Izbeglička kriza tek može da pogodi Evropu, ako Turska otvori granicu\nStiže novi cunami migranata\nSkoro milion izbeglica sa Bliskog istoka i iz Severne Afrike stiglo je tokom 2015-16. do Nemačke. Na stotine hiljada ušlo je u druge zemlje Evrope; u Grčku, Italiju, Španiju, Francusku, pa čak su stigli i do Portugala. Potom je Unija postigla dogovor sa Turskom da Ankara zadrži te izbeglice u samoj Turskoj i za to je Turska dobila nekih šest milijardi evra. Više od pet već im je isplaćeno. Sada turski predsednik najavljuje da bi mogao da otvori kapije i da će novi milioni emigranata ponovo krenuti ka Starom Kontinentu. Redžep Tajip Erdogan hoće još novca jer mu ekonomija tone, a hteo bi i da smesti izbeglice u još nepostojeće "sigurne zone" na severu Sirije. Te bi zone pomogle Erdoganu da odgurne Kurde sa svojih granica i za to mu je potrebna pomoć Evrope, ali Amerika na tako nešto ne pristaje. Samo na grčkom ostrvu Lezbos u ovom trenutku u katastrofalnim uslovima živi 24.000 izbeglica. Veoma je verovatno da će novi cunami izbeglica krenuti ka Evropi, a mnogi od njih preko Srbije.\nČetiri godine nakon najveće emigrantske krize u moderno vreme, strahuje se da se istorija može ponoviti. Drama koje se odvija na jugo-istočnoj periferiji Evrope, gde se preko opasnih voda prebacuju ljudi, žene i deca iz Turske na ostrva Grčke, ne obećava ništa dobro Grčkoj, ni Evropi, a ni izbeglicama.\nKrijumčari, uz prećutno odobravanje turskih vlasti, istovaruju svoj ljudski tovar na plaže Lezbosa, Samosa, Kosa, Lerosa i Kiosa.\nTokom jula i avgusta više od 13.000 ljudi iskrcalo se na grčke obale, a to je više od polovine ljudi koji su preko mora stigli do Grčke tokom cele ove godine.\nTrend se nastavio i u septembru. Mada su brojevi još uvek dosta manji od onih iz 2016, kada je u Grčku stizalo i do dve hiljade ljudi dnevno, strah nove humane katastrofe ima opravdanje. Najmanje trećina izbeglica su maloletnici bez pratnje roditelja ili bilo kojih punoletnih staratelja, tvrdi agencija za izbeglice Ujedinjenih Nacija.\nU ovom trenutku Turska je domaćin više od četiri miliona izbeglica, a nekih 3,6 miliona su Sirijci. Vrlo je verovatno da će se broj izbeglica znatno povećati jer se očekuju sukobi oko zone sirijskog grada Idlib koji se nalazi blizu granice sa Turskom. Sirijski pobunjenici još drže tu zonu u svojim rukama, ali sirijski režim na čelu sa Bašarom al-Asadom, uz pomoć svojih saveznika i ruske avijacije, priprema veliku ofanzivu.\nPosledica ratnih događanja u Siriji je da je Grčka je prestigla Italiju i Španiju kao najveća luka ulaska nedokumentovanih emigranata. U Atini se tvrdi da turska obalna straža namerno zatvara oči kad njihove patrole primete plovila sa izbeglicama.\nTurski predsednik Erdogan drži šaku na ventilu koji može u svakom trenutku da otvori ili da zatvori. Nemačka, koja je primila više Sirijaca od bilo koje evropske države, a pod pritiskom krajnje desnice, odnosno nezadovoljstva dobrog dela svojih građana, sa povećanom zabrinutošću posmatra kretanja izbeglica sa Bliskog istoka.\nNemačka, isto kao i nova vlada Grčke sa desnog-centra, vide rešenje izbegličke krize u njihovom vraćanju u Tursku. Nikos Dendias, grčki ministar inostranih poslova, tvrdio je u ponedeljak, 16. septembra, da je od najvećeg značaja da se Ankara drži pakta koji je dogovoren sa Evropskom Unijom.\nPo tom dogovoru Grčka bi vratila emigrante u Tursku gde bi ovi trebalo da zatraže azil kao u "zemlju ulaska". Međutim, prethodna grčka vlast svom susedu vratila je samo nešto manje od dve hiljade ljudi. Na svim grčkim ostrvima koja su najviše pogođena dolaskom izbeglica situacija je na ivici katastrofe.\nInfrastruktura ne može da primi više ljudi. Skoro dve hiljade emigranata prebačeno je sa ostrva na grčko kopno, ali ni tamo ne postoje uslovi za smeštaj većeg broja ljudi. Tokom jula i avgusta na ostrvu Lezbos 73 dece je podvrgnuto mentalnom lečenju jer su troje pokušali da se ubiju, a 17 se samo-povredilo.\nIzbeglički kamp na Lezbosu može da primi tri hiljade ljudi, a u ovom trenutku ima ih 10.400. Na ostrvu Samosu situacija je još gora jer prihvatni logor ima znatno više ljudi nego što su propisani kapaciteti.\nStvari nisu dobre u Turskoj. Redžep Tajip Erdogan je najopasniji kad je pritisnut uza zid. Suočen sa ekonomskim padom i znacima da se njegova partija AKP (Partija pravde i razvoja) kruni, on se sklupčao u svoju prvobitnu poziciju vladanja: pretnje i prisile.\nU običnom životu to se zove - siledžijstvo.\nPregovori Turske i Evropske Unije su zaleđeni i to pre svega zbog kršenja ljudskih prava, zbog lišavanja slobode svakog onog u Turskoj koji nije po volji predsednika Erdogana. Ipak, on šalje signale da bi hteo da popriča sa Briselom. On hoće da pregovara jer mu je potrebna pomoć.\nEkonomija Turske nalazi se u veoma teškoj situaciji, a biće u još težoj, i Erdoganu je potrebno da pokaže svetskom finansijskom tržištu da Evropa želi da sa njim razgovara, da hoće da bude turski partner. Mogućnost da mu iz Brisela dodele još nekoliko milijardi evra animira potištenog turskog vođu.\nU takvo psihološko stanje zapao je još od kako je i na ponovljenim izborima u Istambulu pretrpeo težak poraz. Njegov bliski saradnik iz "slavnih dana", Ahmet Davutoglu, izašao je iz AKP, trenutak pre nego što ga je Erdogan najurio, i sada osniva svoju političku stranku. Davutoglu je bio premijer Turske od 2014. do 2016. i jedan od osnivača AKP. Takođe je bio i turski ministar inostranih poslova.\nZa sobom je povukao šest visokih funkcionera Erdoganove partije. Pre njega AKP je napustio i Ali Babadžan, bivši ministar finansija koji je kritikovao Erdoganove stavove po pitanju ljudskih prava, kao i ekonomsko stanje u Turskoj.\n"AKP već godinama nije ono što je bila. U njoj nije moguće normalno delovati dok je pod sadašnjom grupom koja svaku kritiku naziva izdajom", objasnio je svoj stav Davutoglu. On je kritikovao Erdogana zato što je poništio izbore u Istambulu, a onda je na ponovljenim izgubio još drastičnije.\nTakođe se usprotivio i smeni trojice legalno izabranih gradonačelnika u gradovima na istoku zemlje. Njih je Erdogan optužio da su sarađivali sa "kurdskim teroristima". Davutogli se takođe ne dopada što Erdogan vodi "porodičnu kadrovsku politiku". Inače, ministar finansija Turske, primera radi, je Berat Albajrak, Erdoganov zet.\nErdogan koji ima 66 godina ne priznaje da u bilo čemu greši, ali uprkos tome u redovima njegove partije raste nezadovoljstvo. Na poslednjim lokalnim izborima, osim što je AKP izgubila u svim velikim gradovima, uključujući pored Istambula i glavni grad Ankaru. Erdogan je pozvao Ameriku da pomogne stvaranju "bezbednih zona" na severu Sirije gde bi mogle da se smeste izbeglice. Ta teritorija o kojoj govori Erdogan nalazi se pod kontrolom Kurda i Vašington je odbio tu vrstu saradnje sa Ankarom.\nMoskva takođe nije se odazvala na vapaje Erdogana koji sve vreme pokušava da nahuška Ameriku i Rusiju jednu protiv druge i da na taj način on nešto ušićari. Ostali su mu samo Evropljani koji u sirijskoj geopolitičkoj igri imaju najslabije karte i najmanje su spremni na bezočna rešenja. Erdogan neće prezati da ucenjuje Evropu sudbinom Sirijaca.\nErdogan, znajući da se Evropa nalazi u dubokoj političkoj krizi još od 2015. jer su populisti iskoristili veliki broj imigranata koji su nagrnuli u Evropu i da poguraju nacionalizam i da uplaše građane. On zna da pretnje da će otvoriti kapije koje vode ka Evropi izazivaju nervozu u Briselu.\nU međuvremenu većina Evropljana nije upoznat sa ratnom situacijom u Siriji i ne zna da bitka za Idlib samo što nije počela. Taj fenomen raspoloženja Evropljana poznat je pod nazivom "zamor samilosti". U svakom slučaju, porast broja izbeglica već je primetan i Evropa će biti prisiljena da nešto uradi, a Erdogan bi najverovatnije prihvatio i veću količinu novca.\nNajverovatnije da stvaranje "bezbedne zone" na severu Sirije ne bi bilo dobro rešenje. Ne bi bilo dobro jer ako Amerika odbije da u tome učestvuje, Turci će morati prvo da potisnu Kurde, a to ne bi bio lak posao, ali bi sigurno bio krvav. Potom, Erdogan niti želi niti je sposoban da organizuje smeštaj velikom broju Sirijaca koji bi tamo bili smešteni.\nEvropa se nalazi u velikoj dilemi jer, između ostalog, ne žele da prepuste sudbinu miliona Sirijaca u rukama Turske i Amerike. Istovremeno, u Ankari su se sreli predsednici Turske, Irana i Rusije da bi diskutovali situaciju u Siriji, specijalno problem oko poslednjeg uporišta sirijskih pobunjenika u zoni Idliba.\nTe tri države podržavaju suprotne strane u sirijskom građanskom ratu, ali imaju nekih dodirnih tačaka i želju da se rat u Siriji završi. Obnovljene borbe za Idlib ukazuju na propast primirja koji je postignut septembra prošle godine u dogovoru između Turske i Rusije.\nSirijski predsednik Bašar al-Asad preti da će zauzeti teritoriju i sam grad Idlib i to nakon što je već zauzeo veći deo teritorije koji su držali pobunjenici, a uz pomoć ruske avijacije. Moskva tvrdi da "džihadisti su desetak puta pokušali da napadnu rusku avionsku bazu Hmeimim koristeći dronove i rakete".\nRusija, Turska i Iran imaju različite interese u Siriji, ali moraju da paze da ne izazovu jedna drugu prenagljenim akcijama. Ukoliko bi Rusija u potpunosti pomogla Al-Asadu, to bi znatno oštetilo odnose Rusije i Turske koja je protiv sirijskog predsednika. Ukoliko bi Rusija odlučujuće pomogla Damasku, to bi najverovatnije poguralo Turke da otvoreno napadne Siriju.\nJedno od rešenja moglo bi da bude da Turska preuzme kontrolu u bezbednosnoj zoni duž svoje granice sa Idlibom, a ta Damask kontroliše južni deo te provincije, uključujući i dva strateška autoputa. Amerika, koja je saveznik sa Kurdima, insistira da bi izbeglicama trebalo obezbediti povratak svojim kućama i odbacuje mogućnost "bezbednosne zone".\nKurdi kažu da je neprihvatljivo da se stotine hiljada Sirijaca iz drugih delova zemlje nasele na teritoriju kojusu oni namenili za "sirijski Kurdistan". Turska, inače, smatra da su kurdski borci koji se nalaze blizu njenih granica bezbednosna opasnost i to pre svega jer veliki procenat turskih državljana su etnički Kurdi.\nErdogan je iskombinovao u svojoj igri sve mogućnosti, ali dve stvari ga u tim kombinacijama koče: ekonomija turske se ljulja i njegova politička partija već nije što je donedavno bila.\nNajavljeni poteze Erdogana da će otvoriti kapije za sirijske izbeglice sigurno imaju neke efekte na Evropu, ali njegove pretnje Americi jalov su posao. Erdogan je objasnio da ukoliko Amerika ne pristane da sarađuje sa Turskom na sirijskoj "bezbednosnoj zoni", da će onda Turska sama da preuzima potrebne korake. Najavio je da daje rok do kraja septembra.\n"Do sada smo potrošili 40 milijardi dolara, a Evropa je učestvovala sa samo tri milijardi evra", rekao je Erdogan koji je objasnio da je već prikazao planove gradnje kuća sa baštama za preseljene Sirijce. Opet je podvukao da ukoliko se ta zona ne formira, on će morati da pusti izbeglice da krenu ka Evropi.\nDodao je da Evropljani "pričaju priče, ali ne plaćaju račune". Prošlog jula, objavila je štampa, Turci su nasilno deportovali sirijske izbeglice i to uglavnom iz Istambula. Međutim, od tada nasilna deportacija uglavnom je stala, a za tako nešto Erdogan ima razloga. Razlozi su isti kao i oni zbog čega turski predsednik nije već otvorio kapije ka Evropi.\nErdoganu je potrebna pomoć islamista, a oni se protive proterivanju izbeglica i to iz verskih razloga. Bivši Erdoganovi saveznici, islamisti, mogu postati protivnici. Nekoliko turskih nevladinih islamskih organizacija aktivno su uključeni unutar Sirije i pomažu izbeglicama koje nazivaju "božji blagoslov".\nJuriti, stavljati lisice i deportovati izbeglice smatra se nemuslimanskim. Zato je Erdogan i započeo "bićemo prinuđeni da otvorimo kapije" govor sa: "Bili smo blagosloveni da budemo 'ansar', ali isto tako mogli smo da budemo i 'muhadžir'". To se odnosi na lokalno stanovništvo iz Medine koji su primili proroka Muhameda i njegove sledbenike u svoje domove i zaštitili ih.\nDobrorošlica muslimanskih imigranata (muhadžira) koji su u nevolji smatra se islamskom dužnošću. Deportacija Sirijaca u ratnu zonu smatra se mogućom pretnjom koja bi mogla da ukine AKP stranci razlog za postojanje.\nMogućnost deportacije Sirijaca i njihova vidljivost u Turskoj pomažu ultra-nacionalistima koji zbog toga dobijaju veću podršku u narodu. Lažne ili polu-lažne vesti o kriminalnom delovanju Sirijaca u Turskoj, kao i beneficije koje im daje turska vlast, privaliće pažnju javnosti.\nVesti koje stižu iz varoši gde Sirijci čine većinu pomaže okupljanju turskih nacionalista, desničarskih glasača koji su bili partneri sa AKP od kada je ustanovljen predsednički sistem uvođenjem novog Ustava. Ankara nije promenila svoje namere da negde premesti Sirijce, ali postoje više mogućnosti od kojih ni jedna nije sasvim zadovoljavajuća. Kratkovidost AKP stranke kada je u pitanju sirijska politika još od 2010. godine razlog je zašto Turska ima najveći broj izbeglica u regionu.\nTurska je ta koja je htela da sa scene ukloni sirijskog predsednika i sada mora da živi sa posledicama takve politike. Mali broj Sirijaca biće vračeni u Siriju, manji broj će stići do Evrope, ali najveći deo će ostati u Turskoj. Erdoganov plan da sazida kuće sa malim baštama u nekoj bezbednosnoj zoni u Sirije ne podržavaju ni mnogi iz elite AKP stranke.\nPoznato je da se Erdoganu smeju iz zatvorenih vrata u samoj njegovoj partiji. Bilo kako bilo, u Turskoj je danas registrovano četiri miliona izbeglica, a od njih 3,6 su Sirijci. Ostatak registrovanih izbeglica su iz Iraka, Avganistana i Somalije. Sa druge strane, Evropska Unija je najveći donator izbeglicama od rata u Siriji. Sve skupa, EU je donirala 10,9 milijardi evra od kako je građanski rat počeo 2011. godine.\nEvropska Komisija je sama obezbedila 5,3 milijardi evra pomoći podrške civilima unutar Sirije, kao i za izbeglice koje se našle utočište okolnim zemljama regiona.\nGrčki premijer je kritikovao Ankaru zbog pretnji da će Turska otvoriti granice za izlazak izbeglica. Kiriakos Micotakis poslao je strogo upozorenje turskom predsedniku Erdoganu rekavši mu da ne preti Grčkoj i Evropi sa namerom da dobije još novca od Evropske Unije. U svom govoru od 15. septembra u Solunu, Micotakis je rekao da je Erdogan dobrodošao da pregovara o novim dogovorima sa Unijom, ali "ne sa pretnjama". Micotakis je takođe optužio druge zemlje Evropske Unije da ne rade dovoljno povodom ponovnog rasta broja izbeglica. "Ne može biti mogućim za zemlju da odbije da primi 50 ili 100 dece", rekao je. "Neke države hoće sve koristi od slobode kretanja omogućene Šengentskim ugovorom, ali odbijaju da dele tovar."\nPar dana nakon što se Micotakis obratio u Solunu, francuski i italijanski lideri dogovorili su se o "automatskoj" distribuciji imigranata. Francuski predsednik Emanuel Makron i italijanski premijer Đuzepe Konte dogovorili su se oko uvođenja novog "automatskog sistema" za raspodelu imigranata po Evropi.\nOvi pregovori su omogućeni nakon pada prethodne italijanske vlade koja se strogo protivila prihvatanju izbeglica. Nakon razgovora u Rimu, francuski predsednik je izjavio da "Evropska Unija nije pokazala dovoljno solidarnosti sa zemljama koje su prve na putu izbeglicama, pre svega sa Italijom."\nKonte je rekao da je dobio francusku podršku za sistem distribucije emigranata bilo gde da ovi uđu u Uniju. Plan je da ostale zemlje odmah po pristizanju izbeglica prime izvestan broj. Dodao je da "emigracija ne bi smela više da bude tema anti-Evropske propagande". Nemačka se složila sa novim sistemom distribucije, a dogovoru se pridružuju i Luksenburg, Malta, Portugal, Rumunija i Španija.\nPredsednica Evropske komisije, Ursula fon der Lejen, objavila je 12. septembra novu funkciju u Uniji: zamenik predsednika za zaštitu evropskog načina života. Odmah su se pojavile kritike i zahtevi da se naziv funkcije promeni, što će se najverovatnije i dogoditi.\nKritičari su se pitali - kako se definiše "evropski način života"? Koje su to jedinstvene i homogene kulture koje zajedno imaju građani Bona, Palerma i Vroclava, ali ne i oni koji žive izvan Unije?\nTakođe su se pitali šta to navodni preti tom načinu života? Neki političari su odgovorili da evropski način života podrazumeva slobodu da individue izaberu svoj sopstveni način života... Takođe da "implikacija da Evropljani moraju da se zaštite od spoljnih kultura je groteskno i takva pričanja moraju biti odbačena".\nNeki su podvukli da je predsednica izabrala reči koje podsećaju na govor krajnje desnice koja ističe da imigracija dovodi evropsku hrišćansku civilizaciju u smrtnu opasnost. Po rečima Fon der Lejene "evropski način života je izgrađen oko solidarnosti, bezbrižnosti i bezbednosti". Bilo kako bilo, Evropa prolazi kroz treći istorijski porast nacionalizma.\nPrvi se dogodio sredinom 19. veka kada je nacionalizam izronio zahvaljujući demokratskim pokretima koji su se borili protiv ropstva u monarhijama i apsolutizmu. Drugi porast nacionalizma bio je u 20. veku kada su dva velika rata razarala Evropu. Treći porast nacionalizma događa se upravo sada.\nS druge strane, postoji dugačka istorija ideje evropske superiornosti, a ta ideja je potpomognuta rasističkom logikom. Svima je poznato da "Evropljanin" je sinonim za "bele ljude". Prebacuje se Fon der Lejen da kada ona kaže da će novi komesari biti "različiti kao što je i Evropa", ona ne primećuje da su svi komesari belci, ili belkinje. Sama Fon der Lejen je bila šokirana zbog kritika koje su joj upućene u vezi titule novog potpredsednika, a rekla je da je ona mislila na odbranu od krajnje desnice.\nU Evropskoj Uniji živi nekih 500 miliona ljudi, a Unija je jedna od tri ekonomskih sila sveta. Tamo ima novca, a nekim državama Unije potrebna je i dodatna radna snaga. Erdogan može da ucenjuje Evropu samo zahvaljujući evropskim političkim previranjima gde krajnja desnica seje strah u narodu i na tome dobija poene.\nAmeriku ne može da uceni bez obzira što je Turska druga najmnogoljudnija vojska NATO saveza. Ukoliko se on preračuna u svojim idejama, sami Turci, sama njegova partija, naći će način da stvari vrate u normalu. Sve to ne znači da se novi talas imigranata sa Bliskog istoka neće dogoditi.\nAtina i Ankara na putu sukoba\nTurska tačno zna koliko izbeglica je potrebno da pusti da bi preko vode stigli do Grčke, a da tim potezom ne izazove Evropsku Uniju već samo da pošalje opomenu i da uznemiri Grke. Grčka zna da takve udarce mora da primi bez kukanja jer je sve to deo neprestanog koškanja i nadmetanja između Ankare i Atine.\nBudući da su obe zemlje članice NATO saveza do otvorenih vojnih sukoba ne bi smelo da dođe, ali ni za to nema sigurnih garancija. Ako se i dogodi neki incident, neće to biti zbog izbeglica, ali hoće zbog prirodnog gasa i nafte koji leže ispod morskog dna oko Kipra. Oko grčkog, ali i oko turskog "dela" Kipra.\nDeo tih nalazišta pripadaju i Izraelu i možda je to razlog što je Erdogan nedavno lamentirao da "nije fer" što Izrael ima atomske bombe, a Turska nema. Ukoliko on nije promenio svoje osvajačke snove, Izrael predviđen da bude "šlag na kolaču" kada Turska krene u dominaciju Bliskog istoka u nameri da stvori Novo otomansko carstvo u kome bi Erdogan bio sultan. Problemi koje Turska ima u Siriji, gde su nameravali da sa vlasti skinu Bašara al-Asada, možda su ohladili Erdoganove usijane ideje.\nTurska je sredinom septembra pokrenula velike pomorske manerve, a grčka mornarica i avijacija počeli su da prate svaki njihov korak. Skala pomorskih vojnih vežbi Turske u kombinaciji sa opštom neprijateljskom klimom u regionu tokom više meseci, ne obećavaju ništa dobro. Sve to, naravno, prate američke vojne snage i paze da se situacija ne izmigolji iz ruku.\nTurski ministar spoljnih poslova, Melvut Ćavušoglu, izjavio je da bi i Atina i Ankara morali da započnu prijateljske razgovore da bi rešili svoja razmimoilaženja. Ipak, u delu poruke koja se odnosila na tursko bušenje u potrazi za energentima blizu dela obale Kipra koja pripada turskom stanovništvu, turski ministar je rekao da će Turska nastaviti sa probnim bušenjima u zoni za koju Grci tvrde da ekskluzivno pripada Kipranima.\n"Nećemo nikuda stići sa unilateralnom akcijom koja gazi po pravima kiparskih Turaka", izjavio je ankarin ministar spoljnih poslova.


U Srebrenici nalijepljeni plakati s natpisom “Genocida nije bilo” | Dnevnik.ba\nAktivisti Udruženja građana “Istočna alternativa” danas su na nekoliko oglasnih mjesta u Srebrenici zalijepili plakate s likom haškog osuđenika i ratnog zločinca, zapovjednika Vojske Republike Srpske generala Ratka Mladića i natpisom “Genocida nije bilo” i “Bog te poživio i zdrav nam bio”.\n“Čak i britanski dokumenti potvrđuju da nije bilo genocida i to pokazuje da su u Haagu i Sudu BiH donošene političke presude optuženim Srbima i da treba pokrenuti proces revizije svih tih presuda, kao i kvalifikacije srebreničke nesreće”, dodao je Pavlović.\n“Prvo ćemo upozoriti lijepljenjem plakata, a zatim ćemo poduzimati i druge aktivnosti i oblike borbe za dokazivanje prave istine o Srebrenici i događajima od 1992. do 1995. godine“, istaknuo je Pavlović.\nOn je dodao da je sramota svjetske javnosti, pravosuđa i međunarodnih organizacija da toliki broj Srba izdržava dugogodišnje kazne zbog nečega što se nije dogodilo i što dokazuju čak i britanska dokumenta s kojih je nedavno skinuta oznaka tajnosti.\nPavlović je napomenuo da je ovo i vid podrške bivšem zapovjedniku Vojske Republike Srpske Ratku Mladiću povodom božićnih praznika i Dana Republike Srpske, prenosi SRNA.


BalkanMagazin :: Moskva stopirala gradnju pete džamije\nMoskva stopirala gradnju pete džamije\nnedelja, 30. septembar 2012 00:40\nU glavnom gradu Rusije od 12 miliona stanovnika oko dva miliona su muslimani koji bi, pored četiri postojeće, hteli još džamija...\n(foto, Velika džamija u Moskvi, u pozadini se vidi crkva)\nNova džamija, planirana za gradnju u severozapadnom delu Moskve, neće se podići tamo. To je odlučila uprava glavnog grada Rusije posle žestokih demonstracija građana četvrti Mitino gde je džamija trebalo da se gradi. Oni se, kako su istakli, boje od nekontrolisanog priliva muslimana u njihovu četvrt.\nMuslimanska molitva na ulici pošto u Moskvi nema dovoljno džamija\nU Moskvi poslednjih godina veoma brzo raste broj muslimanskih žitelja. Procenjuje se da sada u Moskvi od 12 miliona stanovnika njih oko dva miliona su islamske veroispovesti. Postojeće četiri džamije im, kako ističu, nisu dovoljne i žele da grade nove.\nProšlog meseca, lider muslimana u Rusiji Ravil Gajnatudin je predložio da se u svakoj gradskoj četvrti podigne po jedna džamija jer su muslimani kao i hrišćani građani Rusije i imaju ustavno pravo na slobodu veroispovesti.\nPrema poslednjem popisu stanovništva, u Rusiji ima oko 15 miliona muslimana, tojest oko desetine stanovništva, mada demografi procenjuju da ih ima ukupno oko 20 miliona, tj oko trećinu više nego što ih je registrovanih u popisu.\nU poslednje vreme događa se sve više konflikata u Moskvi i na jugu Rusije izmedju muslimana sa ruskog Kavkaza i lokalnim življem koje strahuje od islamizacije ovih tradicionalnih slovenskih regiona. A to ne samo zbog samog doseljavanja, nego i zbog izrazito većeg prirodnog priraštaja muslimana u odnosu na hrišćane.


Naslovne strane dnevnih novina za 28. februar – Najvažnije vijesti iz ekonomije – Bankar.me\nDepoziti CKB banke veći nego u istom periodu prošle godine\nTriglav neće dijeliti dividendu\nNaslovne strane dnevnih novina za 28. februar – Najvažnije vijesti iz ekonomije\nFebruary 28, 2019 PREGLED ŠTAMPE, SVE VIJESTI Leave a comment\nNe dozvolite da Žugić zloupotrijebi Skupštinu\nBivša viceguvernerka Irena Radović kazala je da guverner Centralne banke (CBCG) Radoje Žugić ponovo pokušava da zloupotrijebi Skupštinu, kako bi opstruirao pravdu i vladavinu prava. Radovićeva je istakla da guverner pokušava da onemogući njen povratak na funkciju viceguvernera. Ona se pismom obratila poslanicima i predsjedniku parlamenta Ivanu Brajoviću u vezi sa spornom inicijativom guvernera Žugića o popuni mjesta sa kojeg je smijenjena. Žugić je prošle sedmice za viceguvernerku preložio Zoricu Kalezić.\nZbog Luke prijete raskidom koalicije\nOdbornici SDP-a juče su bojkotovali zakazanu 18. sjednicu Skupštine opštine (SO) Kotor, zbog čega vladajuća koalicija nije imala potrebnu većinu od 17 odbornika, pa je zasjedanje odloženo na neodređeno vrijeme. Od ukupno 33 odbornika, koliko ih broji kotorski parlament, u sali je bilo njih 14, a osim tri SDP-ova, sjednici nijesu prisustvovali ni odbornici DPS-a, najveće opozicione partijeulokalnom parlamentu. SDP je u Kotoru dio koalicione vlasti koju čini sa Demokratama, DF i URA, uz podršku SNP-a.\nProjekat Luštica bej proglašen je za najbolji razvojni projekat u Evropi na svečanoj ceremoniji dodjele nagrada Luxury Network International Awards u Dubaiju. Nagrada je uručena na svečanoj gala ceremoniji u hotelu Sezars Palas pred više od 400 gostiju, predstavnika humanitarnih organizacija, diplomatskih misija i međunarodnih ogranaka više od 50 luksuznih brendova iz 115 zemalja Evrope, Bliskog Istoka, Afrike, Azije i Sjedinjenih Država.\nBIĆEMO VJETAR U LEĐA SVIMA KOJI DAJU ZAMAH RAZVIJENOJ CRNOJ GORI\nPred nama je nova fabrika koja će doprinositi rastu ekonomije, proizvodnja zahvaljujući kojoj, na temeljima tradicije nekadašnje Rade, otvaramo nova, kvalitetna i održiva radna mjesta i valorizujemo izdašne prirodne potencijale koje posjeduje ovaj kraj. To je kazao predsjednik Vlade Duško Marković otvarajući juče u Bijelom Polju fabriku prirodne mineralne vode kojom upravlja kompanija Water Group iz Kolašina, te istakao da se proizvodnjom u novoj Radi supstituiše uvoz kisjele vode u vrijednosti od blizu osam miliona eura. Taj novac, kako je naveo, sada ostaje u našem privrednom sistemu i doprinosi razvoju i boljem standardu.\nKONTROLNO SASLUŠANJE MUGOŠE I RADUNOVIĆA DO KRAJA MARTA\nKontrolno saslušanje minstra finansija Darka Radunovića i direktora Poreske uprave Miomira M. Mugoše na temu primjene Zakona o reprogramu poreskog potraživanja održaće se do kraj a marta, saopštio j e predsjednik skupštinskog Odbora za ekonomiju, flnansije i budžet Predrag Sekulić. Članovi Odbora jednoglasno su prihvatili predlog za održavanje saslušanja, čiju inicijativu je 22. januara podnio poslanik SDP-a Raško Konjević.\nDepoziti veći od 91 miliona\nDepoziti u bankama su, od 7. decembra, kada su uvedene privremene uprave u Atlas i Invest banci Montenegro (IBM), porasli više od 91 milion eura, dok je likvidna aktivna porasla 28,5 miliona, saopštio je juče guverner Centralne banke (CBCG) Radoje Žugić. On je na sastanku sa ministrom finansija Darkom Radunovićem rekao da ti trendovi potvrđuju da su očuvane stabilnost i sigurnost bankarskog sektora.\nHoće da rade i poslije 67. godine\nMišljenje Zakonodavnog odbora Skupštine kojim predlaže Ustavnom sudu da odbije inicijativu za pokretanje postupka za ocjenu ustavnosti odredbe koja propisuje da radni odnos prestaje po sili zakona sa 67 godina i najmanje 15 godina radnog staža, ušlo je u skupštinsku proceduru. Ovu inicijativu podnijeli su Ivan Burić i Gano Đokić tvrdeći da se ovakvim propisivanjem krši ustavno pravo kojim se svakom garantuje pravo na rad, slobodan izbor zanimanja i zapošljavanja.\nTraži da se ne odlučuje o izboru Zorice Kalezić\nBivša viceguvernerka Irena Radović obratila se juče pismom poslanicima i predsjedniku parlamenta Ivanu Brajoviću u kome traži da Skupština ne uvrsti u dnevni red prijedlog guvernera Radoja Žugića o imenovanju Zorice Kalezić na funkciju viceguvernerke.\nZajednički do stabilnih finansija\nSamo zajednički, odgovoran i sistematičan rad državnih organa i opština može osigurati stabilnost lokalnih javnih finansija na dugi rok, saopštila je generalna direktorica Direktorata za lokalnu samoupravu i privredna društva u većinskom vlasništvu države u Ministarstvu finansija mr Snežana Mugoša.\nPrevious Luštica bay proglašen je za najbolji razvojni projekat u Evropi\nSljedeći Depoziti veći od 91 milion\nNaslovne strane dnevnih novina za 3. jun\nVlada predviđa djelimični oporavak ekonomije i rast od 4,9 odsto 2021. godine\nVlada Crne Gore je na predlog Ministarstva finansija utvrdila Nacrt zakona o izmjenama i dopunama …\nAvio kompanije snizile cijene karata kako bi...\nNove povoljnosti za korisnike Telekom mobilno...\nEvropska komisija objavila novu “crnu l...\nNovi sastanak OPEK donosi dodatno poskupljenj...\nDepoziti CKB banke veći nego u istom periodu...\nNove pozajmice, uštede kod putovanja, goriva...\nJavni dug 82,5 odsto BDP-a, nedostajuća sredstva 877,5 miliona\n“Za oporavak turizma najmanje dvije godine”\nDeficit budžeta oko 336 miliona eura\nOkov – junska akcija\nGalerija Podova – junski dani popusta\nSupermarkeri Franca – akcija


Nove mere protiv korona virusa za ulazak na Kosovo i Metohiju\nHoti očekuje da vlada u Prištini odobri nove protivpandemijske mere i da bi one trebalo da stupe na snagu sutra, prenosi Kosovo onlajn.\nNove mere protiv kovida-19 imaju za cilj usporavanje širenja omikron varijante i sprečavanje prenatrpanosti klinika pacijentima, rekao je Hoti prištinskim medijima.\n- Svakako da će biti mera oko ulaska na (tzv.) Kosovo, građani koji dolaze moći će sa tri doze ili dve doze i PCR testom. Bice ograničenja u kretanju, ranije nije bilo kretanja od ponoći do pet ujutru, dok sada ograničenja počinju od 22 sata što automatski znači da će gastronomski sektor da radi jedan sat manje i da se aktivnosti moraju okončati u 21 čas. Biće drugih mera bez isključivanja bilo kog sektora posebno - rekao je Hoti.\nKosovo i Metohija Kosovo i Metohija vesti korona virus


Oktobar 2019. bio najtopliji ikad registrovan na planeti - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Oktobar 2019. bio najtopliji ikad registrovan na planeti\nOktobar 2019. bio najtopliji ikad registrovan na planeti\n4Piše: Beta 05. novembra 2019. 16.52\n„To je peti uzastopni mesec u kome se registruje rekordno visoka temperatura ili temperatura koja je vrlo blizu rekordne“, naveo je Kopernikus.\n05. novembra 2019. u 17.25\nNa severu Evrope i Americi je rekordna hladnoca!\n05. novembra 2019. u 18.52\nNije mi jasno zasto se ne izvastava o laziranju podataka? Sky News Australia nije neozbiljan izvor, nisu ni naucni clani u Nature…\nDa li mislite da mozete da ucutkate javnost?\nDa li znate da se godisnje ukradu trilioni dolara od poreznika?\nDa li znate da ce neko morati da vrati taj novac? Da li hocete da budedte saucesnici i pored upozoravanja da to ne radite?\nDa li ste Vi novinari ili lopovi? Ovo zadnje cemo saznati u narednim mesecima, mada moje misljenje o novinarskoj profesiji je veoma nisko…\n05. novembra 2019. u 20.05\nSkinuti clanak ili cekati?\n05. novembra 2019. u 21.58\nMožda bi od sad trebalo ispuniti uslov da si duševno zdrav/a da bi ti bio objavljen komentar!


Kvalifikacije za Evrboasket 2022\nGudurić i Micić NE IDU u Tbilisi, "orlovi" će tražiti revanš Švajcarcima bez pojačanja\nZvezda sija u Francuskoj, osvojila "evroligaški" turnir pobedom nad Bajernom\nKošarkaši Crvene zvezde nastavili su sa odličnim igrama i pobedama u pripremnom periodu, pa su u drugom kolu turnira u Miluzu savladali minhenski Bajern sa 77:73 (26:22, 26:10, 9:12, 14:29) i tako kolo pre kraja obezbedili prvo mesto.\nVELIKAN UZ "ORLOVE" Željko Obradović posetio Saletove pulene pred EP\nPoslednji trening košarkaške reprezentacije Srbije u Beogradu pred put za Istanbul na Evrobasket, u utorak uveče je posetio i Željko Obradović.\nSrpski košarkaški stručnjak Željko Obradović poneo je titulu najboljeg trenera dekade u anketi koju je organizovao specijalizovani košarkaški portal Jurohups.\nNAŠ KOŠARKAŠKI BISER U NBA Aleksandra Crvendakić za Blicsport: U Americi ću prvo predstavljati Srbiju\nPut od rodne Loznice preko Crvene zvezde i Mađarske do najjače lige na svetu prešla je za samo 10 godina i prošla ono što neko ne doživi za ceo život.\nDEVETA EVROPSKA KRUNA Obradović: Izuzetan osećaj, tek će se slaviti\nNaš najtrofejniji košarkaški stručnjak Željko Obradović predvodio je Fenerbahče do pobede nad Olimpijakosom 80:64 i prvog trofeja Evrolige koji je osvojio jedan turski klub.\nMilosavljević: Bio sam previše nervozan, ispadanje iz Evrokupa može i dobro da bude\nKapiten Partizana Dragan Milosavljević u porazu od Hapoela (64:83) u osmom kolu Evrokupa "izgoreo" je u prevelikoj želji da što bolje odigra posle skoro jedogodišnje pauze zbog povrede.\nNIJE BILO NIKAKVE DILEME Menadžerska agencija Miška Ražnatovića UBEDLJIVO NAJBOLJA U EVROPI!\nSpecijalizovani košarkaški portal "Eurohups" objavio je listu najboljih evropskih menadžerskih agencija i očekivano prvo mesto zauzima agencija iz naše zemlje - Beobasket.\nKOŠARKAŠKA TRANSFER BOMBA Čekajući Teodosića: U Moskvu stiže NAŠ REPREZENTATIVAC!\nMoskovski CSKA zainteresovan je za srpskog košarkaša Nikolu Milutinova i Olimpijakosu je već je poslao izdašnu ponudu, prenosi košarkaški portal Jurohups.\nJUNIORI OTPUTOVALI NA EP Selektor Jovanović: Srbija u košarci uvek ima obavezu da se bori za medalju\nMuška juniorska reprezentacija Srbije, igrači rođeni 1999. godine i mlađi, otputovala je na Evropsko prvenstvo koje se od 29. jula do 6. avgusta održava u Bratislavi i Piještanima (Slovačka).\nNIŠTA OD FINALA EP Basketaši Srbije pali posle produžetka\nReprezentacija Srbije u basketu 3x3 nije se plasirala u finale Evropskog prvenstva u Amsterdamu, jer je poražena od selekcije Letonije posle produžetka - 17:19.


Slipi Flojd i nestvarnih 29 poena u poslednjoj četvrtini\nAutor: Stefan Stanković Datum objave: 10.05.2019. Foto: sports.yahoo.com\nErik Augustus, kroz karijeru poznatiji kao Slipi (Sleepy), Flojd, na današnji dan 1987. godine rešio je da ne dozvoli da njegov tim tek tako bude počišćen u polufinalu konferencije. Ako već njegovi saigrači nisu imali preveliku želju da pruže veći otpor, zašto on ne bi, jednostavno, sve sam preuzeo u svoje ruke u poslednjoj četvrtini.\nIgrao se 4. meč serije između Voriorsa i Lejkersa. Favorizovani tim iz Los Anđelesa, predvođen Karimom Abdul-Džabarom, Medžikom Džonsonom i Bajronom Skotom, imao je 3:0 u pobedama i u poslednju deonicu ove utakmice ušli su sa 14 poena prednosti. Svi su mislili da je sve gotovo i da Jezeraši sigurno prolaze dalje već nakon ovog meča.\nA onda na scenu stupa Slipi Flojd, koji se, očigledno nije baš slagao sa takvim scenarijom.\nVezao je 12 pogodaka iz igre i poslednju četvrtinu završio sa neverovatnih 29 poena! Ukupno je ubacio 51, uz odličnih 18/26 iz igre, a zabeležio je i 10 asistencija i 4 ukradene lopte. Golden Stejt je na krilima maestralnog Flojda dobio ovu deonicu sa 41:19 i tako bar izbegao takozvanu metlu i ipak “časno poginuo” u ovoj seriji (Lejkersi su se u narednom susretu pobrinuli da se ne ponovi ovako nešto i ubedljivom pobedom i sa ukupnih 4:1 prošli dalje. Te godine su postali i šampioni lige.).\nSlipi Flojd i dan danas drži rekord plej-ofa po broju ubačenih poena u jednoj četvrtini, kao i po broju poena datih u jednom poluvremenu.\nIako su njegovi Voriorsi ipak relativno lako poraženi u ovoj polufinalnoj seriji, njegova sekvenca u poslednjoj deonici tog 4. meča će se oduvek pamtiti i ta njegova partija je jedna od najimpresivnijih koja je ikada viđena u istoriji doigravanja.


Sirijski ministar za nacionalno pomirenje Ali Hadar rekao je za Asošiejted pres da saopštenje Bele kuće nagoveštava "diplomatsku bitku" koja će biti pokrenuta protiv Sirije\nObjavljeno: 27.06.2017. 13:49h\nFoto: Bašar al Asad; Autor: Reuters\nSirija je danas negirala tvrdnje Bele kuće da možda priprema novi napad hemijskim oružjem i ponovila da nikada takvo oružje nije koristila.\nSirijski ministar za nacionalno pomirenje Ali Hadar rekao je za Asošiejted pres da saopštenje Bele kuće nagoveštava "diplomatsku bitku" koja će biti pokrenuta protiv Sirije u Ujednijenim nacijama.\nRuski poslanik Franc Klincevič takodje je danas odbacio kao "provokaciju" upozorenje SAD o mogućem hemijskom napadu u Siriji i optužio ih za "pripremanje novog napada na snage sirijske vojske".\nKlincevič, koji je zamenik predsednika Odbora za odbranu i bezbednost gornjeg doma ruskog parlamenta, rekao je za ruske RIA novosti da su "u toku pripreme za novu ciničnu provokaciju bez presedana".\nBela kuća je sinoć saopštila da SAD imaju "moguće" dokaze da Sirija priprema novi napad hemijskim oružjem i da će sirijski predsednik Bašar el Asad "skupo platiti" ako se napad dogodi.\nU saopštenju bez navedenih dokaza, portparol Bele kuće Šon Spajser rekao je da su "SAD identifikovale moguće pripreme sirijskog režima za novi napad hemijskim oružjem koji bi mogao da izazove masakr civila i nedužne dece".\nPrema njegovim rečima, te aktivnosti su slične pripremama uoči napada hemijskim oružjem 4. aprila. U tom napadu, koji je izazvao vojni odgovor SAD, ubijeno je 87 civila, medju kojima nekoliko desetina dece. Analize su tada ukazale da su žrtve bile izložene sarinu, jakom neurotoksičnom gasu.\nAsad je negirao odgovornost za taj napad u pobunjeničkoj provinciji Idlib, rekavši tada da je pogodjeno skladište pobunjenika sa hemijskim otrovnim supstancama, a Rusija koja mu je ključni saveznik ga je podržala.\nNekoliko dana kasnije američki predsednik Donald Tramp izveo je napad krstarećim raketama na vazduhoplovnu bazu sirijske vlade, što je bio prvi direktan napad SAD na sirijske snage.\nTagovi Bašar al AsadHemijsko oružjeSADAmerikaSirija


Optimizacija procesa u logistici\nKada se kockice iznova bace: Ovako funkcioniše optimizacija procesa u logistici\nLogističko znanje 10.08.2021\nPrekinuti sa uobičajenim, promeniti način razmišljanja i procese – ko to voli da radi? Odgovor je jednostavan: Svi oni koji žele da ostanu fleksibilni i konkurentni. Oni upromeni vide priliku kada je u pitanju logistika.\nEfikasan lanac snabdevanjase ne završava izvršenjem naloga. Sloboda izbora daje vam mogućnost za optimimizaciju procesa. Cilj je povećanje efikasnosti, kao i smanjenje troškova, uzimajući u obzir dva bitna faktora uticaja:\nvisoke zahteve u pogledu usluga.\nOptimizujte svoj lanac snabdevanja\nOptimizacija procesa pomoću digitalnih aplikacija\nPet koraka - od definisanja procesa od kritičnog značaja za konkurentnost do evaluacije, vodi do ovog cilja. Veoma koristan dodatak na tom putu mogu biti i digitalna rešenja, kao što su Smart Logistics System kompanije TIMOCOM i interfejs ilogističkih sistema,koji su već u upotrebi. Tehnologija omogućava industrijskim i trgovinskim preduzećima da u slučaju određene kratkoročne potrebe za logističkim uslugama uspostave direktnu komunikaciju sa kompanijama iz oblasti transporta i logistike. Tako je, na primer, moguće odgovoriti na natprosečno veliki broj porudžbina ili objediniti više pošiljki u jednom transportu po povoljnoj ceni.\nKonsolidovanje prevoza, pronalaženje fleksibilnih pružalaca usluga i digitalno slanje pravno obavezujućih transportnih naloga:\nOptimizacija procesa u 5 koraka\nPlan u 5 koraka profesora Horst-Tila Bajera pruža uvid u način na koji treba pristupiti ovoj složenoj temi i izvršiti promenu postojećih procesa. U nastavku možete pogledati pojednostavljeni pregled:\nDefinicija faktora uticaja\nOvaj korak podrazumeva davanje odgovora na sledeća pitanja: Koje su osnovne poluge profitabilnosti? U kojoj meri je zastupljena orijentacija prema kupcu? Koji su reperi usluga npr. vreme razvoja proizvoda, transparentnost, dužina trajanja procesa) od kritičnog značaja za kompaniju?\nAnaliza stvarnih procesa: Sledeća stavka osvetljava organizaciju procesa i strukture, trajanje procesa i isporuke, kao i troškove procesa, u cilju kreiranja modela procesa koji se odvijaju u kompaniji. Fokus je na najvažnijim osnovnim procesima i očiglednim slabim tačkama.\nKoncept ciljne strukture: Formulisanje ovog koncepta obuhvata, na primer, ideal fleksibilnih procesa prilagođenih strukturi kompanije. Važno je odgovoriti na pitanja: Koji se procesi mogu optimizovati, pojednostaviti ili eliminisati primenom ciljanih mera? Koju dodatu vrednost usluge je moguće razviti i koji su alati, postupci ili interfejsi potrebni za to?\nPrimena promena mera: Moguće je da će za postizanje ovog cilja biti potrebno angažovanje spoljnih saradnika. Takođe, putem određenog interfejsa ili platforme moguće je ostvariti dodatu vrednost sopstvenih performansi, što doprinosi cilju kompanije.\nProvera evaluacija rezultata: Mere preduzete tokom poslednjeg koraka, kao i njihovi efekti, upoređuju se sa definisanim ciljem iz faze 1. U zavisnosti od rezultata uslediće prilagođavanje ili pokretanje novog, drugačijeg postupka.\nOptimizacija procesau oblasti logističkih usluga\nOptimizacija procesa u kompanijama koje učestvuju u lancu snabdevanja pruža priliku da poboljšaju svoje obećanje usluge. Učesnici su pritom prvenstveno fokusirani na segmente kvaliteta, vremena i troškova. Osim analize postojećih internih procesa, razmatraju se i procesi između sledećih strana\nkompanije i dobavljača\nkompanije i kupaca\nkompanije i kooperanata\nTIMOCOM podržava optimizaciju lanca snabdevanja\nIndustrijskim i trgovinskim kompanijama je potreban visok stepen fleksibilnosti kako bi u svakom trenutku mogle da reaguju na promene u potrebama kupaca Upravo tu nastupa TIMOCOM Smart Logistics System, koji korisnicima omogućava ciljani prelazak sa reakcije na akciju! Proizvođači i trgovci po potrebi uspostavljaju direktan kontakt sa odgovarajućim pružaocima logističkih usluga. Potrebna usluga, npr. hitan prevoz proizvodnog viška,dogovara se brzo i individualno, digitalnim putem. TIMOCOM je ovu ponudu dopunio sa tri interfejsa\nInterfejs Berza tereta,\nInterfejs Transportni nalozi,\nTIMOCOM interfejsi kao pomoć pri optimizaciji\nUspešne logističke kompanije su u poslednjih nekoliko godina intenzivno investirale u informacione tehnologije U ovu oblast ubrajaju se i uslužno orijentisane aplikacije, koje pružaju višet ransparentnosti u pogledu statusa isporuke.\nPrimer koji to dobro ilustruje je priča o uspehu klijenta kompanije TIMOCOM, Quehenberger Logistics. Ova kompanija je implementirala sva tri interfejsa IT provajdera,kako za već postojeći ERP sistem, tako i za angažovanog dobavljača telematike. Rezultat ove saradnje su ne samo optimizovani procesi, već i viši nivo usluge.\nOptimizacija procesa, smanjenje smetnji u lancu isporuke, poboljšanje usluga\nPlan u 5 koraka, u interakciji sa rešenjima kao što su pomenuti interfejsi, pokazuje sledeće: Optimizacija procesa pruža priliku za istovremeno povećanje konkurentnosti i rasta, sa definisanim povećanjem vrednosti kao krajnjim ciljem. U idealnom slučaju, kompanijama je dostupna sveobuhvatna slika stvarnog stanja, koja se može analizirati pomoću benčmarkinga, analize slabih tačaka i obračuna troškova procesa. Oni koji poznaju stvarno stanje, mogu i da provere da li digitalne aplikacije mogu biti korisne u postizanju željenog cilja.\nKompanijama koje paralelno sa TIMOCOM sistemom koriste TMS ili ERP sistem, isplati se da pogledaju tri interfejsa IT provajdera. Naime, povezivanje različitih softverskih rešenja može da stvori značajnu dodatu vrednost – za samu kompaniju i za njene kupce.


INCIDENT NA NEBU IZNAD SIRIJE: Američki F-22 izazivao ruske lovce - Nova Borba\nINCIDENT NA NEBU IZNAD SIRIJE: Američki F-22 izazivao ruske lovce\n"Nikakvog „američkog neba“ nad Sirijom nije bilo i neće ga ni biti, s obzirom na to da je Sirija suverena zemlja i članica UN".\nKako je rekao, nikakvog „američkog neba“ nad Sirijom nije bilo i neće ga ni biti, s obzirom na to da je Sirija suverena zemlja i članica Ujedinjenih nacija, piše Glas Moskve.\nKomentarišući navode američkih medija o opasnim situacijama na nebu iznad Sirije između ruskih i američkih aviona, Konašenkov je rekao da američki piloti pokušavaju da ometu rusku avijaciju prilikom uništavanja terorističkih položaja.\n„Najviše primera opasnih približavanja na nebu zabeleženo je u dolini reke Eufrat, i to prilikom pokušaja Amerikanaca da zasmetaju ruskoj avijaciji da bombarduje položaje Islamske države.\nJedna takva situacija se dogodila 23. novembra, kada je američki avion F-22 borbenim manevrima ometao par ruskih bombardera Su-25 da izvrše svoje borbene zadatke“, precizirao je on.\nTa situacija je razrešena nakon što je u pomoć ruskim bombarderima doleteo višenamenski lovac Su-35S, dodao je Konašenkov, ali i pozvao američku komandu da se koncentriše na uništavanje terorista Islamske države umesto da provocira incidente u vazduhu.


Po nalogu Trećeg osnovnog tužilaštva u Beogradu u toku prošle noći bilo je uhapšeno šest osoba koje su prekršile zabranu kretanja od 20.00 sati do 5.00 sati ujutru, a jedna zbog kršenja mere samoizolacije.\nSvi okrivljeni za kršenje policijskog časa su međutim priznali krivicu i zaključili sporazume sa tužilaštvom na osnovu kojih su već osuđeni na uslovne kazne od šest meseci zatvora s rokom provere od dve godine.\nSporazume je potvrdio sud i oni su odmah postali pravosnažni, saopšteno je večeras iz tužilaštva.\nI osoba koja je prekršila meru samoizolacije je takođe zaključila sporazum o priznanju krivice sa tužilaštvom s tim što je ona osuđena na kućni zatvor od četiri meseca.\nIz tužilaštva ponovo apeluju na građane da ozbiljno shvate sve naredbe, da postuju policijski čas kao i samoizolaciju, jer će im u protivnom biti određen pritvor i izrećene zatvorske kazne.


Mere za probleme u reformi pravosudja – Nadlanu.com\nMere za probleme u reformi pravosudja\nObjavljeno 29. juna 2012. / 13:43:32\nBEOGRAD, 29. juna 2012. (Beta) – Predsednik Udruženja javnih tužilaca Srbije Goran Ilić najavio je u petak da će to društvo, odmah po formiranju nove Vlade, nadležnom ministarstvu uputiti predlog mera za ispravljanje nedostataka načinjenih u procesu reforme pravosudja.\nIlić je izjavio agenciji Beta da se mere koje bi bile prioritetne za otklanjanje tih nedostataka odnose pre svega na promenu nove mreže sudova i na probleme koji su nastali prilikom reizbora sudija i tužilaca.\n„(Mere) sadrže i popis predloga šta bi trebalo učiniti da se popravi stanje i da se obezbedi minimum nezavisnosti sudstva i samostalnosti tužilaštva, kao i funkcionalnost pravosudnog sistema“, rekao je Ilić.\nO popravljanju stanja u mreži sudova, Ilić je rekao da prvo treba poći od realnih potreba gradjana, jer postoje mnoga mesta gde su oni ukinuti, a gde zaista postoji potreba za njihovim funkcionisanjem.\nOn je rekao da je ljudima koji žive u tim mestima onemogućen pristup sudu jer ima mnogo njih koji treba da putuju da bi ostvarili neku svoju potrebu, što značajno komplikuje postupak.\nIlić je dodao da je i reizbor sudija i tužilaca takodje bio problematičan jer je taj proces bio opšti, a nakon revizije je na posao vraćen mali broj ljudi.\nTop 5 najgorih pesama\nSrbija predala akreditaciju za upravljanje IPA fondovima


Kavazović:Trajno pomirenje nije moguće bez Bošnjaka\nTanjug 14. oktobra 2020. 16:14\nSARAJEVO – Nedavni susreti političkih predstavnika Srba i Hrvata iz BiH sa državnim vrhom Beograda i Zagreba i dalje potresaju sarajevsku političku scenu i, kako kaže reisu-l-ulema Husein Kavazović „dodatno drže budnim“ Bošnjake, koji sa „oprezom prate takve aktivnosti“.\nEvidentno je, kaže Kavazović, da su ti razgovori intenzivirani i da je njihova glavna tema BiH, a ne odnosi Srbije i Hrvatske.\nBošnjaci su, kaže, prinuđeni da upozoravaju i ponavljaju, da su „dogovori, nastali iz takvih razgovora a bez ravnopravnog učešća Bošnjaka, bili pogubni za region“. „Posmatranje našeg naroda (Bošnjaka) sa pozicije sile je pokazatelj elementarnog nerazumevanja i nepoznavanja i Bosne i Bošnjaka“, ukazuje Kavazović, preneo je sarajevski portal Klix.\nKavazović tvrdi da se 25 godina nakon rata region pokušava zadržati pod vlašću retrogradnih političkih ideja i ambicija.\nPrema negovim rečima, „teritorijalne pretenzije treba da ostanu karakteristika ranijih vremena, i prevladano obeležje istorijski nezrelih naroda“.\nŽeljno, kaže, iščekuje dan kada će BiH i formalno postati deo Evropske unije i NATO-a.\nStoga ga, dodaje, još više čude aktivnosti koje podstiču „dezintegracijske procese u Bosni i Hercegovini pa i regionu“.\nPodsetio je da je pre dva meseca podržao nagoveštaj, kako navodi, „tzv. srpsko – hrvatskog pomirenja na prostoru Balkana“ i dodao da je trajno pomirenje moguće „samo na principima istine i pravde i uz učešće Bošnjaka u tim razgovorima“.


Dragan Šormaz - Blic Online\nAko se Zaharovoj ne dopada kako Vučić sedi, možda je vreme da se Srbiji ne dopadne ruska baza kod Niša\nPonižavanje Srbije - ovako bi u najkraćem mogla da se protumači reakcija portparolke ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marije Zaharove koja je vrlo direktno i slikovito Srbiji stavila do znanja šta Rusija misli o njenom dogovoru iz Bele kuće, šta misli o njoj, i šta misli o toliko isticanom prijateljstvu i saradnji dve zemlje.\nZajednički izlazak na izbore SPS i SNS nisam ponudio ni Zorani Mihajlović ni Draganu Šormazu, kaže potpredsednik vlade i predsednik SPS Ivica Dačić, koji je upitao zašto se oni oglašavaju po tom pitanju.\nĐukić Dejanović: Građani odlučuju, a ne Šormaz; Palma: Kakav, bre, Šormaz, on je kao STARI POCEPANI ŠPORET\nPoslaniku SNS Draganu Šormazu, koji je poručio da bi Aleksandru Vučiću savetovao da SPS pošalje u opoziciju, socijalisti nisu ostali dužni, ali ni njihovi koalicioni partneri. Varničenje je kulminiralo sa Draganom Markovićem Palmom koji je poslaniku poručio da je "stari pocepani šporet".\nZAŠTO IM PLAĆAMO DA PRAVE CIRKUS Radikalka otišla na skupštinu NATO da bi im PRETILA PUTINOM\nInformacija da je srpska poslanica, radikalka Nataša Jovanović izazvala pravu buru na zasedanju Parlamentarne skupštine NATO u Poljskoj kada je praktično rekla da "obožava (Vladimira) Putina i njegovu politiku", osim prvobitnog šoka, otvorila je i pitanje ko uopšte predsatavlja Srbiju u toj instituciji i kakve tamo stavove zastupa.\n"U ČEMU JE PROBLEM?" Tri poslanika dužna Skupštini blizu 11.000 EVRA zbog službenih putovanja\nPoslanik SNS Dragan Šormaz duguje Skupštini Srbije čak 5.428 evra, zbog neopravdanih akontacija koje je dobio pre službenih putovanja u inostranstvo. Na hiljade evra Skupštini treba da uplate još tri srpska parlamentarca i gotovo svi tvrde da je problem u knjiženju. Jedan poslanik tvrdi da je dug izmirio.\nOBRADOVIĆ U PORICANJU Putin je svim rusofilima u Srbiji zabo NOŽ U SRCE, a evo šta o tome kažu srpski političari koji ga KUJU U ZVEZDE\nRuski predsednik Vladimir Putin zabo je juče "nož u srce" svim svojim obožavaocima u Srbiji upotrebivši Srebrenicu kao jedinicu za masakr tokom svoje godišnje konferencije za novinare. Govoreći o Ukrajini, Putin je rekao: "Tamo su zaista formirane jedinice milicije koje su spremne da odbiju bilo kakve vojne akcije protiv Donbasa. Mi smatramo da to odgovara interesima ljudi koji žive na toj teritoriji, zato što će se tada tamo dogoditi pokolj gori od Srebrenice", tačne su reči predsednika Rusije.\nŠormaz: NATO se ne meša u odnos Srbije i Rusije\nŠef delegacije u Parlamentarnoj skupštini NATO Dragan Šormaz kaže da je saradnja s NATO odlična, te da je Srbiji važno da bude deo evropskog bezbednosnog sistema, tvrdi da nam se vojna alijansa ne meša u odnos s Rusijom i poručuje da formiranje vojske Kosova ne postoji kao tema u toj organizaciji.\nŠormaz: Srbija pohvaljena u Parlamentarnoj skupštini NATO\nNa komitetu za ekonomiju i bezbednost godišnjeg zasedanja Parlamentarne skupštine (PS) NATO izveštaj o Zapadnom Balkanu, gde se nalazi i Srbija, jednoglasno je usvojen, a ono što je nama bitno je da je Srbija u tom izveštaju, za razliku od drugih, pohvaljena i o njoj se govori pozitivno, kaže šef delegacije Narodne skupštine Srbije pri PS NATO Dragan Šormaz.\nKRIVOLOV PREPELICA Uhapšen lovočuvar u ataru predsednika Lovačkog saveza Srbije\nAktivisti Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, uz pomoć službenika Policijske uprave iz Smedereva, ove subote rano ujutro sprečili su još jedan slučaj nezakonitog lova na prepelice korišćenjem zakonom zabranjenih elektronskih vabilica.\nŠormaz: Srbija ne želi da postane deo NATO-a\nŠef delegacije Narodne skupštine Srbije pri Parlamentarnoj skupštini NATO-a Dragan Šormaz rekao je da je strateški cilj Srbije da bude deo EU, te da ta država ne želi da postane deo NATO-a, niti Alijansa to od nje traži.\nSprema se novi zakon o lovstvu, Šormaz najavljuje usvajanje sledeće godine\nSrbija će sledeće godine dobiti novi zakon o lovstvu kojim će biti predviđen i ulazak privatnog sektora u lovišta, najavio je Dragan Šormaz, predsednik Lovačkog saveza Srbije.\nŠormaz: Bez novog Zakona o lovstvu, u lovištima će nastati haos\nPredsednik Lovačkog saveza Srbije Dragan Šormaz izjavio je danas u Boru da "Srbijašume" i "Vojvodinašume" ne mogu upravljati lovištima i da bi usvajanjem novog zakona o lovstvu, koji je u pripremi, bio zaustavljen "haos u ovoj oblasti".\nŠormaz šef delegacije za NATO\nSkupština Srbije imenovala je za predsednika Republičke izborne komisije diplomiranog pravnika Vladimira Dimitrijevića, a šef delegacije za NATO biće Dragan Šormaz.\nŠormaz: Nisam krivolovac\nNikada i nigde nisam bio u krivolovu, kaže za "Blic" poslanik Dragan Šormaz (SNS), koga je Društvo za zaštitu ptica Srbije optužilo da se bavi lovom zaštićenih vrsta ptica.\nNE HAJE ZA PROPISE Poslanik SNS-a se hvali da lovi zaštićene ptice\nNarodni poslanik Dragan Šormaz (SNS) javno se hvali time što lovi zaštićene vrste ptica, za šta su predviđene visoke kazne.\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije pozvalo je danas Inspekciju za zaštitu životne sredine Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine da utvrdi da li poslanik Dragan Šormaza lovi zaštićene vrste ptica i eventualno preduzme mere predviđene krivičnim zakonodavstvom iz oblasti zaštite prirode.\nČlanovi stalne delegacije Skupštine Srbije u Parlamentarnoj skupštini NATO danas su se u razgovoru sa ekspertskom delegacijom Sekretarijata NATO, koja boravi u Beogradu, saglasili da je neophodno da zajedno objasne grdađanima Srbije zašto je potrebna ta saradnja.\nŠormaz: Nije tačno da je VBA postupala nezakonito\nPoslanik SNS i član Odbora za kontrolu službi bezbednosti Dragan Šormaz izjavio je danas da je apsolutno netačno da je VBA postupala nezakonito i bez odluke suda prisluškivala građane.\nPoslanici pitaju o kreditu DS, jeftinim stanovima, filmovima i "Blerovim ljudima"\nPoslanici Skupštine Srbije i danas su iskoristili pravo da postavljaju pitanja nadležnima, pa su tako naprednjaci pitali da li je DS vratila kredit Razvojnoj banci Vojvodine uzet 2012. za potrebe izborne kampanje, SDS šta je sa obećanjima predstavnika vlasti da će gradnji jeftine stanove, kao i ko su "Blerovi ljudi", da li su i oni članovi vlade, a SPO zašto nema filmova o Balkanskim ratovima...\nŠormaz: Srbija će biti domaćin Skupštini NATO\nSrbija će od 31. marta do 2. aprila 2015. biti domaćin seminara za poslanike Parlamentarne skupštine NATO i partnerskim zemalja, kaže za “Blic” poslanik SNS Dragan Šormaz.\nŠormazov dres kod u Skupštini\nDragan Šormaz, poslanik SNS, juče je došao na sednicu Odbora za evropske integracije Skupštine Srbije u neuobičajenom izdanju - u roze majici s kratkim rukavima.


"Plavi" danas u Kotoru igraju utakmicu Kupa | onogošt.me\n"Plavi" danas u Kotoru igraju utakmicu Kupa\nFudbalere Sutjeske danas od 14 časova u gostima protiv Bokelja očekuje susret osmine finala Kupa Crne Gore.\nNikšićani su apsolutni favoriti u meču s obzirom na činjenicu da su prvi na tabeli, dok je Bokelj u drugoj ligi. Revanš susreta neće biti, pa će se znati ko prilazi u dalji tok takmičenja već nakon utakmice u Kotoru.\nU ostalim mečevima osmine finala sastaće se Jezero - Budućnost, Kom - Iskra, Rudar - Arsenal, Dečić - Petrovac, Igalo - Mornar, Podgorica - Zeta i OFK Titograd - Jedinstvo.\nRezultatska kriza Nikšićana, već pet kola bez pobjede\nFudbaleri Sutjeske remizirali su sa ekipom Mornara 1:1 u utakmici 17. kola šampionata Crne Gore.\nTrijumfom protiv Barana "plavi" žele da prekinu niz bez pobjede\nFudbaleri Sutjeske igraće danas na svom terenu protiv Mornara utakmicu 17. kola šampionata Crne Gore.\nSavović: U poslednjim kolima je očigledno došlo do pada koncentracije\nKraj polusezone u domaćem fudbalskom šampionatu polako se nazire. Iako u prethodna četiri kola nije ostvarila trijumf, Sutjeska i dalje ubjedljivo drži prvu poziciju. Naredna 18. runda, Nikšićanima će donijeti meč protiv Mornara, koga su već jednom savladali u međusobnom duelu u okviru devetog kola.


Algotech vesti Archives - Algotech\nCategory Archives: Algotech vesti\n14 септембра, 2021 at 10:30 AM\nSledeće nedelje se organizuje 20. jubilarna Technobank konferencija, koja na jednom mestu okuplja sve zaposlene iz bankarskog i finansijskog sektora.\n25 августа, 2021 at 12:59 PM\nKorišćenjem savremenih poslovnih rešenja, poput rešenja za digitalno upravljanje redovima (digitalni QMS), banke mogu značajno unaprediti brigu o korisnicima.\n21 јануара, 2021 at 10:40 AM\nImplementirali smo rešenje za digitalno upravljanje redovima Austrijskom Media Marktu\nMedia Markt je pomoću Algotech Austrije i rešenja za digitalno upravljanje redovima, u rekordno kratkom roku uveo sistem koji je unapredio i ubrzao sam proces online naručivanja i preuzimanja robe.\n8 октобра, 2020 at 7:59 AM\nKompanija Cisco, koja je lider u oblasti kolaboracionih rešenja, nedavno je objavila update za Cisco Webex Meetings aplikaciju.\n7 маја, 2020 at 10:41 AM\nPomoću mobilne aplikacije Webex Meetings za iOS uređaje možete organizovati ili se priključiti online sastancima sa svog iPhone mobilnog telefona ili iPad Pro tableta. Virtuelna pozadina Cisco Webex aplikacije je vrlo korisna opcija u uslovima rada od kuće.


24 sata , N. K.\nFoto: J. Janković / RAS Srbija\n- U svetu sam se osećao kao fabrički proizvod - kaže on za "24 sata". Iako je iskusio kako je raditi u svetskim pozorišnim teatrima, ipak se vratio u Srbiju i za to ima dobar razlog.\n- Radio sam nekoliko godina u Nemačkoj, ali tamo nema života kao ovde. Vrlo ste ograničeni poslom, naplatiće vam svaki cent koji vam daju kao platu, radite puno radno vreme, nema kašnjenja ni minut... Tamo sam se osećao kao fabrički proizvod. Mi smo ti koji odlučujemo gde ćemo i šta ćemo, ali ja sam ipak izabrao Srbiju jer je najbolje razumem - objašnjava umetnik.\nBalet u Srbiji, ali i sama kultura su, kako kaže Kolarov, u veoma lošoj situaciji, što je veoma tužno za umetnike, ali i njihove poštovaoce. Ceo tekst pročitajte na sajtu "24 sata".


MINISTAR SALKO BUKVAREVIĆ U POSJETI GORAŽDU Zapošljavanje i dalje u fokusu Ministarstva za pitanja boraca i invalida - Goražde PRESS\nHome Goražde MINISTAR SALKO BUKVAREVIĆ U POSJETI GORAŽDU Zapošljavanje i dalje u fokusu Ministarstva za pitanja boraca i invalida\nMINISTAR SALKO BUKVAREVIĆ U POSJETI GORAŽDU Zapošljavanje i dalje u fokusu Ministarstva za pitanja boraca i invalida\nRješavanje problema bivših boraca i zapošljavanje djece šehida i poginulih boraca bile su teme u fokusu današnje posjete federalnog ministra za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salke Bukvarevića Bosansko-podrinjskom kantonu Goražde.\nMinistar Bukvarević informirao je domaćine, na čelu s kantonalnim premijerom Emirom Okovićem, o aktivnostima koje Ministarstvo provodi i koje je završilo.\n"Posjeta je nastavak dobre saradnje između federalnog ministarstva za pitanja boraca, Vlade BPK Goražde i predstavnika boračkih organizacija 'grada heroja'", istakao je Bukvarević.\nPodsjetio je da je prije nekoliko dana u Sarajevu održan sastanak na kojem su predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti Federacije BiH s predstavnicima boračke populacije dogovorili rješavanje pitanja boračko-invalidske zaštite kroz tri koraka. Jedan je uspostava registra korisnika boračko-invalidske zaštite na cijeloj teritoriji Federacije BiH, koji je napravljen s ciljem da svi korisnici sredstava budu zavedeni u namjeri da se dođe do svakog bivšeg borca. Drugi korak bio je regulisanje reprezentativnosti boračkih udruženja kroz Zakon o boračkim udruženjima od posebnog društvenog značaja.\n"Sa sadašnjih 1.600 udruženja nastojimo da to dovedemo na normalan broj da borci imaju reprezentativna udruženja koja će ih predstavljati", pojasnio je ministar Bukvarević.\nTreći dio se odnosi na sporazum između Vlade FBiH i boračkih udruženja da dostignuti obim pojedinačnih prava i sredstva na nivou federalnog ministarstva za pitanja boraca u narednih pet godina ne bude umanjivan, a da se od ušteđenih sredstava rješavaju najteža pitanja iz oblasti boračko-invalidske zaštite.\nMinistar je naglasio da težište svakako ostaje na zapošljavanju djece šehida i poginulih boraca te pomoći borcima kroz boračke zadruge.\n"Nastavit ćemo saradnju po tom pitanju sa svim vladam, među kojima je i Vlada BPK Goražde koja je već kroz zajednički projekt zaposlila 40 djece šehida i poginulih boraca", naveo je Bukvarević.\nPremijer Oković, načelnik Općine Goražde Muhamed Ramović te predstavnici kantonalne skupštine, ministarstava te boračkih udruženja pohvalili su odnos Ministarstva za boračka pitanja prema njihovom kantonu naglašavajući važnost nastavka dobre saradnje.\nOković je kazao da rade na projektu spomen-obilježja i izrade monografije te da im je pomoć potrebna i na tom planu, a ministar je istakao da postoji volja da im se pomogne u vezi s tim.\n"Prema Ministarstvu smo aplicirali s projektom centralnog spomen-obilježja i nadamo se da će ono biti dio priče2, istakao je Oković te dodao da su s izradom monografije ''Goražde-grad heroj'' već krenuli.\nMinistar Bukvarević u okviru posjete BPK Goražde položio je cvijeće i odao počast na spomen-obilježju ispred Vlade BPK Goražde te na spomen-obilježju ''Memorijal šume 8.372''.\nTakođer, Bukvarević je posjetio i fabrike namjenske proizvodnje Unis-Ginex, Pobjeda Rudet i Pobjeda Technology.\nNaglasio je da je privreda u ovom kantonu za svaku pohvalu te da i vodeće firme mogu pomoći kod zapošljavanja djece šehida i poginulih boraca.


VUČIĆ NA OTVARANJU FABRIKE ADIENT U fabrici u Loznici posao za 1.500 ljudi! 9 148\t165\n03.10.2018. 12:51h 03.10.2018. 12:51h\nPredsednica Centra za spoljnu politiku Aleksandra Joksimović izjavila je danas da se Srbi i Albanci moraju bolje upoznati, jer nas predrasude vraćaju nazad u prošlost, ali i ukazala da se bez normalizacije odnosa Beograda i Prištine, ne može očekivati puna saradnja između Srbije i Albanije.\nKada je reč o EU, koja je cilj i Srbije i Albaniji, Joksimović je istakla sa su obe zemlje prepoznale da se proces proširivanja usporava, i da postoje mogućnosti da se tenzije povećaju, za šta je, kaže, Makedonija bila dobar primer.\nKao dobru stranu procesa pridruženja EU, navela je Berlinski proces, kroz koji smo, ističe, imali nekoliko odličnih projekata koji su inicirani upravo iz Beograda i Tirane, ideja o infrastrukturnom povezivanju, kao i povezivanje omladine, što je model koji je implementiran u Francuskoj i Nemačkoj posle Drugog svetskog rata.\nKako je navela, EU je u Strategiji označila 2025. godinu kao onu u kojoj bi članice Unije mogle postati Srbija i Crna Gora, podsetivši da je Albanija bila razočarana tom strategijom.\n"Svi ćemo postići cilj, a na tom putu i albanska i srpska strana treba da pomogne jedna drugoj", podvukla je Joksimović na konferenciji "Srbi i Albanci-kuda dalje?", koju organizuje novinska agencija Tanjug u saradnji sa albanskom agencijom ATA, i dodala da je to put kako treba sarađivati.\nIstakla je da kada bilo koja zemlja iz regiona postane nova članica EU, to znači da i region postaje njen deo, te da nije važno ko će prvi postati članica.\nJoksimović smatra da Albanija može dosta doprineti stabilnosti regiona, kao i da je potrebna saradnja u trouglu između Beograda, Tirane i Zagreba, jer je Zagreb već deo EU.\nMnogo je, ističe, napora i rada usmereno na poboljšanje veza između Srba i Albanaca, ali je poručila da, ukoliko ne rešimo i ne normalizujemo odnose Beograda i Prištine, ne možemo očekivati punu saradnju između Srbije i Albanije.\n"Sad je trenutak i postoji politička volja da se normalizuju odnosi između Beograda i Prištine. Ima novih ideja na stolu, a mislim da nisu ispitane sve do kraja. Nadam se da ćemo u sledećih nekoliko meseci videti nešto što možemo zvati kompromis, jer bez kompromisa nema resenja za ceo region. Ne radi se samo o Beogradu i Prištini", istkala je Joksimović.\nOna je podsetila da su Srbija i Albanija obnovile diplomatske odnose 2001. godine, te da postoji kratki period u kojem pokušavamo da se upoznamo.\nPodvukla je da u dugo vremena nismo imali komunikaciju, a da sada u 15-ak godina pokušavamno da poboljšamo nešto što nije postojalo toliko dugo.\nIstakla je da je postigunut značajan napredak, iako imamo određenih problema - važno je da nemamo vize, uz mnogo poseta na visokom nivou, premijere koji se posećuju...\nU tom smislu, Joksimović je ukazala na napredak u ekonomiji, te podsetila da se pre par godina u Nišu okupilo 250 kompanija, srpskih i albanskih, koje su želele da komuniciraju i rade zajedno, uz zajedničku komoru, sa centrom u Tirani.\nMišljenja je da treba produžiti sa čestim sastanicma na visokm nivou, raditi na zajedničkim temama, jer ima mnogo projekata, infrastrukturnih, pre svega, kao i na saradnji u oblasti turizma.\n"Moramo se upoznati bolje, to je glavni cilj na kojem bi trebalo da radimo, jer predrasude vraćaju nazad u prošlost, a ovde je upravo i tema budućnost", rekla je Joksimović.\nKada je reč o manjinama, ona je izrazila nadu da će novi zakon o manjinama u Albaniji biti konačno implementiran i da će srpska manjina priznati na način na koji je priznata albancka manjina u Srbiji.\nMnogo je, kaže, uloženo kada je reč o Preševskoj dolini u Srbiji.\nU vezi sa Makedonijom, Joksimović je rekla da nema precizne analize kako je i ko glasao na referendumu u toj zemlji, ali da joj se čini da je glasalo mnogo Albanaca, što, kaže, znači da se pojačava strah od Velike Albanije, a tu je i srž mnogih nerazumevanja i predrasuda u regionu.\nŠEŠELJ: Srbija da spremi 1.000 vojnika da uđu na Kosovo! Ako treba i pojačanje i avijacija!\nAleksandra JoksimovićDijalog Beograda i PrištineSrbijaAlbanija


Sarajevo: Muslimani žele bojkot homoseksualaca paradu nazivaju “paradom srama” | Hercegovački portal\nNaslovnica Zanimljivosti Sarajevo: Muslimani žele bojkot homoseksualaca paradu nazivaju “paradom srama”\nSarajevo: Muslimani žele bojkot homoseksualaca paradu nazivaju “paradom srama”\nU nedjelju je predviđeno održavanje prvog skupa LGBT osoba u glavnom gradu BiH, zbog čega je angažirano 1100 policajaca.\nU nedjelju je predviđeno održavanje prvog skupa LGBT osoba u glavnom gradu BiH, zbog čega je angažirano 1100 policajaca, posebni snajperski timovi, zaštitari te će biti postavljene betonske zapreke uz sporedne prometnice u središtu grada kojom je predviđeno kretanje kolone.\nDržavni čelnici dali podršku\nOvaj skup podržali su javni dužnosnici, uključujući i strane diplomate, ali ga je osudilo više udruženja. Iz udruge Mladi muslimani izrazili su očekivanje od političara da pokažu više samopoštovanja, tvrdeći da većina građana ne podupire Paradu ponosa LGBT zajednice, za koju tvrde da uopće nije diskriminirana u BiH. Pozvali su na snažnije angažiranje vjerskih vođa kako bi promovirali drukčije vrijednosti.\nPozvali su se na stav vodstva Islamske zajednice u BiH iz 2015. koje je objavilo da je homoseksualnost grijeh. Iz toga udruženja ocijenili su licemjernim potporu međunarodnih dužnosnika Paradi ponosa. “Sigurno Vam je poznato da većina građana BiH potporu ovoj problematičnoj grupaciji doživljava kao nešto što je nametnuto, tuđe i strano i kao nešto neprirodno i protivno našoj kulturi i tradicijskim vrijednostima i zato Vaše djelovanje smatramo neprijateljskim i destruktivnim”, ističe se iz udruženja Mladi muslimani.\nParada ponosa kao ‘parada srama’\n“Relevantne statistike pokazuju i to da su LGBT osobe sklonije upotrebi droga i narkotika, te da češće oboljevaju od depresija i psihijatrijskih poremećaja. Medicinska ispitivanja u drugim zemljama su pokazala da su 75 posto osoba oboljelih od AIDS-a i sifilisa upravo osobe s takvim sklonostima”, naveli su iz udruženja Mladi muslimani te su izrazili nadu da će “uspjeti zaštiti i obraniti od promotora ovoga zla”.\nPotporu održavanju parade ponosa dala su izaslanstva EU u BiH, te američko veleposlanstvo čiji će veleposlanik Eric Gordon Nelson sudjelovati na tom prvom takvom okupljanju. U video poruci koju je uputio američki diplomat, koji je deklarirani homoseksualac, će sudjelujući skupu dati potporu pripadnicima LGBT zajednice.


Misija OEBS-a u Srbiji podržava napore tužilaca i policije u borbi protiv krijumčarenja migranata i trgovine ljudima | OSCE\nPočetna strana Novosti Vest i saopštenja Misija OEBS-a u Srbiji podržava napore tužilaca i policije u borbi protiv krijumčarenja migranata i trgovine ljudima\nSef Misije OEBS-a u Srbiji, ambasador Andrea Oricio (d), potpisao je Memorandum o razumevanju sa Republičkim javnim tužiocem, Zagorkom Dolovac (l), o donaciji dva vozila i IT opreme Radnoj grupi za migracije. Beograd, 21. novembar 2016. Godine (OSCE/Milan Obradovic) Podaci o fotografiji\nAmbasador Andrea Oricio, šef Misije OEBS-a u Srbiji, je 21.novembra potpisao Memorandum o razumevanju sa Republičkim javnim tužiocem o donaciji dva vozila i IT opreme Radnoj grupi za migracije.\nRadnu grupu su zajedno osnovali Ministarstvo unutrašnjih poslova i Republičko javno tužilaštvo, da istraži i procesuira slučajeve krijumčarenja migranata i trgovine ljudima.\n,,Vozila koja je donirala Misija OEBS-a u Srbiji, će Radnoj grupi omogućiti da započne rad na terenu i da sprovodi inspekcije na licu mesta na lokacijama kao što su granični prelazi, mesta zločina, centri za azil ili pritvori," izjavio je Oricio.\n,,Oprema će obezbediti tužiocima i policijskim inspektorima potrebna sredstva kako bi analizirali prikupljene dokaze u skladu sa zajedničkim prioritetima."\nMisija OEBS-a takođe podržava regionalnu saradnju inspektora iz Srbije i njihovih kolega iz susednih zemalja, u cilju zajedničke borbe protiv organizovanih kriminalih grupa koje se bave prekograničnim krijumčarenjem i trgovinom migrantima


Rade Panić: Građani nisu svesni da u privatnom zdravstvu neće moći da plate lečenje - Mašina\nIskra Krstić 17.02.2022. 17.02.2022.\nRade Panić; Foto: Press centar\nPrivatizacija državnog zdravstvenog sistema planira se od 2015. godine, programom optimizacije zdravstva koji bi trebalo da se sprovede do 2035. Predsednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije, Rade Panić, je nedavno za Nova.rs ocenio da se „ide ka tome da se srpsko državno zdravstvo do kraja uništi“. Panić je za Mašinu elaborirao ovaj stav, navodeći postupke Ministarstva koji utiru put urušavanju zdravstva i njegovoj privatizaciji.\n„Polovinom 2015. godine na pregovorima u Ministarstvu zdravlja je prvi put od strane državnog sekretara, profesora Berislava Vekića, pomenuto da se ide na to da se primarna zdravstvena zaštita privatizuje. U međuvremenu su firma iz Belgije i konsultantska firma iz Hrvatske napravile, a NALED odobrio, projekat optimizacije zdravstva, koji možete videti na istoimenom sajtu“, izjavio je Panić.\nPo njegovim rečima, plan za privatizaciju se isprva uglavnom odnosio na banje, a zatim i na apotekarske ustanove: „Taj proces još nije završen, ali je pri kraju. Mislim da se Apotekarska ustanova Beograd još uvek drži.“ Podsetimo, privatizacija Apotekarske ustanove Beograd najavljena je početkom 2020. godine. Od tada je više sindikata zahtevalo da se od ove privatizacije odustane, sa argumentom da je efekat privatizacije poguban po svako organizovano društvo.\nPanić detaljnije objašnjava da se na osnovu zakona o zdravstvenoj zaštiti vršilo i ukidanje fizikalne medicine, odnosno ukidanje radnih mesta fizijatara, specijalista sportske medicine koji su radili u rehabilitacionim centrima i domovima zdravlja. Nastupila su i dva talasa otpuštanja stomatoloških radnika, čime su građani dodatno navikavani na to da u državnom zdravstvu ne mogu da dobiju adekvatnu uslugu. Panić skreće pažnju na to da su se otpuštanja dešavala uprkos tome što po Zakonu o radu nije dozvoljeno da poslodavac otpusti radnika koji doprinosi firmi, a da zadrži onoga koji ne doprinosi.\n„Imamo u medicinskim ustanovama veliki broj nemedicinskih radnika koji nemaju sistematizovano radno mesto. Mene često napadaju zbog toga što pominjem nemedicinske radnike, ali treba naglasiti da to nisu radnici koji rade sa pacijentima, koji nam pomažu u nezi pacijenata niti se brinu da bolesnici imaju šta da jedu niti da bude čisto“, konstatuje Panić, navodeći niz primera nemedicinskih radnika koji su zaposleni u državnoj službi na nesistematizovanim pozicijama, a često, po njegovim saznanjima, na posao i ne dolaze.\nU sklop namera za privatizaciju zdravstva spada i pokušaj ukidanja Studentske poliklinike u Beogradu, smatra Panić. Građani su se protiv ukidanja pobunili, početkom 2021. godine je organizovan i protest. Podsetimo, skup podrške Studentskoj poliklinici u Beogradu održan je u organizaciji Društva za održivu budućnost – Koraci, a javnosti i nadležnim institucijama se tom prilikom sa apelom da se planovima o ukidanju odupru obratila i Mreža akademske solidarnosti i angažovanosti – MASA. U njihovom saopštenju skrenuta je pažnja na to da korisnika Studentske poliklinike, koje su nadležni planirali da upute u domove zdravlja, ima čak 130.000.\n„Studentska poliklinika je dobar primer jer ona odgovorna za zdravstvenu zaštitu jedne od najugroženijih društvenih grupa – ljudi koji se nalaze u drugom gradu, na školovanju, koji nemaju primanja. Studentska poliklinika se, uz to, tokom pandemije pokazala kao jedna od najboljih ustanova u smislu zbrinjavanja pacijenata i brige o kovid obolelima“, kaže Panić.\nPredsednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije smatra da je ukidanje poliklinike najverovatnije bilo motivisano namerom da se njena zgrada, koja se nalazi u centru Beograda, u Krunskoj ulici na Vračaru, prenameni u poslovni prostor. On je izneo podozrenje da se o željama da se primarna zdravstvena zaštita prevede u privatne ruke a da se zgrade u kojima su javne zdravstvene ustanove, koje su često na atraktivnim lokacijama i u starim, zaštićenim objektima, prenamene, možda radi i kada su u pitanju druge medicinske ustanove.\nSkup podrške ispred Studentske poliklinike u Beogradu, 22. februar 2021; Foto: Jelena Lalatović / Mašina\n„Bila je čak i neka suluda ideja da se primarna zdravstvena zaštita građana obavlja od kuće. Dakle, da lekar može da radi od svoje kuće i da pokriva reon od deset kilometara, bez obaveze da ima opremu, da ga niko ne kontroliše… Ne znam kako su uopšte zamislili da neko kao lekar primarne zdravstvene zaštite radi od kuće. To je, valjda, srpski prevod koncepta porodičnog lekara – pošto ne umeju da organizuju onako kako to funkcioniše u razvijenim zemljama i uređenim društvima, hteli su da organizuju nešto što podseća na to, tek da se nešto radi“, komentariše Panić.\nPanić navodi da je Sindikat lekara i farmaceuta Srbije bio u boljoj poziciji da se njegovi predstavnici informišu o tačnim planovima Ministarstva i da se protiv privatizacije pobune u periodu kada je imao reprezentativnost. Ovaj sindikat je reprezentativnost stekao nakon 13 godina sudske borbe, ali ponovo izgubio 2016. Panić podozreva da je reprezentativnost sindikatu oduzet upravo zbog borbe protiv privatizacije zdravstva.\nPoložaj zdravstvenih radnika u javnom sektoru je, uz to, sve gori. Iako je pandemija koronavirusa učinila očiglednim koliko društvo zavisi od zdravstvenog sistema, stvari se za lekare i drugo medicinsko osoblje nisu popravile.\n„Prema zdravstevnim radnicima se ova država poprilično odnosi kao prema roblju“, ocenjuje Panić, i dodaje: „Tokom pandemije su zdravstveni radnici često bivali angažovani sa nedozvoljenim viškom prekovremenih radnih sati, iako Zakon o radu kaže da prekovremeni rad ne sme preći obim od trećine ukupnog radnog vremena; i to u delatnosti u kojoj postoji, naprotiv, i opcija skraćenog radnog vremena zbog otežanih uslova rada“. Panić je skrenuo pažnju i na to da prekovremeni rad često ne može da se naplati, da se ne poštuje pravo zdravstvenih radnika na topli obrok i regres, a da pokušaji pojedinaca da se za prava izbore na sudu završavaju procesima koji traju godinama i mobingom na poslu.\nPrividno poboljšanje predstavlja smanjenje broja zdravstvenih radnika prijavljenih na Birou za zapošljavanje. Dok ih je pre pandemije bilo oko 2.500, zvanično nezaposlenih medicinara danas ima oko 1.500. Panić, ipak, smatra da se situacija nije mnogo izmenila, i da bi broj nezaposlenih ostao isti kada se u zaposlene ne bi računali privremeno i prekarno zaposleni angažovani na osnovu volonterskih ugovora, ugovora o povećanom obimu posla na određeno vreme, preko opština, „sa vrlo sumnjivim ili neobjašnjivim obračunima plata“, i slično.\n„Koliko god da je pandemija teška zbog otežanih uslova rada, plašim se da će sve biti još mnogo gore kada se ona završi. Zdravstveni radnici već masovno napuštaju državni sektor, odlazeći što u inostranstvo, što u privatni sektor. Ako uzmemo u obzir da je za obuku jednog specijaliste potrebno godinu-dve radnog staža nakon fakulteta, pa tri do pet specijalizacije, pa bar još dve godine iskustva, ovakvim izostankom planiranja ćemo se naći u situaciji da neće imati ko da pokrije sistematizovana radna mesta. Vlast, ministarstvo se onda izvlače da nisu u mogućnosti da to finansiraju, pa kao rešenje predlažu privatizaciju“, izjavio je Panić.\nKao što su nekad privatizovali proizvodna preduzeća, smatra, sada privatizuju ustanove koje sebave zdravstvenom zaštitom.\n„To je ono što je od resursa ostalo u Srbiji, pa su odlučili da i to rasprodaju.“\nPandemija nije uticala na to da vlast prepozna značaj zdravstvenog sistema, promeni kurs i odustane od privatizacije.Po mišljenju našeg sagovornika, ona čini upravo suprotvo, i nije isključeno da će iskoristiti pandemiju da kaže da je ona finansijski previše opteretila državu. Građani, sa svoje strane, ne shvataju šta će se desiti jer, po Panićevim rečima, nisu svesni da ono što aktuelno izdvajaju za zdravstvo, što preko participacije, što putem lekova koje kupuju u apotekama, nestandardnih usluga i drugih davanja, još uvek nije previše.\n„Nadležni kažu da se kada privatna izdvajanja pređu 50% računa da više nije potreban državni sistem. Međutim, treba razmotriti još nešto. U državnom sistemu su se ne naplaćuju pune cene zdravstvenih usluga jer je sistem dotiran od strane države. Građani ne razumeju da će onog trenutka kada više ne bude te nelojelne konkurencije državnih ustanova prema privatnim sve cene otići nebu pod oblake. Dokaz za to je situacija koju smo mogli da pratimo tokom pandemije. Skoro sve cene usluga u privatnim ustanovama u Beogradu su se, tako, duplirale tokom pandemije upravo zahvaljujući toke što građani do usluge nisu mogli da dođu u privatnim ustanovama, što su privatnici iskoristili“, objašnjava Panić.\nPanić je ocenio da ni takve cene u privatnom sektoru još ne predstavljaju pune cene zdravstvenih usluga. Po njegovom mišljenju, cene usluga u privatnom sektoru snižava konkurentnost javnog zdravstva, ali i to što im država zasad gleda kroz prste, zbog čega mnogi privatnici ne plaćaju pun iznos poreza, radnike angažuju na crno i kršeći već pomenutu odredbu zakona o broju dozvoljenih sati prekovremenog rada. Panić smatra da država sa namerom dozvoljava da se državni zdravstveni sistem uruši, sa nesagledivom štetom po građane.\n„Mene često kao anesteziologa pitaju šta mislim o drugom načinu osiguranja i šta mislim o privatnom zdravstvu. Moj odgovor je vrlo jednostavan: platu koju trenutno zarađujem za mesec dana rada sa mnogo prekovremenih sati bih u privatnom zdravstvu mogao da zaradim za dva ili tri dana. Ali, strašan je problem ko će imati da plati moju uslugu šest meseci nakon što sve postane privatno. Da li će građani, ako se sve privatizuje, uopšte moći sebi da priušte zdravstvene usluge po tržišnim cenama? Ne kažem da je trenutna situacija dobra, ali ona takvom može da se napravi i to bez ikakvom povećavanja izdvajanja za zdravstveno osiguranje, nego povećavanjem dostupnosti svih podataka, popravljanjem upravljačkog kadra i tako dalje“.\nTags privatizacijaRade PanićSindikat lekara i farmaceuta


Savski trg u Beogradu biće najveći pešački trg: 250 novih stabala, u sredini spomenik od 23 metra - 10.05.2020, Sputnik Srbija\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić izjavio je da će rekonstrukcijom Savskog trga biti potpuno promenjen način na koji će taj deo Beograda funkcionisati. Ističe... 10.05.2020, Sputnik Srbija\nvesti, beograd, spomenik, goran vesić\n„Površina će biti oko 12.000 metara kvadratnih, a po obodima će ići tramvajski, autobuski i automobilski saobraćaj. Uspeli smo da pustimo deo za automobilski i autobuski saobraćaj, kao i za tramvajski iz pravca Karađorđeve ka Nemanjinoj“, rekao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, sada kada se dolazi sa Starog tramvajskog mosta može da se skrene desno i da se bez problema ide prema Nemanjinoj.\n„Krenuli su ponovo i tramvaji 6, 7, 9 i 14 i obnovljena je tramvajska linija 12“, istakao je Vesić za tv Pink, prenosi Beoinfo.\nU narednih mesec do dva dana će, kako je najavio, biti pušten tramvajski saobraćaj iz pravca Savske ka Nemanjinoj, kao i automobilski saobraćaj.\n„Prvo će narednih dana, krenuti autobuski saobraćaj, a po završetku izmeštanja kanalizacione crpne stanice, saobraćaj će ići po obodima“, rekao je on.\nRekao je naveo i da će u sredini biti najveći pešački trg u Beogradu.\n"Tu se uskoro sadi i novih 250 stabala, a u sredini će biti spomenik Stefanu Nemanji, visine 23 metra. On se podiže na predlog predsednika Aleksandra Vučića“, dodao je Vesić.\nKako je ocenio, taj kraj će sa iseljenjem autobuske stanice i renoviranom železničkom stanicom dobiti potpuno drugačiji izgled.


Evropski festival animiranog filma - Balkanima | Filmske radosti\nEvropski festival animiranog filma - Balkanima\nMeđunarodni festival animiranog filma „Balkanima“ iniciran je od strane srpskog ogranka Međunarodnog udruženja filmskih animatora ASIFA i održava se u organizaciji Akademskog filmskog centra Doma kulture „Studentski grad“ u Beogradu.\nOsnovni cilj festivala je promovisanje umetnost animacije u zemlji osnivača – Srbiji, na Balkanu, zemljama jugoistočne Evrope i njihovom uklapanju u evropske kulturne tokove. Festival ima za cilj da pomogne mladim autorima širom Evrope da kroz upoznavanje sa ostvarenjima razvijenijih produkcija i uvođenjem novih tehnologija razviju svoj osećaj za umetnost i razumevanje među ljudima.\nFestival ima dva takmičarska programa dok su prateći programi sačinjeni od portreta evropskih majstora animacije, retrospektive i internacionalnih kinematografija.\nProgram festivala uključuje i počasni program dobitnika priznanja za sveukupno stvaralaštvo u oblasti animacije na području jugoistočne Evrope. Selekciona komisija i žiri za nagrade „Balkanime“ sastavljeni su od stručnjaka i pedagoga iz oblasti animacije, filmskih autora, filmskih kritičara, novinara... Selekciona komisija može promeniti prijavljenu kategoriju filma ukoliko smatra da je isti podobniji drugom programu. Međunarodni žiri za ocenjivanje filmova glavnog takmičarskog programa sačinjavaju tri člana: dva iz Evrope i jedan iz Srbije. Žiri studentskog takmičarskog programa sačinjavaju pored umetničkog direktora, profesori i studenti visokih umetničkih škola.\nUmetnički direktor, tvorac i prepoznatljivo lice festivala, profesor Nikola Majdak se i pored svih poteškoća oko finansiranja godina bori da Studenski grad bude ključno mesto zaljubljenika animacije svake jeseni. Naravno, pored njega tu je i sjajan tim mladih saradnika koji je neophodan da bi sve bilo uspešno izvedeno.\nFilmske radosti su prethodne dve godine uspevale da svoje posetioce obogate i sa dve video reportaže.


Vijeće EU očekuje da će se lideri konstruktivno angažirati na formiranju vlast - Akta.ba\nVijeće EU očekuje da će se lideri konstruktivno angažirati na formiranju vlast\n15.10.2018. 15:21 / Izvor: Akta.ba\nVijeće Evropske unije za vanjske poslove ponovo ističe svoju nedvosmislenu predanost evropskoj perspektivi Bosne i Hercegovine kao jedinstvene, cjelovite i suverene zemlje.\nNakon izbora 7. oktobra i podsjećajući na Zaključke iz juna 2018. godine, Vijeće očekuje da će se svi lideri konstruktivno angažirati na formiranju vlasti na svim razinama, u interesu svih građana. Vijeće podsjeća da očekuje da vlasti u BiH daju prioritet nastavku reformi potrebnih za napredovanje na evropskom putu, osiguravajući potpunu i učinkovitu provedbu Reformske agende – saopćeno je iz Delegacije EU u BiH.\nU tom kontekstu, Vijeće pozdravlja nastavak prisustva Operacije Althea, koja se nakon Strateškog pregleda iz 2017. godine ponovo usmjerila na svoj temeljeni mandat, uz zadržavanje elemenata izgradnje kapaciteta i obuke koji se još uvijek smatraju potrebnim i ukidanje ostalih elemenata koji više nisu relevantni.\nU tom kontekstu, kao dio cjelokupne strategije EU za Bosnu i Hercegovinu, Vijeće potvrđuje spremnost EU da u ovoj fazi nastavi izvršni vojni mandat Operacije Althea kako bi podržao vlasti BiH u očuvanju sigurnog i bezbjednog okruženja, pod obnovljenim mandatom UN-a.\nVijeće očekuje predstavljanje narednog strateškog pregleda 2019. godine kao osnova za diskusiju sa zemljama članicama o zadacima i mogućnostima EUFOR-a za budućnost Operacije, imajući u vidu i potrebu za podrškom napretku BiH u procesu evropskih integracija i uzimajući u obzir sigurnosnu situaciju na terenu.\nEU istovremeno nastavlja poticati vlasti Bosne i Hercegovine, uz podršku međunarodne zajednice, da ubrza svoje napore u zbrinjavanju viškova municije, naoružanja i eksplozivnih sredstava, kao i deminiranja i ostalih neriješenih pitanja – navodi se u saopćenju iz Delegacije EU u BiH.


Pod naslovom "apel i obaveštenje" Fudbalski savez Srbije je poslao poruku svima koji će sa tribina "Čarira" gledati meč Vojvodine i Partizana.\nA poruka se tiče fer i sportskog navijanja u Nišu, na neutralnom terenu koji će ugostiti simpatizere oba učesnika finalnog okršaja.\nU nameri da meč prođe bez incidenata, FSS je kao organizator finalne utakmice apelovao na navijače da se pridržavaju Zakona o sprečavanju nasilja i nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama:\n- U sredu 24. juna od 19,00 na stadionu „Čair“ u Nišu sastaju se Vojvodina i Partizan u okviru finala Kupa Srbije, meča koji treba da predstavlja praznik srpskog fudbala. Tim povodom Fudbalski savez Srbije želi da uputi apel, kao i da obavesti sve oni koji će prisustvovati poslednjem meču takmičarske sezone 2019/20. da se pridržavaju Zakona o sprečavanju nasilja i nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama, uz napomenu da je obavezno posedovanje indentifikacionog dokumenta (lične karte, putne isprave i sl.) prilikom kupovine ulaznica (jedno lice ne može da kupi više od četiri ulaznice). Ulaz na stadion biće omogućen navijačima dva sata pred početak meča, dakle od 17, stoji u obaveštenju.\n"ŠTA TO RADI LUDAK?" Dan kada je BRKATI DEBELJUCA na beogradskoj Marakani promenio istoriju fudbala! /VIDEO/\nVojvodina i Partizan igraju drugi put za manje od nedelju dana pošto je proteklog vikenda novosadski tim crno-bele u poslednjem kolu porazio 1:0.\nVideo: Govor Sava Miloševića u svlačionici nakon pobede nad Zvezdom u kupu


Mladen Lijanović ponovo kandidat za mandatara VM BiH – Informer\nSjednica Predsjedništva Narodne stranke Radom za boljitak (NSRZB) održana je danas u Sarajevu na kojoj je Predsjedništvo odlučilo da Mladen Ivanković Lijanović ponovno bude kandidat NSRZB-a za mandatara Vijeća ministara BiH.\nNakon sjednice Predsjedništva te stranke održana je konferencija za novinare na kojoj je član Predsjedništva Narodne stranke Radom za boljitak Šefik Smlatić kazao kako trenutna situacija oko provedbe izbornih rezultata na državnoj razini ne poprima obrise ikakvog skorog rješenja zbog zakulisnih igara, navodi se u priopćenju iz NSRZB-a.\nTokom konferencije za novinare predsjednik NSRZB-a Mladen Ivanković Lijanović kazao je kako je spomenuta stranka javnosti prezentirala svoj ekonomski program u kojem su navedene sve neophodne mjere za izbavljanje BiH iz dužničkog ropstva, za otvaranje novih radnih mjesta kao i za zaštitu i oporavak domaće proizvodnje.\n“Stoga smatram da i moj program za predsjedatelja Vijeća ministara BiH koji proizlazi iz toga, donosi najkonkretnija i najbolja rješenja za sve građane Bosne i Hercegovine. Nerealni zahtjevi pojedinih političkih predstavnika uistinu ugrožavaju cijeli ovaj proces, posebno zahtjevi dva HDZ-a”, istaknuo je predsjednik NSRZB-a.\nHDZ 1990: Ostajemo privrženi sporazumu hrvatskih stranaka


PAD HELIKOPTERA Diković krije tajnu\nMarko R. Petrović - Vuk Z. Cvijić\nObe komisije koje ispituju pad helikoptera završile su izveštaje, ali javnost ni tri nedelje kasnije ne zna šta je izazvalo udes i da li je bilo propusta u lancu komandovanja.\nTehnička komisija RV i PVO, koja se bavila uzrocima i okolnostima pada, juče je završila izveštaj i već danas će ga predati Višem javnom tužilaštvu u Beogradu, u kojem je već izveštaj komisije koju je formirao načelnik Generalštaba Vojske\nSrbije, general Ljubiša Diković.\nA upravo je general Diković, prema saznanjima „Blica“, sprečio da u javnost izađu detalji prvog, suštinski važnijeg izveštaja o poštovanju procedura pri angažovanju helikoptera iako je lično, dan posle udesa, rekao da će javnost biti obaveštavana o svim detaljima kako komisija do njih bude dolazila.\nDikoviću je, kako tvrdi izvor „Blica“, prikazan i snimak konferencije za novinare u Domu vojske 14. marta na kojoj to izgovara, ali je on ostao nepopustljiv.\n- Nije želeo da se objave čak ni imena članova komisije niti, recimo, podatak koga je sve komisija saslušala. A saslušala je sve koji su bili u lancu komandovanja to veče - kaže izvor „Blica“, ali ne precizira o kome je reč.\nDetalje iz izveštaja do sada je iznosio samo premijer Aleksandar Vučić, a ministar odbrane Bratislav Gašić juče je na konkretno pitanje može li, zbog porodica poginulih, da kaže tačan dan kada će podaci iz izveštaja biti javni odgovorio da to nije u njegovoj nadležnosti, i da će javnost biti upoznata sa izveštajem čim komisija bude završila rad.\nTehnički propusti nisu odlučujuće doprineli nesreći\nMinistarstvo odbrane je ranije saopštilo, pozivajući se na interno uputstvo Ministarstva, da je ta stvar sada u nadležnosti Tužilaštva.\nNa to je reagovao poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić\nocenivši da interni akt Ministarstva nikako ne može da bude jači od slova zakona, te da taj izveštaj ne može da bude tajna. U Tužilaštvu kažu da se zasad neće oglašavati, a da će, kada im stigne drugi izveštaj, odlučiti da li će ih objaviti.\nTehnička komisija RV i PVO, kako je saopšteno, „došla je do svih podataka na osnovu kojih je izvršila analizu i izvela zaključke“, a sve to navedeno je u izveštaju „s kompletnom pratećom dokumentacijom od oko 500 stranica“. U komisiji su bili pripadnici više institucija Vojske i Ministarstva odbrane.\nKomisija za osnovno ispitivanje udesa vojnog helikoptera 13. marta, koju je formirao komandant Ratnog vazduhoplovstva i protivvazduhoplovne odbrane, danas će predati izveštaj Višem javnom tužilaštvu u Beogradu, najavilo je Ministarstvo odbrane.


(Not translated) Održan Info dan o Trećem programu za djelovanje Unije u oblasti zdravstva\n(Not translated) Održan Info dan o Trećem programu...\nU Sarajevu je održan Info dan o Trećem programu za djelovanje Unije u oblasti zdravstva (2014-2020), programa čiji cilj je unapređenje zdravlja građana Evropske unije i smanjivanje nejednakosti u oblasti zdravlja, podsticanje inovacija u zdravstvu, povećanje održivosti zdravstvenih sistema, fokusiranje na teme koje rješavaju aktuelne probleme u oblasti zdravlja u državama članicama, te podrška i podsticanje saradnje između država članica.\nTreći program delovanja EU u oblasti zdravstva tiče se unapređivanja zdravlja putem podsticanja saradnje između zemalja članica kako bi se unaprijedile zdravstvene politike koje donose korist svojim građanima.\nSekretarka Ministarstva civilnih poslova BiH Biljana Čamur Veselinović podsjetila je da budžet programa na nivou cijele Evropske unije iznosi 449.4 miliona eura za čitavo 7-godišnje razdoblje trajanja ovog programa, a u Bosnu i Hercegovinu je od 2017.godine, od kada je BiH članica programa, kroz zajedničke akcije povučeno oko 108 475 eura.\nBosna i Hercegovina učestvuje u ovom programu na osnovu bilateralnog sporazuma sa Evropskom unijom potpisanog 4. aprila 2017. godine. Upravljanje Programom Evropska komisija je povjerila Izvršnoj agenciji za potrošače, zdravlje i hranu Evropske komisije (CHAFEA).\nInfo danu u Sarajevu prisustvovali su predstavnici Direktorata za zdravlje i sigurnost hrane (DG SANTE) i Izvršne agencije za potrošače, zdravlje, poljoprivredu i hranu Evropske komisije koji su predstavili instrumente iz programa i aktivnosti predviđene programom rada za 2019.godinu.


Priština veruje u diplomatsku pobedu\nHag, Međunarodni sud pravde\nZamenik premijera Kosova Hajredin Kući ocenio je kao nedemokratsku inicijativu Srbije da od Međunarodnog suda pravde zatraži mišljenje o statusu Kosova. Kući je izrazio uverenje da će insistiranje Srbije da je nezavisnost nelegalna biti odbačeno i da će Priština dobiti tu ‘bitku’.\nInstitucije Kosova pripremaju diplomatske aktivnosti uoči Generalne skupštine UN koja će biti održana u zadnjoj nedelji septembra u Njujorku. Kako je najavljeno, Srbija će na tom sastanku od zemalja članica UN zatražiti odobrenje da pita za mišljenje Međunarodni sud pravde o tome da li je proglašenje nezavisnosti Kosova 17. februara bilo u skladu sa medjunarodnim pravom.\nZamenik premijera Kosova Hajredin Kući izrazio je uverenje da će zemlje koje su pomogle Kosovu da proglasi nezavisnost biti protiv zahteva Sbije i da će Beograd izgubiti diplomatsku bitku.\n“Inicijativa Srbija je uperena protiv Kosova, protiv regionalnih odnosa, ali iznad svega protivna je demokratskim vrednostima zemalja koje su priznale Kosovo i ja verujem da u tome nismo sami i da ćemo tu bitku dobiti”, kazao je Kući.\nPredsednik Fatmir Sejdiu i ministar inostranih poslova Skender Hisni najavili su da će se inicijativi Srbije suprotstaviti argumentima na više sastanaka koje budu imali u Njujorku.\nKosovski zvaničnici očekuju da se posle Generalne skupštine UN ubrza priznanje Kosova, s obzirom da je do sada 46 zemalja, od 192 članice UN, priznalo Kosovo, zbog čega opozicija svekodnevno kritikuje Vladu.\nU svakom slučaju, na Kosovu se veruje da bi inicijativa Srbije mogla da utiče na odlaganje priznanja nezavisnosti ali ne i na promenu statusa.


Od subote do ponedeljka na programu su svi mečevi 6.kola Prve lige Srbije u sezoni 2018/19, a u nastavku su parovi i termini mečeva.\nNOVI PAZAR – BEŽANIJA (subota 08.septembar, 16:30 časova)\nEkipa Novog Pazara će u okviru 6.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekati goste iz Beograda, ekipu Bežanije. Domaćini na startu sezone nemaju nijednu pobedu, uz tri remija i dva poraza, pa sa samo 3 boda na svom kontu zauzimaju 14.mesto na tabeli. Gosti su sa druge strane jako dobro započeli aktuelnu sezonu, sa četiri ostvarene pobede i jednim porazom, pa sa 12 bodova na svom kontu zauzimaju odlično 2.mesto na tabeli.\nRADNIČKI 1923 – BUDUĆNOST (subota 08.septembar, 16:30 časova)\nKragujevački Radnički 1923 će u okviru 6.kola Prve lige Srbije na svom stadionu dočekati goste iz Dobanovaca, ekipu Budućnosti. Domaćini su aktuelnu sezonu započeli sa dve pobede, uz jedan remi i dva poraza, pa sa 7 bodova na svom kontu zauzimaju 6.mesto na tabeli. Gosti su sa druge strane na staru sezone zabeležili jednu pobedu, uz čak tri remija i jedan poraz, pa sa 6 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 8.mesto na tabeli.\nTELEOPTIK – JAVOR MATIS (subota 08.septembar, 16:30 časova)\nZemunski Teleoptik u okviru 6.kola Prve lige Srbije na svom terenu dočekuju goste iz Ivanjice, ekipu Javor Matisa. Domaćini su na startu sezone zabeležili samo jednu pobedu, uz dva remija i dva poraza, pa sa 5 bodova na svom kontu zauzimaju 11.mesto na tabeli. Gosti su sa druge strane na startu sezone ostvarili dve pobede, uz dva remija i jedan poraz, pa sa 8 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 5.mesto na tabeli.\nINĐIJA – TSC (nedelja 09.septembar, 16:30 časova)\nJedan od nazanimljivijih mečeva 6.kola Prve lige Srbije igra se u Inđiji gde istoimeni tim dočekuje goste iz Bačke Topole, ekipu TSC-a. Domaćini su sjajno započeli aktuelnu sezonu, neporaženi su sa četiri pobede i jednim remijem, pa sa 13 bodova na svom kontu zauzimaju 1.mesto na tabeli. Gosti su na startu sezone ostvarili samo jednu pobedu, uz čak tri remija i jedan poraz, pa sa 6 bodova na svom kontu zauzimaju 7.mesto na tabeli.\nOFK BEČEJ 1918 – OFK ŽARKOVO (nedelja 09.septembar, 16:30 časova)\nEkipa OFK Bečej 1918 će u okviru 6.kola Prve lige Srbije dočekati goste iz Beograda, ekipu OFK Žarkovo. Domaćini su sezonu započeli solidno, sa dve ostvarene pobede i tri poraza, pa sa 6 bodova na svom kontu zauzimaju 10.mesto na tabeli. Gosti su na startu debitantske sezone ostvarili jednu pobedu, uz dva remija i dva poraza, pa sa 5 bodova na svom kontu zauzimaju 12.mesto na tabeli.\nTRAYAL – METALAC (nedelja 09.septembar, 16:30 časova)\nKruševački Trajal će u okviru 6.kola Prve lige Srbije dočekati goste iz Gornjeg Milanovca, ekipu Metalca. Domaćini su jako loše započeli aktuelnu sezonu, uz samo jedan remi i čak četiri poraza, pa sa jednim bodom na svom kontu trenutno zauzimaju poslednje 16.mesto na tabeli. Gosti su bili uspešniji ostvarivši jednu pobedu, uz čak tri remija i jedan poraz, pa sa 6 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 9.mesto na tabeli.\nSLOBODA – ZLATIBOR (nedelja 09.septembar, 19:30 časova, TV)\nDerbi meč 6.kola Prve lige Srbije igra se u Užicu gde domaća Sloboda dočekuje komšije iz Čajetine, ekipu Zlatibora. Domaćini su sezonu započeli slabim rezultatima, još uvek su bez pobede, uz dva remija i tri poraza, pa sa samo 2 boda na svom kontu zauzimaju pretposlednje 15.mesto na tabeli. Na drugoj strani, gosti su prijatno iznenađenje sa tri pobede, uz jedan remi i jedan poraz, pa sa 10 bodova na svom kontu zauzimaju odlično 4.mesto na tabeli.\nBORAC – SINĐELIĆ (ponedeljak 10.septembar, 18:30 časova, TV)\nPoslednji meč 6.kola Prve lige Srbije igra se u Čačku gde domaći Borac dočekuje goste iz Beograda, ekipu Sinđelića. Domaćini su na startu sezone ostvarili samo jednu pobedu, uz dva remija i dva poraza, pa sa 5 bodova na svom kontu zauzimaju 13.mesto na tabeli. Gosti su sa druge strane sezonu započeli mnogo bolje, još uvek su neporaženi sa tri ostvarene pobede i dva remija, pa sa 11 bodova na svom kontu zauzimaju odlično 3.mesto na tabeli.


Berzanski indeski u Aziji rastu\nHongoški indeks Hang Seng\nVrednosti akcija na berzi u Hong Kongu porasle su 9 desetina procenta, dok su na tokijskoj berzi porasli za tri četvrtine jednog procenta\nIndeksi na azijskim berzama su krajem današnjeg dana porasli, posle objavljivanja neočekivano pozitivnih trgovinskih rezultata u Kini i rekordno dobrom danu na Vol stritu.\nVrednosti akcija na berzi u Hong Kongu porasle su za gotovo devet desetina procenta, dok su na tokijskoj berzi porasli za tri četvrtine jednog procenta. Uopšteno gledajući, vrednost azijsko-pacifičkog indeksa MSCI porasla je za osam desetina procenta, što je gotovo najveći rast u poslednjih pet godina.\nNagli skok vrednosti deonica u Kini odraz je boljeg od očekivanog rasta uvozno – izvozne trgovine, što je podstaklo oprezni optimizam prema ekonomskom oporavku Kine. Zvanični podaci u aprilu ukazuju na trgovinski suficit u Kini u vrednosti od 18 milijardi i 200 miliona dolara. Izvoz je porastao za 14,7 odsto dok je uvoz skočio za 16,8 odsto. Oba podatka su viša nego što je većina ekonomista očekivala.\nU medjuvremenu, najpoznatiji američki berzanski indeks industrijskih preduzeća, Dau Džons, završio je dan sa rekordno visokom vrednošću, i prvi put premašio 15.000 poena.\nInvestitori u SAD, Evropi i Japanu ohrabreni su prošlonedeljnim izveštajem o znatnom porastu broja novih radnih mesta u Americi, što je umanjilo zabrinutost za ekonomski rast. To rastuće poverenje zaslužno je za porast vrednosti Dau Džonsa na 15,056. Indeks S&P 500 je takodje porastao na 1,625.