj meri ravnomerno raspoređen, te na teritoriji svih sedam administrativnih okruga postoje potencijalne lokacije podzemnih voda i blata kao prirodnog lekovitog faktora.\nDosadašnja istraživanja na području Vojvodine bila su lokalnog tipa i uglavnom su usmerena na već dobro poznate pojave termalnih i mineralnih voda. Otuda i jasna potreba za sveobuhvatnom analizom potencijalnosti prirodnog lekovitog faktora, koja bi pored podzemnih voda uključivala lekovita blata, gas i klimu i druge relevantne parametre.\nMultidisciplinarni tim stručnjaka izveo je terenska, laboratorijska i kabinetska istraživanja, pridržavajući se savremenih dostignuća struke i nauke u predmetnoj oblasti. Može se reći da je na području Vojvodine prvi put izvedena sveobuhvatna analiza prirodnog lekovitog faktora prema jedinstvenoj metodološkoj koncepciji čiji je rezultat ocena potencijalnosti resursa, balneološka rejonizacija terena i kategorizacija terena sa aspekta perspektivnosti.


SEEMO nagrade za istraživačko novinarstvo | MC_ONLINE\nSEEMO nagrade za istraživačko novinarstvo\nSvečanim uručenjem nagrada za istraživačko novinarstvo Centralnog evropskog instituta Jugoistočne evropske medijske organizacije (SEEMO) u Tirani je 15. novembra počela sa radom međunarodna konferencija novinara iz ovog regiona.\nPrvu nagradu su dobili novinari Krik-a iz Beograda Stevan Dojčinović i Dragana Pećo. Nagrada za mladog istraživačkog novinara pripala je Nini Bilajcu iz CIN-a (Centar za istraživačko novinarstvo) Sarajevo.\nFoto: Nino Bilajac\nSpecijalna priznanja dodijeljena su mađarskom novinaru Ákos Keller-Alántu i crnogorskoj novinarki Oliveri Lakić, koja, kako su naveli organizatori, iz bezbjedonosnih razloga nije mogla prisustvovati događaju.\nNovinari CIN-a i KRIK-a dobitnici nagrade SEEMO\nStevan Dojčinović dobitnik nagrade "Jug Grizelj"\nSEEMO nagrade za novinarke iz BiH i Srbije


Dvoje bivših poslanika za Insajder: Nismo potpisali zahtev za sazivanje Skupštine | Insajder\nDvoje bivših poslanika za Insajder: Nismo potpisali zahtev za sazivanje Skupštine\nMeđu 154 poslanika koji su potpisali zahtev za sazivanje vanredne sednice Skupštine Srbije, čiji je nastavak zakazan za sutra, našla su se i imena i potpisi petoro bivših poslanika, od kojih je četvoro ostavke podnelo još 2017. godine. Vesna Rakonjac i Branislav Blažić, čija se imena nalaze na tom spisku i koji više ne obavljaju poslaničke funkcije, navode za Insajder da taj zahtev nisu potpisali.\nSednica Skupštine Srbije počela je vanredno zasedanje u ponedeljak, a na dnevnom redu je oko 40 zakonskih predloga i akata, uglavnom iz oblasti obrazovanje. Ovo zasedanje ne bi moglo da bude održano da prethodno, kako predviđa zakon, najmanje trećina narodnih poslanika nije podnela zahtev predsednici parlamenta Maji Gojković.\nMartinović: Moja je greška što se potpisima bivših poslanika zakazala Skupština\nZahtev za sazivanje ove sednice je međutim potpisalo 149 poslanika vladajuće koalicije, ali i još pet bivših parlamentaraca, svi iz redova Srpske napredne stranke, koji su ostavke u Skupštini podneli još 2017. i 2018. godine.\nNa tom spisku je Vesna Rakonjac, koja je poslaničku funkciju prestala da obavlja 21. decembra 2017. godine, a koja je sada na mestu direktorke Uprave za biomedicinu pri Ministarstvu zdravlja. Na pitanje Insajdera kako se njen potpis našao na zahtevu za održavanje vanredne sednice, Rakonjac navodi da ne zna o čemu se radi.\n„Ja od 22. decembra 2017. nemam nikakve veze sa dešavanjima u parlamentu i od tada nemam pristup dokumentima“, kaže Rakonjac.\nOpozicija traži ostavku Gojković i najavljuje krivičnu prijavu\nPoslanik SzS Miroslav Aleksić izjavio je da će protiv predsednice Skupštine Maje Gojković biti podneta krivična prijava zbog potpisa bivših poslanika koji su stavljeni na zahtev za sazivanje vanrednog zasedanja Skupštine Srbije. Kako je naveo, pravnu i političku odgovornost za to mora snositi prvenstveno predsednica Skupštine.\n"Ovo je još jedan u nizu dokaza da poslanici Narodne stranke i Saveza za Srbiju, kao i drugi poslanici opozicije, opravdano bojkotuju parlament i da apsolutno ne bi trebalo davati legitimitet urušavanju najvišeg zakonodavnog tela", ocenio je Aleksić.\nZbog sazivanje sednice po zahtevu koji su potpisali i bivši poslanici, predstavnici SzS zatražili su i ostavku Maje Gojković.\nOna ističe da taj zahtev nije videla i da ne zna o čemu se radi.\n„Možda je došlo do greške, ali ja u to ne mogu da ulazim - dodaje Rakonjac.\nNa zahtevu za sazivanje vanredne sednice našao i potpis Branislava Blažića, koji je ostavku na mesto poslanika u Skupštini podneo još 10. oktobra 2017. Blažić od tada obavlja funkciju državnog sekretara u Ministarstvu za zaštitu životne sredine.\n“Ništa nisam potpisivao u vezi sa sazivanjem Skupštine, jer kao državni sekretar u Ministarstvu tako nešto ne mogu da uradim. Možda je došlo do neke tehničke greške, jer sam u Ministarstvu još od 2017. godine”, kaže on za Insajder.\nNa istom spisku je i Aleksandra Đurović, takođe bivša poslanica SNS. Ona je ostavku podnela 8. septembra 2017. godine, a trenutno je na funkciji ambasadora u inostranstvu. Prema podacima sa sajta Agencije za borbu protiv korupcije, Đurović je sada šefice Stalne misije Srbije pri Savetu Evrope u Strazburu. Odgovor na pitanje kako se njeno ime našlo na zahtevu za sazivanje vanredne sednice nismo dobili, jer ona nije odgovarala na pozive i poruke novinara Insajdera.\nNepoznato je i kako su se na zahtevu poslanika vladajuće većine našla imena Željka Sušeca, koji nije poslanik od 4. juna prošle godine, i Marka Gavrilovića, koji je ostavku na mesto poslanika podneo 10. oktobra 2017.\nPrema podacima sa sajta Agencije, Sušec trenutno obavlja funkciju zastupnika ogranka JP Vojvodina šume i odbornik je u Skupštini grada Pančeva.\nArsić: Ne znam kako se to dogodilo, kakva je procedura ni ko je odgovoran\nVeroljub Arsić, potpredsednik Skupštine Srbije i poslanik SNS, koji je i jedan od potpisnika zahteva za održavanje vanredne sednice, nije umeo da odgovori na pitanje Insajdera kako su se imena bivših poslanika našla na tom spisku.\n„Stvarno ne znam“, kaže on.\nArsić, kako tvrdi, takođe ne zna kakva je procedura za podnošenje zahteva, odnosno ko bi mogao da bude odgovoran za očigledno falsifikovanje potpisa.\nPitanje kako je moguće da se sednica parlamenta zakazuje na osnovu potpisa bivših poslanika, Insajder je uputio i predsednici Skupštine Srbije Maji Gojković, koja je zahtev za održavanje vanredne sednice primila 8. februara.\nPregled nedelje: Ustavna ovlašćenja predsednika, sporno sazivanje sednice parlamenta, Radoičić i nove sumnje kosovskog tuzilaštva\nProfesorka Medicinskog fakulteta Snežana Rakić: Potpisala sam podršku protestima zbog mladih i njihove budućnosti (VIDEO)\nBabićev vozač se sumnjiči da je teško delo protiv bezbednosti saobraćaja počinio iz nehata\nSpisak poreskih dužnika nedostupan javnosti više od godinu dana