Orlandić:Trenutno najbolje funkcionišu linije prema BGD\nTanjug 13. januara 2021. 09:33\nPODGORICA – Izvršni direktor Aerodroma Crne Gore Danilo Orlandić izjavio je danas da to preduzeće pregovara sa tri aviokompanije o eventualnom nadomeštanju letova ka onim destinacijama koje je tokom godine pokrivao Montenegroerlajns.\nGostujući u Jutarnjem programu TVCG, Orlandić je rekao da pregovori idu svojim tokom, kao i da je svemu najveća prepreka epidemija korona virusa.\n„Aerodromi Crne Gore pregovaraju sa tri kompanije o eventualnom nadomeštanju svih destinacija koje smo imali sa Montenegroerlajnsom tokom godine. Ti razgovori idu svojim tokom, ali je kovid problem, jer se veliki broj zemalja Evropske unije (EU) ponovo zatvara“, rekao je Orlandić.\nVeruje da će od aprila ili maja imati značajan broj letova, uz ocenu da će ovo biti izazovna godina i za Aerodorme Crne Gore i za domaću privredu.\n„Treba biti optimista da će sve proći. Proces vakcinacije je učinio pozitivne stvari, imamo najave da bi aviosaobraćaj mogao da se stabilizuje“, rekao je Orlandić, navodeći da trenutno najbolje funkcionišu linije prema Beogradu.\n„Mi se još uvek ne naplaćujemo putem imovine. Naplatu određenih dugovanja smo otpočeli, procedura ide preko izvršitelja i trenutno se to vrši samo na novčanim sredstvaima. Narednih dana imamo dodatna izvršenja prema MA i verujem da ćemo uspeti da naplatimo sva dugovanja koja imamo od MA“, rekao je Orlandić.\nPodsetio je da su Aerodromi Crne Gore 2019. imali prihod od 34 miliona, a profit preko 15 miliona evra: „Prošle godine smo prihodovali 27 miliona manje, i gubitnak je preko 11 miliona evra“.\nJoš uvek, kaže, isplaćuju redovno plate u punom iznosu, a imaju još sredstava za redovne obaveze.\n„Ako se situacija ubrzo ne popravi, moraćemo da tražimo nove načine finansiranja“, rekao je Orlandić, preneo je portal RTCG.


Predstavljanje turističke ponude Zlatibora na Međunarodnom sajmu turizma | Gold gondola Zlatibor\nPredstavljanje turističke ponude Zlatibora na Međunarodnom sajmu turizma\nTuristička ponuda Zlatibora danas, 24. februara, imala je svoju sajamsku prezentaciju na štandu Turističke organizacije regije Zapadne Srbije.\nPredstavljeni su svi turistički potencijali Zlatibora, među kojima i najznačajniji projekat Opštine Čajetina u poslednjih 100 godina, Gold gondola Zlatibor. G-din Milan Stamatović, predsednik Opštine Čajetina, istakao je da Zlatibor iz godine u godinu beleži sve bolje rezultate i da se trudi da, promovišući svoj turizam i domaću ponudu, ujedno promoviše i Srbiju.\nU isto vreme, Stamatović je izrazio žaljenje što dražava još uvek koči realizaciju projekta od nacionalnog značaja: „Opština Čajetina ozbiljno radi i ozbiljno razmišlja investicijama i unapređenju turističke ponude. Upravo smo iz tog razloga ovde doneli kabinu, da pokažemo da smo sve pripremili i obezbedili novčana sredstva, te bi bilo dobro da nas institucije pomognu, da bi se ovakvi projekti što brže i efikasnije ubuduće realizovali u Srbiji. Razlog zbog kojeg smo se opredelili da krenemo narodnom mobom kao nekada je zbog toga što želimo da pokažemo da treba da se raskrsti sa nepotrebnom birokratijom i uzimanjem samovolje i ovlašćenja političara koji ne sagledavaju realno teret svoje funkcije. Ima li važnijeg posla za Srbiju od najvažnije investicije, nove gondole koja je prezentovana danas ovde? Niko nas neće zaustaviti, nastavićemo da radimo na ovom projektu. Nadam se da je današnji događaj pokazao put kojim Srbija treba da ide, a mi smo tome dali svoj doprinos. Nama jeste cilj da izađemo izvan nacionalnih okvira, da se što više predstavimo na međunarodnom planu i da povećamo broj inostranih gostiju koji, istinu govoreći, zaobilaze Srbiju iz raznoraznih razloga.“\nPrisutne je pozdravio i direktor Turističke organizacije Zlatibor g-din Vladimir Živanović. Direktorka JP „Gold gondola“ Zlatibor, g-đa Bojana Božanić, izrazila je nadu da će se trenutno prizemljena gondola na sajmu turizma do kraja godine vinuti u vazduh na trasi od centra Zlatibora do vrha Tornika.


Za samo šest sati, juče su u porodilištu Opšte bolnice Zdravstvenog centra „Gnjilane“ u Pasjanu rođene četiri bebe, a na svet su došla tri dečaka i jedna devojčica, potvrdio je za Kosovo onlajn direktor ZC „Gnjilane“ dr Zoran Perić.\nIz porodilišta u Pasjanu (Foto Kosovo online)\nPerić je rekao da je sve proteklo u najboljem redu i da se novorođenčad i njihove majke osećaju dobro.\n„Ovo je veoma značajno, jer dokazuje da smo i u kadrovskom i u organizacionom smislu opremljeni da radimo i više porođaja u jednom danu, dok je za narod koji ovde živi ovo dobra vest da nas je sve više i da samim tim postoji nada za opstankom na ovim prostorima“, rekao je dr Perić.\nOn podseća da se u ovoj bolnici svake godine, od 2015. kada je porodilište otvoreno, rađa sve više beba, a za sada je rekord da je u jednom danu rođeno pet beba.\n„Prošle godine je rođeno 140 beba, a sada kada uporedimo brojke sa istim periodom prošle godinu, možemo da kažemo da, ukoliko se nastavi ovim tempom, taj broj će u ovoj godini biti veći“, navodi dr Perić.\nOsim lepih vesti iz porodilišta, direktor Zdravstvenog centra „Gnjilane“ ističe i sve bolju situaciju kada je reč o borbi protiv koronavirusa.\n„Juče smo testirali četiri osobe i sva četiri rezultata su negativna, za razliku od ranijeg perioda kada smo u jednom danu testirali i do 50 osoba, od kojih je 30 do 40 odsto bilo pozitivno. Smanjio se broj ljudi koji se u našim kovid ambulantama javlja sa simptomima, a i na odeljenju imamo jednog pacijenta kojem je potrebna kiseonička potpora“, kaže dr Perić.\nOn naglašava da je dobra vest i to što je do sada vakcinisano blizu osam hiljada građana Kosovskog pomoravlja i što je odziv za vakcinaciju i dalje veliki.\n„Svake nedelje imamo od 150 do 200 vakcinisanih građana što je značajno doprinelo uspešnoj borbi protiv koronavirusa“, zaključio je dr Zoran Perić.\n23.06.2021 Srbi iz Kosova Polja pozvali predsednika Vučića da ih poseti (784)\n23.06.2021 Srpska lista se zahvalila Vučiću na jučerašnjem izlaganju (192)\n23.06.2021 U Srbiji od posledica kovida preminula još tri pacijenta (124)


Gledanje televizije, manjak rekreacije\nTim naučnika sa Univerziteta u Umei, u saradnji sa kolegama iz Melburna u Australiji, otkrili su da su gledanje televizije i manjak rekreacije u dobu od 16 godina povezani sa rizikom od dobijanja metaboličkog sindroma u dobu od 43 godine.\nMetabolički sindrom je naziv za poremećaj metabolizma, kombinacije gojaznosti, povišenih lipida u krvi, hipertenzije i smanjene tolerancije na glukozu, koji dovodi do mnogo većeg rizika od dijabetesa tipa 2, moždanog udara i kardiovaskularnih bolesti.\nVeć je poznato da nedostatak fizičke aktivnosti povećava rizik od metaboličkog sindroma, kao i da je nizak nivo fizičke aktivnosti u slobodno vreme (na primer, vreme provedeno u gledanju televizije) povezan sa rizikom od metaboličkog sindroma, nezavisno od vežbanja. Ovi novi rezultati pokazuju da ovi odnosi pokrivaju veliki deo života, naročito od 16.do 43.godine života. Studija je objavljena u časopisu Diabetes Care i obuhvatila je 888 učesnika u severnoj Švedskoj koji su praćeni od 1981, kada su bili u devetom razredu osnovne škole, do 2008. godine.\n"Rezultati pokazuju da moramo da razmislimo kako da smanjimo sedentarni način života među decom i adolescentima", kaže glavni autor studije, doktor opšte medicine i vanredni profesor na Katedri za javno zdravlje i kliničku medicinu Univerziteta u Umei Patrik Venberg. "To je važnije nego povećanje sportskih aktivnosti za one koji su već zainteresovani za njih."\n⇐ Analize uzoraka mleka iz Holandije\nŠta izaziva pad koncentracije? ⇒


Kako numerisati strane u PDF-u? - Blog Jaka Šifra | IT Blog Srbija\nHome / numerisanje stranica / pdf / Tutorijali na srpskom / Kako numerisati strane u PDF-u?\nMilan Stanojevic 1/08/2019\nPročitajte detaljno uputstvo o tome kako numerisati stranice u PDF dokumentu. U ovom tekstu pokazaćemo vam više načina da numerišete stranice u PDF dokumentu.\nUkoliko sami pravite PDF dokument u Wordu, najbolje je da odmah numerišete strane u Wordu. Međutim, ako ste dobili već napravljen PDF dokument koji je napravljen od slika, ili ne želite da prebacujete PDF dokument u Word, pa da tu vršite izmene najjednostavniji način za numerisanje stranica u PDF-u jeste korišćenje online alata za numerisanje PDF dokumenta - ADD PDF PAGE NUMBER.\nKada odete na ovaj online alat za dodavanje tekstova, najpre je potrebno da izaberete PDF dokument iz vašeg računara gde želite da dodate numerisanje strana, a da onda u podešavanjima izaberete kako želite da izgleda ta numeracija. Nakon toga kliknite na ADD PAGE NUMBER i posle možete preuzeti novi PDF fajl sa numerisanim stranicama, onako kako ste izabrali u podešavanjima.\nOvo je bilo kratko uputstvo o numerisanju stranica u PDF dokumentu, nastavite da nas pratite ukoliko želite još ovakvih postova.\nnumerisanje stranica pdf Tutorijali na srpskom\nRade 19. мај 2020. 10:05\nEvo i od mene još jedna dobra stranica za numerisanje pdf


UIO BiH: Rok za dostavljanje maloprodajnih cijena cigareta 15. decembar - zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno UIO BiH: Rok za dostavljanje maloprodajnih cijena cigareta 15. decembar\nUIO BiH: Rok za dostavljanje maloprodajnih cijena cigareta 15. decembar\nUprava za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine pozvala je proizvođače i velike distributere duhana i duhanskih prerađevina do najkasnije do 15. decembra dostave maloprodajne cijene cigareta i duhana.\nPrema Odluci koju je usvojio Upravni odbor UIO i u 2021. godini se po paklici cigareta plaćaju dvije akcize. Od 1. siječnja 2021. godine, na cigarete se plaća akciza, i to:\nKalkulacije maloprodajnih cijena koje će biti na snazi od početka 2021. godine, a koje su formirane u skladu sa novom Odlukom, porezni obveznici (proizvođači i veliki distributeri duhana i duhanskih prerađevina), dužni su dostaviti nadležnom regionalnom centru UIO do 15. decembra 2020. godine.\nPorezni obveznici i druga lica koje se bave prometom cigareta dužni su popisati zalihe cigareta i duhana za pušenje na dan 1. januar 2021. godine obilježene akciznim markicama izdanim od 1. januara 2010. godine do 31. decembra 2020. godine i popisne liste dostaviti nadležnom regionalnom centru Uprave za indirektno oporezivanje do 7. januara 2021. godine.\nDuhanske prerađevine za koje je plaćena razlika akcize, prodavat će se po novim maloprodajnim cijenama, koje moraju biti istaknute na vidnom mjestu maloprodajnog objekta, saopćeno je iz Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\nPrethodni članakI dalje bez dogovora o Pismu namjere za MMF\nNaredni članakU Bosni i Hercegovini danas pretežno oblačno vrijeme.


Novembar 02, 2020 18:49\n"Prepuštamo EU da nastavi političke razgovore kako god hoće", rekao je Grenel u intervjuu za Srpski radio Čikago, dostavljenom T a n j u g u, a u kojem je ocenio da je sporazum iz Vašingtona prilika da se ceo Balkan približi SAD.\nGrenel, koji je u poslednjih desetak dana više puta razgovarao s predstavnicima srpske zajednice u Čikagu, Pitsburgu i Milvokiju, gde je u organizaciji inicijative "Srbi za Trampa 2020" prisustvovao i liturgiji u Hramu Svetog Save, dodao je da je ideja sporazuma da mladi dobiju ekonomsku perspektivu.\n"Predsednik razmišlja drugačije, ne moramo da sedimo za stolom i pričamo o politici, želimo da kreiramo radna mesta i stvaramo poslove od kojih će imati korist ceo region", rekao je Grenel.\n"Neka oni rade šta hoće, mi nismo EU, fokusirani smo na ekonomski razvoj. Amerikanci to rade veoma dobro, Donald Tramp više nego odlično, zato radimo na ekonomskoj normalizaciji, koncentiršemo se na to da više radimo, a manje pričamo, uzbuđeni smo zbog akcije i da realizujemo projekte na dobrobiti stanovništva", rekao je Grenel.\n"Obe strane su uzbuđene, mi smo uzbuđeni, pustili smo EU da vodi političke razgovore kada i kako hoće", rekao je Grenel.\nNa tvrdnju da će Kosovo ako implementira sporauzm postati kolonija Srbije, kako tvrdi lider Samoopredeljenja Aljbin Kurti, koji, inače, poziva Albance u SAD da glasaju za Džoa Bajdena, Grenel je ponovio da Tramp veruje da će ekonomski progres dovesti i do političkog.\n"Region je bio u velikoj meri ignorisan, ako bi pobedio, znamo tačno, vratiće se na iste vašingtonske političke priče i isti pristup prema Balkanu, na politčke diskusije koje ne daju rezultate", rekao je Grenel.\n"Počeli smo implementaciju odmah, da razvijamo poslove, i stvaramo nadu u regionu", rekao je Grenel i istakao da srpska zajednica mora da razume da je sada potrebno da podrži Trampa koji je veoma snažno radio i za njih.\nUpitan, u svetlu terorističkih napada, da li je nekada u nekom širem kontekstu bilo reči o Kosovu kao pretnji po bezbednost, zbog džihadista i pripadnika Islamske države, Grenel je rekao da veruju da će više posla za mlade uticati na to da bude manje političkih sukoba.\n"U to verujem i zato smo odlučili da kreiramo poslove, to nisu samo reči, Tramp voli akciju", rekao je Grenel i pozvao sve predstavnike srpske zajednice da glasaju da Tramp dobije još četiri godine u Beloj kući.\nRičard Greneldijalog BG-PRDonald TrampSADSrbijaKosovo


Mali: Otvaranjem Poglavlja 4 do slobodnijeg tržišta kapitala - Izazov\nNovi magazin 10. decembra 2019. 14:12\nNajavljeno je da će večeras Poglavlje 4 biti otvoreno na Međuvladinoj konferenciji EU i Srbije, u Briselu.\n„Ovo je veliko priznanje za našu zemlju i potvrda dobro sprovedenih ekonomskih reformi. Danas pričamo o slobodnom kretanju tržišta kapitala i reformi finansijskog tržišta, dok je to ranije bilo nezamislivo“, rekao je Mali na sednici Odbora Skupšine Srbije za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava.\nOn je dodao da svi ekonomski indikatori pokazuju da su najteže mere sprovedene, da je završena fiskalna konsolidacija, a da unapređenje privrednog ambijenta vodi do razvoja tržišta kapitala.\nPoglavlje 4 je jedno od osam poglavlja u pregovorima sa EU koja se odnose na oblast finansija, a šesto koje se otvara.\nMali je rekao da će se raditi na tome da se što pre steknu uslovi za otvaranje preostala dva – Poglavlje 16, koje se odnosi na poreze, odnosno akciznu politiku, i Poglavlje 8, koje se odnosi na zaštitu konkurencije.\nMali je rekao da je veoma važno za otvaranje Poglavlja 4 bilo usvajanje Zakona o finansijskim i alternativnim finansijskim fondovima, i drugih zakona koji su usvojeni u prethodnom periodu.\nNa sednici Odbora, na kojoj su se razmatrali Predlozi zakona o završnim računima budžeta od 2002. do 2018. godine, ministar je rekao da se kroz transparentan proces, javnost upoznaje kako se trošio novac u prošlosti, čime će posle 17 godina biti uspostavljena dobra budžetska praksa.\n„Završni računi su važni, jer građani vide kako su planirana sredstva trošena, to je pitanje transparentnosti i dobre budžetske prakse, da se posle usvajanja budžeta usvoji i završni račun, da bi se videlo na koji način su potrošena javna sredstva“, rekao je Mali i dodao da će se sledeće godine, uz Predlog zakona o budžetu, naći i završni račun.\nKako se navodi u saopštenju, ministar je kazao da je pripremljena analiza trošenja novca od 2002. godine do danas, te da je primetno da je posle turbulentnog perioda i ekonomske krize 2008. godine, kao i problema od 2011. do 2013. godine, postepeno došlo do stabilizacije, što se ogleda u smanjenju javnog duga i rastu prihoda.\n„Plan prihoda budžeta iz 2002. godine bio je 2,8 milijarde evra, a 2018. godine 9,97 milijardi evra. Dakle, raste ekonomija i raste budžet, naravno, veći su nam i rashodi. Naše je opredeljenje da osim povećanja plata i penzija idemo na još više investicija, da gradimo nove puteve, nove mostove, tunele, zato smo i planirali Nacionalni investicioni plan i od toga nećemo odustati“, istakao je Mali.


Trampova administracija “teška” 35 milijardi dolara – Balkan Breaking News\nTrampova administracija “teška” 35 milijardi dolara\nby Trepet Istine - 25/11/2016 0\nDok se Donald Tramp u kampanji predstavljao kao zaštitnik “zaboravljenih ljudi” i u Bijelu kuću ulazi na krilima podrške prije svega bijele radničke klase, sve je očiglednije da će novu američku administraciju činiti milioneri i milijarderi.\nPored Trampa, čije bogatstvo vrijedi više od 10 milijardi dolara, poznato je da će nova ministarka prosvete biti Betsi Devos, milijarderka i filantropkinja iz Mičigena, koja vodi Američku federaciju za djecu i čije je bogatstvo procijenjeno na 5,1 milijardu dolara.\nMediji su prenijeli da Tramp razmišlja o angažovanju naftnog mogula Herolda Hema sa bogatstvom od 15,3 milijarde dolara, investitora Vilbura Rosa, čija je imovina vrijedna 2,9 milijardi dolara, investitora Mita Romnija, čije se bogatstvo procjenjuje na 250 miliona dolara, piše evropski portal Politiko.\nPolitiko pominje i bankara Stiva Manuhina, čije bogatstvo vrijedi 46 miliona dolara, i advokata Rudija Đulijanija, čije se bogatstvo procjenjuje na više desetina miliona dolara.\nTrampov vjerovatni zamenik ministra trgovine Tod Rikets takođe dolazi iz porodice milijardera, koja je vlasnik bejzbol kluba “Čikago kabs”.\nČak i penzionisani neurohirurg Ben Karson, kome je ponuđeno mjesto ministra stambene izgradnje i urbanog razvoja, ima bogatstvo u vrijednosti od 26 miliona.\nZa savjetnika Bijele kuće Stiva Benona se navodi da je vjerovatno zaradio milione od učešća u šou programu “Sajnfeld”.\nNi potencijalni ministar rada nije “nesposoban”, navodi Politiko, uz napomenu da je zaradio više od 4,4 miliona dolara 2012. godine kao direktor kompanije u čijem vlasništvu su lanci restorana “Hardis i Karls”.\nTrampov kabinet i administracija bi ukupno mogli da budu “teški” 35 milijardi dolara, što je enormna koncentracija bogatstva na jednom mjestu, koja bi bila bez presedana u američkoj istoriji, zaključuje Politiko.\nMOMČILO KRAJIŠNIK NA SABORU “STVARAOCA RS-a”: “Ko hoće da podijeli BiH mora imati saglasnost sva tri naroda”\nTurska u stanju borbene gotovosti, šefovi Generalštaba i obaveštajnih službi u Moskvi\nOPERACIJA AHMET DAVUTOGLU: Nije izgubio izbore, nije mu izglasano nepovjerenje u Parlamentu, nije čak ni podnio ostavku – evo zašto je morao otići!\nIVO BANAC: «Dragan Čović ima kompromitantnu prošlost, a zagrebački Večernji list objavljuje i zapaljivo izdanje za BiH»


Deni Bojl protiv prodaje skulpture Henrija Mura – Nadlanu.com\nObjavljeno 5. nov 2012. / 12:52:36\nLONDON, 5. novembra 2012. (Beta) – Britanski reditelj Deni Bojl (Danny Boyle) pridružio se istaknutim britanskim umetnicima u apelu lokalnim vlastima da ne prodaju skulpturu vajara Henrija Mura, nego da je umesto toga postave u Olimpijskom parku u Londonu.\nBojl, reditelj ceremonije ovogodišnjih Olimpijskih igara i dobitnik oskara za film “Milioner sa ulice”, izjavio je u ponedeljak da skulptura ima neprocenjivu vrednost jer “prkosi svim predrasudama u glavama ljudi o jednoj od najsiromašnijih londonskih opština”.\nDelo britanskog skulptora “Draped Seated Woman” u vlasništvu je lokalnih vlasti u londonskoj opštini Tauer Hamlet.\nSkulptura je godinama stajala u javnom stambenom kompleksu u istočnom delu grada, a 1997. godine je premeštena u Park skulptura na severu Engleske.\nLokalne vlasti su prošlog meseca najavile da planiraju da prodaju to umetničko delo zbog finansijskih poteškoća.\nVrednost skulpture se procenjuje na pet do 20 miliona funti (osam do 32 miliona dolara).\nReforma torta- Eksplozija ukusa


DEDA MRAZ JE STIGAO NA STARI GRAD: PODELA NOVOGODIŠNJIH PAKETIĆA ZA STAROGRADSKE MALIŠANE – Stari grad\nStari grad » Vesti » DEDA MRAZ JE STIGAO NA STARI GRAD: PODELA NOVOGODIŠNJIH PAKETIĆA ZA STAROGRADSKE MALIŠANE\nDEDA MRAZ JE STIGAO NA STARI GRAD: PODELA NOVOGODIŠNJIH PAKETIĆA ZA STAROGRADSKE MALIŠANE\nU okviru manifestacije „Starogradska zima“ juče je počela svečana podela novogodišnjih paketića u velikoj sali Gradske opštine Stari grad.\n„Ovo je prvi put da Gradska opština Stari grad deli novogodišnje paketiće za svu decu koja žive na našoj opštini. Veoma sam srećan što je preko 3000 mališana sa naše opštine dobilo svoj novogodišnji paketić, i nadam se da ćemo sledeće godine imati još veći broj. Bezbrižno i bezbedno odrastanje naših najmlađih sugrađana je naš najvažniji zadatak i zbog toga planiramo da i u 2022. godini organizujemo brojne besplatne programe, radionice i aktivnosti”, rekao je Radoslav Marjanović, predsednik opštine Stari grad povodom početka svečane podele paketića i naglasio da će ova akcija postati tradicionalna, jer je briga o deci predškolskog i školskog uzrasta jedan od prioriteta u radu naše opštine.\nDeda Mraz je stigao na Stari grad i već prvog dana obradovao preko 800 starogradskih mališana uzrasta do 15 godina. Tokom svečanosti starogradske devojčice i dečaci imaju i priliku da se fotografišu sa Deda Mrazom i druže sa animatorima.\nRoditelji koji su prijavili svoju decu za novogodišnje paketiće mogu ih preuzeti u svečanoj sali naše opštine do 29. decembra, u periodu od 12 do 21 sat.\nPodsećamo da se manifestacija „Starogradska zima“ održava od 17. decembra do 23. januara u Parku vojvode Vuka na Topličinom vencu. Starograđani imaju priliku da svakog dana i večeri uživaju u nastupima domaćih di-džejeva i muzičkih zvezda, da sa sobom dovedu i svoje mališane na kreativne radionice u Muzeju primenjenih umetnosti, kao i na druženje sa junacima iz bajki i koncerte, koji su za našu decu posebno osmišljeni.\nTokom manifestacije u 10 gastro-kućica najboljih beogradskih restorana pripremaju specijalitete za ljubitelje dobre hrane i pića, radnim danima od 15 do 22, a vikendom od 11 do 23 časa.\n„Starogradsku zimu“ možete pratiti i na društvenim mrežama, a celokupan program možete preuzeti na linku.\nPrevious PostPrevious PAMETNI RECIKLAŽNI AUTOMATI NA STAROM GRADU\nNext PostNext NOVOGODIŠNJI PAKETIĆI ZA KORISNIKE DNEVNOG BORAVKA ZA DECU I OMLADINU OMETENU U RAZVOJU NA STAROM GRADU


Sekulić: Za 2021.poslednji put odloženo obeštećenja u novcu – Radio Televizija 022 – Stara Pazova\n“Svako raspolaganje imovinom koja je predmet restitucije je ništavno. Ko to uradi, ozbiljno krši zakon. Pre svake prodaje i namere da se proda neka imovina postoji obaveza države, lokalne samouprave i Agencije za licenciranje stečajnih upravnika, da od Agencije traže informaciju o tome da li je određena imovina predmet restitucije i mi imamo obavezu da na takav upit odgovorimo”, objašnjava.\n“Agencija i dalje donosi rešenja o pravu na obeštećenja po dinamici koja je utvrđena i do sada je rešeno 95 odsto zahteva. U ovom trenutku napredujemo kada je reč o vraćanju poljoprivrednog zemljišta, sve prepreke su otklonjene i to ne samo u postupku restitucije već i u evidenciji poljoprivrednog zemljišta i njegovog upravljanja”, rekao je Sekulić.\n“Jedan deo zahteva je bio neosnovan, ima dosta zahteva za povraćaj poljoprivrednog zemljišta, ali pošto nema živih naslednika, obaveza je da proverimo da li su zahtevi osnovani, odnosno da li se radi o posledicamaoduzimanja imovine žrtvama Holokausta ili po nekom drugom osnovu. Zakon ima dve mogućnosti: prva, da se vrati imovina Jevrejskoj zajednici, a kasnije, u slučaju da se jave naslednici Jevrejska zajednica ima obavezu da im tu imovinu ustupi”, rekao je Sekulić.\n“Dajemo procene gde je moguće, ali je problem za ona preduzeća koja su oduzeta, a za koja ne postoje bilansi stanja. Zajedno sa Ministarstvom finansija radićemo na metodologiji koja će biti najpreciznija kako bismo utvrdili koliko bi ona sada vredela”, rekao je Sekulić.\n“Na kraju nas očekuje zatvaranje procesa restitucije i to tako da država više ne bude izložena bilo kakvim naknadnim zahtevima, ali i da se sagledaju svi mogući vanredni pravni lekovi koji mogu biti donošeni u tom roku i da država može adekvatno pravno da odgovori”, zaključio je Sekulić.\nCrkvama i verskim zajednicama vraćeno je vlasništvo nad 60.133 hektara zemljišta i 92.560 kvadratnih metara objekta, kao i umetnička slika “Portret Mihajla Pupina”, rad Uroša Predića.\nZa četiri meseca vraćeno 160 lokala, stanova…\nTagfinansije imovina naslednici politika restitucija vlasnici


B. Džonson pozvao starije građane da prime 3. dozu vakcine – Krstarica\nB. Džonson pozvao starije građane da prime 3. dozu vakcine\nTanjug 13. novembra 2021. 12:12\nLONDON – Premijer Velike Britanije Boris Džonson, pozvao je starije i ugrožene građane da se vakcinišu trećom, buster dozom vakcine protiv korona virusa kako bi doprineli sprečavanju širenja epidemije, jer se, kako je rekao, „olujni oblaci“ formiraju nad pojedinim delovima Evrope.\nNemačka, Austrija, Slovačka i Hrvatska su među zemljama u kojima je od nedavno zabeležen porast slučajeva kovida-19, pri čemu je Nemačka zabeležila najveći broj slučajeva korona virusa od početka pandemije, prenosi londonski dnevbnik Gardijan.\nBoris Džonson je ocenio da je situacija zabrinjavajuća.\n„Vidim kako se olujni oblaci skupljaju nad delovima evropskog kontinenta i moram da budem potpuno iskren prema svim ljudima: već smo bili u ovakvoj situaciji. Setimo se šta se događa kada naraste epidemijski talas “, poručio je on i apelovao na Britance da prime buster dozu vakcine.\nŠef Svetske zdravstvene organizacije za Evropu, Hans Kluge, izjavio je da iza porasta broja novozaraženih stoji nedovoljna vakcinacija.


Bašić poražen na startu, Džumhur završio nastup na Australian openu - Narod.ba\nSport 14. Januara 2019.\nNajbolji bosanskohercegovački teniser Damir Džumhur eliminiran je na startu Australian opena u Melburnu.\nNa prvom grend slem turniru Džumhura je u 1. kolu pobijedio Francuz Gael Monfils sa 6:0, 6:4, 6:0.\nTo je bio prvi međusobni meč Momfilsa, 33. igrača na ATP listi, i 14 pozicija slabije rangiranog bh. tenisera.\nTakođer, Mirza Bašić, naš drugi teniser na ovom turniru, poražen je na startu prvog grend slem turnira sezone Australian opena u Melburnu.\nBašića je u prvom kolu pobijedio 26-godišnji kvalifikant iz Švicarske Henri Laksonen (Laaksonen), 166. igrač na ATP listi, sa 6:4, 7:6, 4:6, 6:3.


Zaplenjeno preko 10 kg marihuane kod Bujanovca (Foto) - Bujanovačke\nPočetna HRONIKA Zaplenjeno preko 10 kg marihuane kod Bujanovca (Foto)\nZaplenjeno preko 10 kg marihuane kod Bujanovca (Foto)\nBujanovačke18. mar 2016.HRONIKA, NASLOVNA0\nGotovo 11 kilograma marihuane bilo je sakriveno u specijalnim bunkerima u pragovima automobila albanskih registarskih oznaka\nNepravilnosti uočene na skeneru (foto: Uprava carina)\nBUJANOVAC, 18. mart 2016 – Gotovo 11 kilograma marihuane zaplenjeno je na autoputu kod Bujanovca u automobilu marke „smart“ albanskih registarskih oznaka. Droga je bila sakrivena u specijalnim bunkerima u pragovima kola – saopštila je Uprava carina.\nPaketi zaplenjene marihuane (foto: Uprava carine)\nDroga je zaplenjena u sredu zahvaljujući saradnji carinika na prelazu, mobilnih carinskih timova specijalizovanih za suzbijanje krijumčarenja i saobraćajne policije, kada je uspešno zaustavljena grupa albanskih državljana koja je pokušala da prenese marihuanu iz Albanije do Češke.\nAutomobilom je, navodi Uprava carina, upravljao muškarac, a sa njim su u kolima bile i dve saputnice, pa su svo troje, zajedno sa drogom i automobilom kojim su pokušali krijumčarenje, predati u dalju nadležnost policiji\n–Carinici danas imaju pravo da robu kontrolišu kako na graničnom prelazu, tako i u dubini teritorije, što znači da krijumčar ne može biti siguran da je uspešno realizovao svoju nameru, ako je uspeo da pređe granicu. Nakon što su carinici na prelazu Preševo došli do informacije da postoji mogućnost da se u automobilu „smart“ albanskih registarskih oznaka, koje je već prošlo prelaz, kriju narkotici, obavestili su kolege iz Odeljenja za suzbijanje krijumčarenja koji su potražili asistenciju saobraćajne policije – kaže se u saopštenju.\nMesto gde je bila sakrivena droga (foto: Uprava carine)\nCarinici danas imaju pravo da robu kontrolišu kako na graničnom prelazu, tako i u dubini teritorije, što znači da krijumčar ne može biti siguran da je uspešno realizovao svoju nameru, ako je uspeo da pređe granicu\nSaobraćajna patrola je zaustavila automobil na autoputu E-75 kod Bujanovca, nakon čega su carinici i policajci sproveli vozilo do graničnog prelaza Preševo, gde je izvršen detaljan pregled mobilnim skenerom.\nSlika sa skenera je ukazivala na nepravilnosti u pragovima automobila na obe strane. Njihovom demontažom otkriveno je da se tu nalaze specijalno napravljeni bunkeri i da se u svakom krilo po pet paketa oblepljenih braon selotejp trakom.\n„Iz tih, za krijumčarenje namenjenih, prostora izvađeno je ukupno deset paketa marihuane, težine 10,7 kilograma“ – stoji u saopštenju.\nAutomobilom je, navodi Uprava carina, upravljao muškarac, a sa njim su u kolima bile i dve saputnice, pa su svo troje, zajedno sa drogom i automobilom kojim su pokušali krijumčarenje, predati u dalju nadležnost policiji.\nPrevious PostIzbori: Proglašeno pet listi Next PostIzbori: Zorana Mihajlović u Bujanovcu


Srbija bi uskoro mogla dobiti novu veliku košarku zvezdu. To je sin legendarnog centra Partizana Slaviše Koprivice (šampion Evrope sa crno-belima 1992.), Balša. On je sa selekcijom Srbije do 18 godina osvojio šampionat Evrope 2017. godine, a sada je objavio da će učestvovati na narednom NBA draftu.\nA post shared by Balša Koprivica (@balsa_koprivica)\nBalša Koprivica (20) nastupa za Florida Stejt visok je 216 centimetara, a još od srednje škole je u Americi. Upravo je odigrao drugu sezonu na Floridi i prosečno je imao 91, poena i 5,6 skokova po utakmici.\nKoledž za koji igra koji je napravio legendarnog Sema Kasela, ali i mnoga druga poznata imena u SAD...


Novac je pronađen tokom detaljne kontrole automobila marke "Hjundai", turskih registarskih oznaka, kojim je putovao holandski bračni par iz Turske, preko Makedonije, u Holandiju. Oni su 92.400 evra, za koje nisu imali nikakvu potvrdu o poreklu novca, sakrili u ženski neseser za šminku koji se nalazio na zadnjem sedištu među nagomilanim ličnim stvarima. Svakome od njih vraćen je dozvoljeni iznos od po 10.000 evra, dok je preostalih 72.400 evra privremeno zadržano, stoji u saopštenju.\nIz Uprave Carine podsećaju da su putnici u obavezi da prilikom ulaska i izlaska iz Srbije prijave svaku sumu veću od 10.000 evra, kako bi dobili potvrdu sa kojom nesmetano mogu da izađu iz zemlje.\nIz Srbije se može slobodno izneti suma do 10.000 evra, a više od toga mogu izneti samo strani državljani sa prebivalištem u inostranstvu i domaći državljani koji na osnovu dozvole za boravak, odnosno radne vize borave u inostranstvu duže od godinu dana, dodaje se u saopštenju.


Suđenje o opozivu Trampa u Senatu odloženo za početak februara - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Suđenje o opozivu Trampa u Senatu odloženo za početak februara\nLideri demokrata i republikanaca u američkom Senatu saglasili su se da odlože suđenje o opozivu bivšeg predsednika SAD Donalda Trampa za dve nedelje, što bi gornjem domu Kongresa dalo više vremena da se usredsredi na agendu predsednika Džoa Bajdena i potvrdu kandidata za njegov kabinet.\n0Piše: Beta 23. januara 2021. 09.36 Izmenjeno: 10.05\nFoto: EPA/AL DRAGO /\nKako prenosi danas Glas Amerike Lider demokratske većine u Senatu, Čak Šumer rekao je da će suđenje početi tokom druge nedelje februara, što je pozdravio republikanski lider Mič Mekonel.\nKako je ranije najavljeno, Predstavnički dom trebalo bi formalno da prosledi optužnicu Senatu u ponedeljak, što bi obično označilo početak suđenja.\nMeđutim, Šumer je naveo će novi vremenski okvir omogućiti Senatu da preduzme brzu akciju u pogledu ključnih članova novog kabineta i drugih pitanja, što će članovima Predstavničkog doma koji će izneti argumente protiv bivšeg predsednika, kao i Trampovom pravnom timu, dati više vremena da se pripreme za suđenje.\n„Tokom tog perioda, Senat će nastaviti da obavlja ostale dužnosti, kao što je razmatranje kandidata za kabinet i zakonskog predloga o pomoći milionima Amerikanaca koji pate tokom ove pandemije“, rekao je Šumer.\nAmerički senat, Donald Tramp, Opoziv\nOpoziv Trampa: Senat bez većine za osuđujuću presudu bivšem predsedniku\nProduženo suđenje Trampu\nSenat SAD izglasao da je suđenje o opozivu Trampu u skladu sa Ustavom


EPS: Rekordna proizvodnja i izvoz struje u 2013. | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » ENERGETIKA » EPS: Rekordna proizvodnja i izvoz struje u 2013.\nObjavljeno: 15:12, 25. децембра 2013.\nEPS je u ovoj godini izvezao struje u vrijednosti od oko 130 miliona evra, a rekordna proizvodnja je ostvarena u hidro i termo sektoru, kao i u proizvodnji uglja, rekao je Obradović, novinarima, sumirajući rezultate rada kompanije u ovoj godini.\nOn je najavio da je EPS spreman za novu fazu liberalizacije tržišta koja stupa na snagu od početka 2014. i dodao da očekuje da će EPS zadržati dominantnu poziciju na srednjem naponu, kao što je to uspio i na visokom, gdje je zadržao 97 odsto tržišta.\nEPS je uspio da povrati na srednjem naponu jedinog potrošača koga je prethodno bio izgubio na visokom naponu – kompaniju Meser (Mešer), kazao je Obradović i dodao da je EPS već sklopio ugovore sa najvećim klijentima na srednjem naponu, među kojima je i NIS.\nObradović je najavio da će resorno ministarstvo ovog vikenda predstaviti nov račun za struju, koji će biti štampan na obe stranice i od januara bi trebalo da računi budu jasniji i pregledniji. Odgovarajući na pitanje da li će EPS podijeliti pozajmicu zaposlenima na kraju ove godine, on je kazao da menadžment kompanije neće uraditi ništa bez potpisa resornog ministra i dodao da svi zaposleni redovno, na rate, vraćaju prošlogodišnju pozajmicu.\nEPS je spreman za zimsku sezonu, iako svih prethodnih godina nije dovoljno ulagano u održavanje sistema, poručio je Obradović.\nObradović je istakao da je finansijska situacija u kompaniji tokom godine stabilizovana, uprkos dugovima koji su na početku godine iznosili više od 10 milijardi dinara.On je ukazao da u ovoj godini nije završena korporativizacija kompanije, iako je bila planirana, ali je najavio da očekuje da će, pošto je formiran Nadzorni umjesto Upravnog odbora, taj proces biti završen u prvom kvartalu 2014.godine.\nDo kraja ove godine se očekuje i usvajanje novog statuta EPS-a, kazao je on i naveo da bi korporativizacija kompanije donijela EPS-u uštede od oko 36 miliona evra godišnje. Kada je riječ o konkursu za direktora EPS-a Obradović je rekao da o tome odlučuje Vlada Srbije i da je to, kako je rekao, jedan od najuspješnijih konkursa na koji je prijavljeno skoro 80 kandidata. Tanjug\nTags: aleksandar obradovic,eps,fokus,proizvodnja,struja


BORBA "ORLOVA" ZA MUNDOBASKET Saletovi momci na teškom ispitu, najpre Grčka, pa Estonija u Beogradu\nPolako se zahuktava borba za plasman na Svetsko prvenstvo u košarci, koje se naredne godine održava u Kini. Reprezentacija Srbije se nalazi na granici između mesta koje vodi na 18. šampionat sveta i mesta koje eliminiše ekipu iz daljeg toka takmičenja. Zbog toga će naredne dve utakmice, prvo protiv Grčke (četvrtak, 20 sati), pa potom i protiv Estonije (nedelja, 20:15) imati ogroman značaj za nastavak kvalifikacija.\n"Orlovi" su iz prve faze preneli 10 bodova, dok su Grci i Nemci preneli maksimalnih 12. Naša selekcija je oba puta poražena od reprezentacije Nemačke, prvo u Frankfurtu sa 79:74, pa potom i u Novom Sadu rezultatom 88:81.\nTrenutno se Srbija nalazi na jednom od tri mesta koja vode u Kinu, međutim ima samo bod više od Izraela, te dva više od Gruzije i Estonije.\nVeliki iskorak ka prolazu bila bi eventualna pobeda na Kritu protiv selekcije Grčke, mada to neće biti nimalo lako s obzirom na to da su naši naredni protivnici bez većih problema upisali svih šest trijumfa. Ukoliko stignemo do pobede to bi nas odvojilo od Izraela, koji nam "diše za vratom" sa učinkom od tri pobede i tri poraza.\nSelektor Aleksandar Đorđević imaće na raspolaganju NBA igrače poput Bogdana Bogdanovića i Nemanje Bjelice, ali u sastavu neće biti preostale trojice košarkaša koji nastupaju u Americi, Miloša Teodosića, Nikole Jokića i Bobana Marjanovića.\nSrbija je slavila protiv Grčke u svakom od prethodna četiri meča, a poslednji poraz u međusobnim duelima doživela je pre četiri godine, i to u prijateljskom meču (66:64). Meč u Iraklionu, na jugu države, igra se ovog četvrtka u 20 časova.\n"Videli smo da dosta lopti spuštaju na Burusisa i Printezisa. Imaju po dva kvalitetna košarkaša na svim pozicijama i dosta rotiraju. Dugo su zajedno, imaju iskustva. Biće teška utakmica, ali idemo da pobedimo", rekao je Bjelica u razgovoru za Blicsport pred meč sa Grcima.\nVeć za tri dana igra se nova bitna utakmica za "orlove". U pitanju je susret koji će se igrati u Beogradu, protiv Estonije. To ne bi trebalo da bude preterano težak zadatak, međutim treba biti oprezan. Poslednji susret koji smo igrali sa ovom selekcijom sa severa Evrope nije nam ostao u lepom sećanju, pošto smo poraženi 88:81 u Talinu 2012. godine u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo.\nPlasman na šampionat sveta izboriće po tri prvoplasirane selekcije iz svake grupe.\nEventualne dve pobede u predstojećim susretima protiv Grčke i Estonije, značajno bi nam otvorile put ka plasmanu na Svetsko prvenstvo u Kini naredne godine. Do kraja kvalifikacija, pored ove dve pomenute utakmice, ostala su još dva "prozora" sa po dva meča. Prvo krajem novembra i početkom decembra protiv Izraela i Grčke, pa potom i poslednji "prozor" u februaru 2019. sa Estonijom i Izraelom u Beogradu, što je meč koji će označiti kraj kvalifikacija, i nadamo se, plasman Srbije na Svetsko prvenstvo.\n18.00 Estonija - Nemačka\n19.00 Izrael - Gruzija\n20.00 Grčka - Srbija


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Boš i Tigar šire poslovanje u Srbiji\n08. 08. 2012. 01:56h | Beta\tveličina teksta:+-\nBoš i Tigar šire poslovanje u Srbiji Komentara 1\nNemačka kompanija Boš će u fabriku za proizvodnju sistema brisača za automobile u Pećincima uložiti 71 milion evra i zaposliti 620 radnika, najavio je ministar finansija i privrede Mlađan Dinkić. Takođe, kompanija Tigar tajers planira da uloži 170 miliona evra u fabriku u Pirotu i da zaposli 700 radnika.\nKompanija Boš planira da u fabriku za proizvodnju sistema brisača za automobile u Pećincima uloži 71 milion evra i zaposli 620 radnika\nDinkić je nakon sastanka sa predstavnicima kompanije Boš rekao da će sredinom sledeće godine početi proizvodnja u fabrici u Pećincima, koja će biti na površini od 22.000 kvadratnih metara.\n"Srbija će podržati investitore uređenjem infrastrukture i podsticajnim sredstvima", rekao je Dinkić i pozvao elektro i mašinske inžinjere iz Srbije da se prijave na konkurs za zapošljavanje u kompaniji Boš koji je ta kompanija objavila.\nDirektorka Boša za Srbiju Jovanka Jovanović izjavila je da je zadovoljna dinamikom realizacije projekta i da je ta kompanija godinu i po dana razmatrala mogućnost da dođe u Srbiju, a glavni konkurent je bila Rumunija. Kako je rekla, sredinom avgusta počinje izgradnja fabrike u Pećincima.\nOna je dodala da će probna proizvodnja u fabrici u Pećincima početi sredinom naredne godine, a od januara 2014. godine i serijska proizvodnja za kupce u zemljama Zapadne Evrope.\nTigar tajers će proširiti poslovanje u fabrici u Pirotu i uložiće u to 170 miliona evra i zaposliti 700 radnika, a dupliraće proizvodnju autoguma Dinkić se sastao i sa predstavnicima kompanije Tigar tajers, koja će kako je rekao širiti poslovanje u fabrici u Pirotu i uložiće u to 170 miliona evra i zaposliti 700 radnika, a dupliraće proizvodnju autoguma.\nDinkić: Biće ispunjene sve obaveze prema investitorima\nMinistar finansija i privrede Mlađan Dinkić izjavio je da će Srbija ispuniti sve obaveze\nprema domaćim i stranim investitorima, uključujući i Fijat. Prema njegovim rečima, obaveze prema Fijatu biće isplaćene rebalansom budžeta, jer prethodna Vlada, iako je ugovor sa Fijatom bio zaključen, nije budžetom za ovu godinu planirala isplatu tih sredstava.\n"Svi ugovori koji su zaključeni sa domaćim ili stranim kompanijama biće ispoštovani. Sve što je dospelo na plaćanje, biće plaćeno odmah", naveo je Dinkić i dodao da će da uvede red u ovoj oblasti, jer dok je on bio ministar nije se ni dan kasnilo sa obavezama prema investorima.\nPećinci Zapošljavanje Jovanka Jovanović Investicije Fijat Mlađan Dinkić Investiranje Strane investicije Tigar Boš Srbija Ekonomija\nVlada štedi 40 milijardi dinara Predložene mere za spas ekonomije omogućile bi uštedu od 40 milijardi dinara u državnoj kasi, javlja...\nSrbija pred ponorom, vlast u panici Srbija je u potpunom ekonomskom kolapsu, što su konačno priznali čelnici srpske Vlade i zbog prazne...\nPrioriteti vlade - zapošljavanje i investicije Prvi potpredseednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će prioritet Vlade u narednom periodu...\nDinkić časti Fijat Dinkić: Ne subvencionišemo "fiću", već radna mesta Dinkić: Srbija mora da juri investicije Al Dahra: Srpski lideri znaju gde žele da budu za 20 godina Dačić zove "Forbs" u Srbiju Ugljanin: Turske investicije će pomoći Sandžaku Skraćuje se rok povraćaja PDV-a Komentara: 1\nSreda, 08. 08. 2012. 08:57h\nRumsterdam ima takođe čime da se diči!Uslovima koje je obezbedila svim potencijalnim investitorima, opština Ruma je za nepune dve nedelje potpisala ugovore sa tri nova investitora, čime je omogućeno da 750 građana dobije zaposlenje. Nakon "Albona" i "Kalcedonije", ugovor je potpisala i kompanija "Insert". Engleska firma „Albon“ gradiće fabriku za proizvodnju rezervnih delova za „Ford motor“.Italijanska firma „Kalcedonija“,specijalizovani proizvođač ženskog donjeg rublja, preko svog privrednog društva „Adrijana teks“ u Somboru otvara fabriku u Ru.„Insert“ iz Beograda,proizvođač modne obuće, koji proizvodi i gornje delove za svog kooperanta „Šanel“, Pa, kod nas cveta med i mleko!!!\tMoja lokacija - (promeni):\nDinar će danas da oslabi prema evru za 0,3 odsto i srednji kurs će biti 114,0438 dinara za jedan evro. ... Detaljnije»\nBodiroga prodao prva brojila\nRusija: Evakuisani ljudi zbog eksplozije na vojnom depou\tNS: Kajakaši uživaju u potopljenom gradu\tMajstorica odlučuje o NBA šampionu - Majami slavio posle produžetka Top 3 seksi scene sa Monikom Beluči\tOni će i dalje vladati: Mladi Španci prvaci Evrope!\tOstale video vesti»\n1Rusija: Evakuisani ljudi zbog eksplozije na vojnom depou\n2"Vesti" saznaju: Sa Pinto otišao iz Crvene zvezde!\n3Kraljevo: Smrdljiva mutant trava tera ovce\n4Kvalifikacije za SP: Iran i Južna Koreja u Brazilu 2014. 5Uhapšen ubica nastavnika-dilera\n6Policija prevezla testove u škole\n7Brazil šalje vojsku da uguši proteste\n8Gest vredan pažnje: Rukometaši Zvezde pomogli kolegi iz Partizana 9NS: Kajakaši uživaju u potopljenom gradu\n10"Jak sam za spletkaroše iz MUP-a"\nrejting: 1275 (+1130 /\nrejting: 179 (+157 /\nrejting: 118 (+103 /\nrejting: 159 (+138 /\nrejting: 286 (+94 /\nrejting: 4979 (+3543 / -1436)\nrejting: 3940 (+2435 / -1505)\nrejting: 3886 (+2995 / -891)\nrejting: 2397 (+1138 / -1259)\nPrihvatite odgovornost i krivicu jer vam neće uspeti pokušaj da svoju lenjost maskirate pričom o opravdanoj depresiji uzrokovanoj problemima koji su iza vas. SAVET: pokrenite se.


Veterina Beograd - Prihvatilišta\nObaveza jedinice lokalne samouprave da obezbedi Prihvatilište za životinje ako na svojoj teritoriji ima napuštenih životinja, propisana je članom 66. Zakona o dobrobiti životinja. Grad Beograd, ovu zakonom propisanu obavezu realizuje kroz prihvatilišta kojima upravlja JKP „Veterina Beograd“. Uslovi i način rada, prava i obaveze u vezi Prihvatilišta za napuštene životinje propisani su Zakonom o dobrobiti životinja (član 61.-73.) i Pravilnikom o uslovima koje moraju da ispunjavaju prihvatilišta i pansioni za životinje ("SGRS" broj 19/12).\nU skladu sa gore navedenim grad Beograd je pored postojećeg prihvatilišta u Ovči izgradio još četiri prihvatilišta i to Centar za sterilizaciju sa prihvatilištem Rakovica,Prihvatilište "PIK Zemun",Prihvatilište Padinska skela i Prihvatilište Kovilovo.Izgradnjom novih prihvatilišta prihvatilište u Ovči je promenilo namenu u Karantin za smeštaj bolesnih i karantinskih životinja.\nJavno komunalno preduzeće Veterina Beograd nema kafileriju\nOd kada je Grad Beograd zabranio eutanaziju pasa, nekadašnje krematorijumske peći su stavljene van funkcije i rashodovane.\nČinjenica da su u prihvatilištu u Ovči nekada postojale krematorijumske peći u kojima su spaljivani leševi eutanaziranih životinja, razlog je zbog koga na žalost i danas mnogi ne razumeju da Javno komunalno preduzeće „Veterina Beograd“ uopšte nema tzv. kafileriju, već i uginule pse i leševe životinja koje su joj predate ili ih je pokupila sa ulica, odvozi u neku od fabrika koje su specijalizovane za neškodljivo uklanjanje i preradu životinjskog organskog otpada. U ovom trenutku koriste se usluge PP „Proteinka“ - NA AKCIJE sa sedištem u Somboru.


Uhapšen na Zvezdari zbog sumnje da je pištoljem pretio policajcu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Uhapšen na Zvezdari zbog sumnje da je pištoljem pretio policajcu\nUhapšen na Zvezdari zbog sumnje da je pištoljem pretio policajcu\nBeogradska policija uhapsila je B. V. (1971) neposredno nakon što je, kako se sumnja, pištoljem pretio policijskom službeniku, saopštio je MUP.\n1Piše: Danas Online 23. februara 2021. 08.58\nKako se navodi, osumnjičeni je sinoć oko 19.20 časova, na Zvezdari prišao policijskom službeniku koji je bio van dužnosti, a potom mu pretio pištoljem koji mu je uperio u glavu.\nNakon što se policajac legitimisao, osumnjičeni je pobegao, a policijske patrole ubrzo su ga pronašle i uhapsile. Policija je, kako se dodaje u saopštenju, pronašla i pištolj koji je B. V. prilikom bekstva bacio u podrum jedne zgrade na Zvezdari.\n„Zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična dela ugrožavanje sigurnosti i nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija, osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova i on će, uz krivičnu prijavu, biti priveden Višem javnom tužilaštvu u Beogradu“, navodi MUP.\nHapšenje, MUP, policajci, pretnje, ZvezdaraBeograd\nMuškarac uhapšen zbog sumnje da je ugrozio sigurnost Vučića, njegovog sina Danila, i Vesića\nMUP: Uhapšena dva pripadnika MUP-a zbog sumnje da su pomagali kriminalnoj grupi\nMUP: Uhapšen u Mihajlovcu zbog sumnje da je proizvodio i prodavao drogu\nMriko G. kaže:\n23. februara 2021. u 12.09\nPistoljem se ne preti.


"Sken za tren" za bržu kupovinu u Rodi - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\t“Sken za tren” za bržu kupovinu u Rodi\nRoda, trgovinski lanac, još jednom je pokazao da ide u korak sa savremenim tehnološkim trendovima u oblasti maloprodaje, lansirajući novu uslugu „Sken za tren“, kojom se olakšava kupovina za korisnike Super Kartice i Platne Super Kartice, bez čekanja na kasi.\nPotrošači u Rodi u Ulici Đorđa Stanojevića 35 na Novom Beogradu, imaju priliku da se upoznaju sa najnovijom uslugom na našem tržištu, koja je uspešno implementirana u najvećim kompanijama u svetu. Usluga ovog tipa po prvi put je implementirana u Srbiji, u Rodi, a pomoću nje će potrošači tokom kupovine moći da skeniraju željene artikle posebnim aparatom pre stavljanja u kolica i time izbegnu čekanje na kasi.\nUsluga, koja će biti zastupljena na našem tržištu, znatno će olakšati kupovinu potrošačima jer im omogućava da u svakom trenutku imaju uvid u stanje računa svoje kupovine i da prate svoju uštedu. Sve što potrošači treba da urade jeste da se, u samom objektu, registruju za korišćenje ove usluge i zanimljiva kupovina već tada može da počne. Nakon odabira artikala, na kasi koja je specijalno posvećena ovoj usluzi, kasir će obaviti naplatu kupovine.


RTS :: Kosovsko ministarstvo platilo 90.000 dolara američkoj kompaniji koja se bavi lobiranjem\nPolitika Kosovsko ministarstvo platilo 90.000 dolara američkoj kompaniji koja se bavi lobiranjem\npetak, 22. nov 2019, 23:37 -> 23:45\nIzvor: Kosovo onlajn/KTV\nDve nedelje nakon vanrednih parlamentarnih izbora i više od tri meseca nakon što je pala kosovska vlada, sa računa kosovskog Ministarstva spoljnih poslova uplaćeno je 90.000 dolara američkoj kompaniji "Global Stratedžik advajzori".\nMinistar spoljnih poslova u ostavci Bedžet Pacoli izabrao je kompaniju "Global Stratedžik advajzori" da mu pomogne da se obrati vladinim zvaničnicima i američkim privrednicima u okviru lobiranja, izveštava KTV.\nDokumenti tog sporazuma objavljeni su na sajtu Ministarstva pravde SAD, gde je objavljivanje takvih sporazuma američkih kompanija povezanih sa strankama u drugim državama, obavezna i javna.\nU stavu devet sporazuma opisane su aktivnosti registrovane firme, u ovom slučaju kompanije, a precizira se da će oni posredovati u kontaktima između zvaničnika Vlade SAD i preduzeća te države sa kosovskom Vladom.\nU stavu deset, gde su opisane političke aktivnosti, od kompanije se očekuje da savetuje Ministarstvo spoljnih poslova Kosova, između ostalog, kako da sprovodi pitanja koja su identifikovana od interesa, bez preciziranja o čemu se radi.\nTakođe, u stavu deset se pojašnjava da će Ministarstvo spoljnih poslova biti savetovano od strane kompanije o tome kojim bi se američkim zvaničnicima trebalo obratiti u različitim prilikama, kao i tumačenje njihovih povratnih informacija i poželjnih odgovari sa njihove strane.\nAkontacija u iznosu od 90.000 dolara kompaniji transferisana je 17. oktobra, što se čini da je to i datum postignutog sporazuma sa Ministarstvom, međutim formalnog ugovora o tom pitanju nema.\n"Pismo saglasnosti poslato je Ministarstvu spoljnih poslova 17. oktobra, ali potpisana verzija još uvek nije vraćena", objašnjava ta kompanija.\nKompanija je u vlasništvu Džejmsa Mengesa bliskog Rudiju Đulijaniju, bivšem gradonačelniku Njujorka, a sada advokatu američkog predsednika Donalda Trampa.\n(subota, 23. nov 2019, 10:06) - anonymous [neregistrovani]\n(subota, 23. nov 2019, 01:59) - anonymous [neregistrovani]


KRIK: Viši sud odbija uvid u dokumentaciju o Stankoviću | Istinomer vesti\nU novembru prošle godine novinari KRIK tražili su od suda da im dozvoli uvid u dokumenta iz istrage i suđenja protiv Stankovića. Postupak je okončan 2013, kada je presuda kojom je Stanković osuđen na pet i po godina zatvora zbog organizovanja prodaje droge, postala pravosnažna. Viši sud u Beogradu odbio je ovaj zahtev, uz obrazloženje da se u dokumentima nalaze podaci o maloletnicima i da sud nema mogućnosti da ih sakrije. Novinari su se žalili Povereniku za informacije od javnog značaja, koji je doneo rešenje u njihovu korist o koje se sud oglušio. Poverenik je rešenjima izrekao kazne od ukupno 200.000 dinara, međutim, sud i dalje nije obelodanio dokumenta. Krajem juna, podseća KRIK, Poverenik je upotrebio poslednju zakonsku meru koja mu je na raspolaganju – obratio se Vladi Srbije da obezbedi da se postupi po njegovom rešenju, ali Vlada još nije reagovala.\nInače, Aleksandar Stanković ubijen je u oktobru prošle godine ispred Centralnog zatvora u Beogradu, u trenutku kada je trebalo je da bude u zatvoru. Presuda kojom je kao organizator grupe koja je prodavala drogu osuđen na pet i po godina zatvora postala je pravosnažna 2013. godine, a Stanković je tri godine odlagao odlazak u zatvor, uz izgovor da mu je zdravlje narušeno. Istovremeno, navodi KRIK, Stanković se slobodno kretao, odlazio na utakmice, obezbeđivao članove uprave Partizana i učestvovao u tučama. Novinari KRIK-a prošlog meseca otkrili su da je član Stankovićeve ekipe jedan od nasilnika koji su davili i maltretirali građane i novinare tokom inauguracije predsednika Aleksandra Vučića.\nTužilaštvo odbacilo krivičnu prijavu protiv vlasnika “Informera” i “Pinka”Poverenik pokrenuo nadzor zbog elektronske evidencije građana


Zaposleni da zaustave šverc, uhapšeni zbog reketiranja - Zvornicki.ba\nZaposleni da zaustave šverc, uhapšeni zbog reketiranja\nPripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) uhapsili su danas ujutru u akciji “Brend” šest službenika Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH osumnjičenih za niz krivičnih djela, uključujući i reketiranje privrednika, potvrdili su izvori “Nezavisnih”.\nU pitanju su, kako preciziraju naši sagovornici, službenici UIO zaposleni u Grupi za sprečavanje krijumčarenja i prekršaja u Regionalnom centru Tuzla.\nIzvori “Nezavisnih” upućeni u istragu potvrdili su da je među uhapšenima i šef te grupe Boris Filipović, koji je i prvoosumnjičeni u ovom slučaju.\nPored njega, kako dodaju naši izvori, uhapšeni su i Milorad Krčar, Elvir Ćosić, Vedad Osmanović, Ladisav Zabo i Benko Galić.\n“Uhapšene teretimo za udruživanje radi činjenja krivičnog djela, odnosno primanje dara i drugih oblika koristi, te zloupotrebu položaja ili ovlaštenja”, naveli su naši izvori.\nOni su osumnjičeni da su, između ostalog, reketirali privrednike koji posluju na tržnici “Arizona”, na poslovima koji se uglavnom odnose na uvoz tekstila.\nZvanične potvrde nema, ali je danas objavljeno da je sve, navodno, dokumentovano kroz posebne istražne radnje, odnosno prisluškivanjem telefona osumnjičenih.\nObjavljeno je i da se istražiocima obratio kineski državljanin koji posluje u BiH te prijavio grupu da ga pokušava reketirati. Takođe, prema tvrdnjama koje su se pojavile juče, policija provjerava navode da je ista grupa reketirala i privrednike i firme iz Banovića, naplaćujući im, navodno, po 500 evra.\nSagovornici “Nezavisnih” potvrdili su da je u sklopu akcije, koja je počela u rano jutro, izvršeno sedam pretresa na području Tuzle, Bijeljine, Gradačca, Lukavca te Lončara.\n“Šest pretresa počelo je ujutru, u šest sati, a potom je uslijedila i jedna usmena naredba o pretresu kancelarije UIO BiH u Tuzli. U pitanju je kancelarija Borisa Filipovića”, kažu izvori upućeni u istragu.\nTokom pretresa policajci su izuzeli niz predmeta koji bi im mogli poslužiti kao dokazi, a u pitanju su mobilni telefoni, USB stikovi, laptopi, rokovnici itd.\nAkcija je izvedena po nalogu Tužilaštva BiH, odnosno tužioca iz Posebnog odjeljenja za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju.\n“Tokom istrage koju vodi Tužilaštvo BiH prikupljeni su dokazi da su osumnjičeni koji su zaposleni u Grupi za sprečavanje prekršaja i krijumčarenja počinili koruptivna krivična djela tako što su primali darove ili druge oblike koristi da ne bi preduzeli službene radnje koje su morali preduzeti radi otkrivanja nezakonitosti prilikom uvoza robe na područje BiH”, saopštili su iz Tužilaštva BiH.


Na ovaj potez lokalne vlasti su se odlučile u želji da podstaknu građane da što više vremena provode na otvorenom, u prirodi.\nUobičajeno, svake godine u Vuhanu nikne četrdesetak ovakvih parkića, a ako se ovaj plan ostvari, svaki stanovnik imao bi zelenu površinu na pet minuta hoda od mesta stanovanja, navodi Bi-Bi-Si.\nParkovi, veličine od 300 do 5.000 kvadratnih metara služiće u posebnim prilikama kao skloništa u slučaju velikih nepredviđenih katastrofa.\nLokalne vlasti pokušavaju da uvere građane da do drugog talasa epidemije korona virusa neće doći u narednim danima i nastavljaju da sprovode nameru da testiraju svih 11 miliona svojih građana kako bi se identifikovali svi asimptomatski nosioci virusa.\nPariz od 2. juna otvara parkove i javne bašte\n1.300 preminulih, više od 50.000 obolelih: Vuhan korigovao izveštaje o žrtvama korona virusa, broj mrtvih porastao za 50 ODSTO\nTestirana trećina stanovnika Vuhana: Cilj im je da testiraju svih 11 miliona ljudi zbog pojave ASIMPTOMATSKIH SLUČAJEVA\n"Radije ćemo UMRETI KOD KUĆE, u karantinu je preminuo moj ujak, BOJIMO SE": Dramatična ispovest stanovnice Vuhana


RTS :: Srbi regiona bez presudnog uticaja na maticu\nOtvorena tema Srbi regiona bez presudnog uticaja na maticu\nsreda, 06. jun 2012, 12:25 -> 12:43\nSrbi regiona bez presudnog uticaja na maticu\nSrbi iz regiona imaju legitimno pravo da iznose svoje mišljenje o politici Beograda, ali ono nema presudnog uticaja na maticu, ocenjuju istoričari. Pitanje politike prema Srbima u regionu nije jedan od četiri stuba politike Srbije i to ukazuje na posredan i umanjen uticaj Srba iz regiona na maticu.\nIstoričar Čedomir Antić je rekao da Srbi van Srbije, u prethodnih 20 godina nikada nisu imali ključnu ulogu u politici matice, a da danas njihov stav manje utiče na politiku Beograda, nego što je to, na primer, uticaj Albanaca iz okruženja na formiranje albanske politike ili Mađara iz okruženja na mađarsku poltiku.\n"Tačno je da je Srbija, zvanično zbog prava Srba u Krajini i Republici Srpskoj vodila određenu politiku tokom 90-ih godina. Međutim, način na koji su Miloševićev režim i srpske vlade 'odustajale od Srba' pokazuje da je to, u stvari, bila više neka vrsta izgovora", smatra Antić.\nKako je dodao, tačno je i da je Srbija štitila Srpsku Krajinu i da je garant Dejtona, ali je Srbija, odnosno srpska vlast, imala problem, jer većina građana i politička elita nisu bili spremni da se suoče sa posledicama raspada zajedničke države.\nU periodu posle 2000. godine, naglasio je Antić, dodatno je smanjen uticaj Srba van Srbije, koji nije bio dominantan i "mejnstrim", već posredan. Najbolji primer za to je, kako smatra, činjenica da pitanje politike prema Srbima u regionu nije jedan od četiri stuba politike Srbije.\n"Ako govorimo da je srpski nacionalizam kriv za ono što se desilo 90-ih godina, ako već govorimo da je to pitanje otvoreno i danas statusom Srba u Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i donekle u Hrvatskoj, onda bi bilo logično da to bude jedan od ključnih ciljeva Srbije, ali to nije slučaj", naveo je Antić.\nPrema Antićevom mišljenju, o tome svedoči i podatak da Srbija na Srbe van zemlje ulaže 20 puta manje nego Hrvatska u Hrvate u BiH.\n"Srbija trenutno u dva miliona Srba izvan Srbije, i još 1,5 Srba u dijaspori ulaže 20 puta manje nego Hrvatska u Hrvate u BiH kojih ima pet puta manje. Znači, to je stotinu puta manje po stanovniku", objašnjava Antić.\nGovoreći o istupu predsednika Srpske koji se jasno usprotivio ulasku lidera LDP Čedomira Jovanovića u Vladu Srbije zbog njegove tvrdnje da je RS genocidna tvorevina, Antić je ocenio da je to što je Dodik uradio legitimno.\nDanas čujemo glasove koji zameraju Dodiku što se opredeljuje, naveo je Antić i naglasio da se, s druge strane, predsedniku Hrvatske Ivi Josipoviću ne zamera što je izneo svoj stav kada je rekao da neće doći na inaugiraciju Nikolića, iako se novi predsednik Srbije ogradio od svoje ranije politike.\nAntić je upitao "zašto onda i Dodik ne bi rekao da ne želi da sarađuje sa strankom koja ima politiku koja je duboko protivna želji skoro celokupnog građanstva Srbije".\nPrema njegovim rečima, međutim, "manje je legitimno" što je Dodik išao po mitinzima raznih stranaka, kao što su DS, a ranije i DS S i G17 plus.\n"On je to mogao kao predsednik vlade, a sada je predsednik Srpske. Iako ona nije nezavisna on, ipak, ne može da nastupa samo kao predsednik Saveza socijaldemokrata RS", naveo je Antić.\nIstoričar Predrag Marković smatra da je od lidera Srba u regionu Dodik jedini koji je uticajan.\n"Ovi drugi nemaju ni približno tu vrstu moći i prestiža. Ne može se govoriti o Srbima u okruženju kao ozbiljnom faktoru, sem Republike Srpske, tj. Dodika", kaže za Tanjug Marković.\nOn je takođe postavio pitanje zašto bi stav predsednika RS bio manje važan od stava stranih ambasadora.\n"Ako idu u ambasade da pitaju za savet, po čemu bi predsednik jedne bratske države bio manje važan od ambasadora neke velike sile", naveo je Marković i dodao da između Srbije i RS postoji uzajamna saradnja koja treba da se nastavi.\n"Ljudi imaju pravo da izraze svoje mišljenje. Do sada su se izjašnjavali o našoj državi i Ivo Josipović i Bakir Izetbegović, pa to nije izazvalo toliku galamu. Zar Josipović i Izetegović imaju veće pravo da se izjasne o srpskim političarima od Dodika", zapitao je Marković.\nMeđutim, istoričar Nikola Samardžić u kratkoj izjavi Tanjugu ocenjuje da je Dodikov istup, prilikom posete lidera socijalista Ivice Dačića Banjaluci, "mešanje u unutrašnje stvari Srbije".


Vesti online / Srpski informativni portal / Ukrajina: Raspušta se Vrhovna rada?\nUkrajina: Raspušta se Vrhovna rada?\nVrhovna rada - parlament Ukrajine\n"Do danas nije usvojena odluka u vezi sa izborima, ali je nacrt ukaza, za svaki slučaj, već pripremljen", navedeno je u saopštenju.\nPrema navodima portala, deo tima Zelenskog zalaže se za to da se nakon njegove inauguracije što pre raspusti parlament, dok je drugi deo tima za to da se prvo kako treba pripremi partija "Sluga naroda".\nU ukazu, kako prenosi portal, postoji i tačka u kojoj je navedeno da bi vanredni parlamentarni izbori mogli da budu održani u julu. Zelenski je ranije rekao da ne isključuje mogućnost raspuštanja parlamenta nakon što postane šef države.


Špigel: Siniša Mali - simbol korupcije u Srbiji\nPolitika Autor:N117. avg. 202012:34 > 13:1434 komentara\nU Srbiji se protiv nezavisnih novinara i aktivista vode istrage zato što ugrožavaju moć srpskog predsednika Aleksandra Vučića. Iz EU nema kritika, jer tamo Vučić ima jednog vatrenog pobornika, piše magazin Špigel. U ovoj analizi navodi se i da je aktuelni (a veruje se i budući) ministar finansija u Vladi Srbije Siniša Mali - simbol korupcije.\n„Nedavno je predsednik Srbije Aleksandar Vučić proglasio trijumfalnu pobedu. Na parlamentarnim izborima krajem juna, njegova desnonacionalno-konzervativna Srpska napredna stranka (SNS) osvojila je tri četvrtine poslaničkih mandata. No, Vučičevo radovanje fantastičnom rezultatu nije dugo trajalo. Jer, od izbora, Srbija se ne smiruje“, piše Špigel, a prenosi Dojče vele.\nŠpigel: Srbija koristi pandemiju za jačanje izvršne vlasti\nŠpigel o Kosovu: Haos u američkom protektoratu\n„Povod su bili drastično povećanje broja inficiranih koronom i loše predsednikovo i vladino upravljanje krizom. Krajem jula su hiljade lekara u jednom otvorenom apelu izrazile protest zbog loše zdravstvene politike vlasti i zatražile ostavku kriznog štaba za koronu“, navodi se u tekstu.\nIstovremeno su, navodi Špigel, mediji otkrili detalje afere oko trgovine oružjem sa Jermenijom, koja je na unutrašnjepolitičkom planu pokazala „sve dimenzije korupcije i organizovanog kriminala i donela Srbiji dilpomatski konflikt sa Azerbejdžanom“.\n„Tome treba dodati i ogorčenje dela javnosti zbog izbora: tokom predizborne kampanje i za vreme glasanja bilo je velikih povreda pravila i pokušaja falsifikovanja, a ionako su gotovo sve opozicione stranke bojkotovale izbore“, navodi se.\n„Predsednik Vučić je u toj, za njega škakljivoj, situaciji, počeo i sa napadom na ostatke sloboda u Srbiji. Od kraja jula, srpske vlasti vode istragu protiv gotovo 40 nevladinih organizacija i nezavisnih medija, kao i protiv dvadesetak pojedinaca zbog sumnje na pranje novca i mogućih veza sa terorizmom. Konkretne optužbe na račun okrivljenih – nisu navedene“, piše Špigel.\nMagazin navodi da su među njima dve najznačajnije nevladine organizacije – Helsinški komitet u Srbiji i Beogradski centra za ljudska prava, kao i investigativne novinarske mreže Birn, Cins, i Krik, „koje su proteklih godina otkrile brojne afere Vučićevog režima sa korupcijom i zloupotrebom vlasti“.\n„Aleksandar Vučić je čovek željan moći, sa nezajažljivom žeđi za posedovanjem još veće moći i kontrole. On teško podnosi svaku kritiku. Napadi na nezavisne nevladine organizacije i novinarske mreže odvijaju se po scenariju drugih autokrata poput Putina, Erdogana ili Orbana“, kaže o pozadini tih istraga bečki politolog i specijalista za Zapadni Balkan Vedran Džihić.\nU susret novoj Vladi: Nemanjina 11, kuća za afere i skandale\n„Prava pretnja za srpskog predsednika su novinarske mreže protiv kojih se trenutno vodi istraga. Njihove objave su uvek izazivale ogorčenje društva i mobilisale ljude da demonstriraju. Iz EU ili diplomatskog Berlina koji je posebno aktivan u regionu Zapadnog Balkana, još nije bilo javne kritike zbog istrage o pranju novca. Za Brisel i Berlin je najvažnije da ne izgube Srbiju kao partnera u rešavanju konflikta na Kosovu“, zaključuje se.\n„EU mora da stane iza demokratskih snaga“\n„Projekat iliberalne evropske alijanse je u suštini protivan EU i demokratiji. Zato treba da bude jasno da taktiziranje i pragmatično ophođenje sa novim autokratama neće da ih ukroti i preobrati u demokratiju. Za kraće ili duže vreme, EU će morati da stane na stranu slobodarskih i demokratskih snaga u Srbiji ili će izgubiti deo legitimiteta“, kaže Džihić.\nFoto: Aris Oikonomou / AFP / Profimedia\n„Jedan od njih bi trebalo da bude ministar finansija Siniša Mali, koji simbolički predstavlja korupciju u Srbiji. Mali je između ostalog umešan u aferu oko velikog projekta sa nekretninama u Beogradu vrednog milijarde, i poseduje 24 luksuzna stana na bugarskoj obali Crnog mora čije poreklo ne može da objasni. To do sada za njega nije imalo nikakve političke posledice“, piše Špigel.\nAleksandar VučićSiniša Mališpigel


Senator John McCain u Minhenu tokom govora na konferenciji, 17.februar 2017.\nAmerički senator John McCaine, republikanac iz Arizone, izjavio je petak da ostavka savjetnika za nacionalnu sigurnost američkog predsjednika, Michaela Flynna zbog kontakata sa ruskim ambasadorom u Vašingtonu pokazuje da je Trumpova administracija u 'neredu'.\n"Mislim da je afera Flynn nešto što očigledno pokazuje da je u mnogim aspektima ova administracija u neredu i da imaju puno toga da urade" rekao je McCain, koji je predsjednik senatskog Komiteta za oružane snage, na Minhenskoj sigurnosnoj konferenciji.\n"Predsjednikova saopštenja i druga oglašavanja pokazuju da je kontaradikciji sa samim sobom. Tako da smo naučili da gledamo što predsjednik radi i kako se protivi onmeo što sam govori" dodao je senator McCain.\nSenator John McCain, koji je žestoki kritičar ruske politike, naročito nakon njihove aneksije Krima i podržavanja separatista na istoku Ukrajine i ovom se prilikom osvrnuo na ukrajinsku krizu.\n"Rusi ubijaju Ukrajince svakog dana.Ubijaju ih.I ja vjerujem da će se to pogoršati jer mislim da će ovo biti vrijeme testiranja Trumpove administracije" rekao je MaCain.\nUpravo je danas ukrajinska vojska objavila da su tri njihova vojnika poginula u petak u sukobima na istoku Ukrajine, dok se nastavlja kršenje krhkog prekida vatre..\nU sukobima koji traju od aprila 2014. na istoku Ukrajine do sada je poginulo skoro 10.000 ljudi.\nAmerički senator je potom rekao:\n"Način na koji smo pobijedili u Hladnom ratu je bila veoma snažna odbrambena sposobnost čji je kamen temeljac bio NATO. Drugi način na koji smo pobijedili je bio Radio Slobodna Evropa i Glas Amerike", naveo je McCain.


Tokom sedme faze operacije borbe protiv droge, od 15. maja do 30. juna, uhapšeno je 539 ljudi različitih nacionalnosti, dok je 69 brodova, tri polupodmornice i pet aviona izbačeno iz upotrebe, prema podacima koje je predstavila vlada Kolumbije, prenosi Rojters.\nKako se navodi, u ovu fazu operacije uključeni su i ratni brodovi, brodovi obalske straže, avioni i helikopteri, a zaplenjeno je i 95 tona marihuane.\nOd kada je operacija "Orion" pokrenuta 2018. godine, međunarodna koalicija je zaplenila više od 400 tona kokaina i 158 tona marihuane, prema podacima kolumbijske mornarice.\nNemačka, Argentina, Jamajka i Meksiko takođe su učestvovale u poslednjoj fazi operacije.\nZaplenjeno 17 TONA KOKAINA, 1,2 miliona evra i automobili! U akciji u Belgiji učestvovalo 1.500 policajaca, uhapšeno 48 ljudi


Retrospektiva 12. kola Prve rukometne lige "Istok" - Muškarci - Rukometni Žurnal\nČet, 24.jun.2021 17:57\nNaslovna Kanta PRLS-Istok (M) Retrospektiva 12. kola Prve rukometne lige “Istok” – Muškarci\nRetrospektiva 12. kola Prve rukometne lige “Istok” – Muškarci\nTežak poraz doživeli su rukometaši Radničkog u Aleksincu. Krenuli su rukometaši sa juga Srbije vrlo ofanzivno i u 15. minutu otišli na 8:5. Brzo su se Ćupričani vratili u utakmicu te preokrenuli rezultat i na desetominutni predah otišli sa +2 (14:16). Ponovo su dodali gas igrači Aleksinca i vratili prednost sa početka meča. U 50. minutu pri rezultatu 22:22 kao da je ponestalo snage ekipama pa su igrali egal do 52. kada su igrači Aleksinca dodali gas i prebacili u veći stepen gde su meč završili pobedom 26:24. Najefikasniji na meču bio je Nemanja Đorđević sa 7 pogodaka koji je proglašen za igrača utakmice. U ekipi Radničkog istakli su se Aleksa Milojević, Nemanja Dimitrijević i Milan Đukić sa 6 pogodaka.\nSnimak cele utakmice: Aleksinac – Radnički\nRukometaši Paraćina koji se nalaze na poslednjoj poziciji Prve lige „Istok“ ugostili su ekipu sa juga Srbije gde su ubedljivo savladani od strane Vlasotinčana 27:44 (15:24). Ekipa Paraćina koja je angažovala svoju „decu“ pojačana je za Dimitrija Stolića koji je branio boje Crvene Zvezde. Što se tiče utakmice, domaći su se držali sve do 10. minuta a onda su znatno stariji i iskusniji gosti prebacili u viši stepen i došli do +11 gde se otišlo na desetominutni odmor. U drugom poluvremenu obe ekipe su igrale na visokom nivou iako je razlika bila takoreći nedostižna. „Sevali“ su šutevi sa svih strana a na meču najefikasniji su bili Goran Aleksić sa 14 koji je i proglašen za igrača utakmice i Nikola Kočić sa 13 golova. Kod domaćina povratnik Dimitrije Stolić upisao je 6 golova.\nSnimak prvog poluvremena: RK Paraćin – RK Vlasotince\nU sportskoj hali u Boru odigran je vrlo zanimljiv meč između Jagodine i Bora. Jagodinci su ponovo slavili ali ovoga puta na gostujućem terenu mnogo većom razlikom. Borani su se držali sve do 15. minuta kada su krenuli gosti mnogo ofanzivnije što je pokazao rezultat na poluvremenu (14:16). Trener Matić zatražio je veću ozbiljnost od svojih igrača gde su u drugom delu igre (53. minut) otišli na +7 gde se pobednik već znao. Priveli su Jagodinci meč kraju gde je rezultat glasio 26:35. Najefikasniji na utakmici a pritom i igrač iste bio je Veselin Jelić koji je rešetao mrežu domaćina čak 8 puta. Pratili su ga Stefan Andrijević i Željko Ivković sa 5. U domaćoj ekipi najefikasniji bio je Stefan Jevtić sa 8 pogodaka.\nSnimak cele utakmice: Bor – Jagodina\nZaječar – BSK Heba\nEkipa Zaječara koja još uvek ima šanse da se „dokopa“ Super B lige ponizila je ekipu iz Bujanovca u Zaječaru pobedivši 41:17 (24:8). Furiozno su od početka krenuli Zaječarci što govori rezultat u 9. minutu (8:1). Povećavali su razliku i iz minuta u minut Heba je ostajala bez snage što govori rezultat na poluvremenu. Za igrača utakmice proglašen je kapiten Zaječara Stefan Itić koji je ubeležio 7 pogodaka a najefikasniji bio je igrač Hebe Stefan Tašković.\nSnimak cele utakmice: Zaječar – BSK Heba\nBlačani su dočekali vrlo mladu ekipu Pirota gde su slavili rezultatom 30:23 (17:10). Ozbiljno su domaći shvatili ovu utakmicu iako im se desio veliki peh (odlazak nosilaca igre). Krenuli su furiozno, u 20. minutu rezultat je glasio 11:6 gde se čekalo samo kojim će se rezultatom završiti prvi deo igre. Drugo poluvreme igralo se u istom tempu gde su domaći održavali odstojanje od ekipe sa juga Srbije. Pokušavali su gosti da dođu do što povoljnijeg rezultata gde su uspeli da završe razlikom kao i na poluvremenu. Čak 5 igrača su se upisivala 7 puta u listu strelaca (3 Jastrebac, 2 Pirot) a za igrača utakmice proglašen je golman domaće ekipe Miloš Popović koji je zračio na golu.\nSnimak cele utakmice: Jastrebac – Pirot\nPrethodni tekstObilić nadigrao Slogu iz Požege!\nSledeći tekstBuzet rutinski slavio protiv Metkovića!


Iz budžeta Opštine Majdanpek pet miliona dinara za medije – RADIO TELEVIZIJA BOR\nMAJDANPEK – Opštinsko veće Majdanpek usvojilo je na današnjem zasedanju narativne i finansijske izveštaje osam medijskih kuća o utrošku sredstava dobijenih po osnovu projekata u oblasti javnog informisanja u 2020. godini, za šta je iz budžeta bilo opredeljeno pet miliona dinara.\n„Smatramo da su sve medijske kuće opravdale dobijena sredstva, čiji je iznos nepromenjen i u 2021. godini. Jedina razlika u ovoj u odnosu na prošlu godinu je ta što najmanji iznos po projektu može iznositi sto hiljada, a najviši milion dinara“, rekla je Dijana Jovanović, pomoćnik predsednika Opštine Majdanpek.\nSaglasnost je data i na predlog javnog konkursa za sufinansiranje medijskih sadržaja, koji će biti objavljen u jednom od dnevnih listova i na opštinskom sajtu.\nČlanovi Opštinskog veća Majdanpek potvrdili su na današnjoj sednici zaključke i odluke sa telefonskih sednica održanih u periodu od 10. decembra do 29. januara, a pozitivno su se izjasnili i o zahtevu Sindikalne organizacije organa uprave Opštine Majdanpek za odobravanje solidarne pomoći od četiri hiljade dinara, tokom 12 meseci ove godine.\nTags: opstinsko vece majdanpek, pet miliona dinara za medije, projekati u oblasti javnog informisanja u 2020. godini\nPrevious Na visini zadatka\nNext Predsednik opštine Majdanpek nije razgovarao sa organizatorima skupa 5. marta


Javna rasprava o koncesijama za Luku Bar trajaće do 4. decembra – Bankar.me\nNovember 16, 2018 CRNA GORA, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI Leave a comment\nJavna rasprava o Koncesionom aktu za dodjelu koncesije za pružanje lučkih usluga u luci Bar, koja je počela danas, trajaće do 4. decembra.\nMinistarstvo saobraćaja i pomorstva, odnosno Lučka uprava pozvala je građane, državne organe, nevladine organizacije, preduzeća, preduzetnike i druge zainteresovane, da se uključe u javnu raspravu o Koncesionom aktu\nZainteresovani komentare, primjedbe, predloge i sugestije mogu dostaviti Lučkoj upravi u pisanoj ili elektronskoj formi.\nU lučke usluge spadaju pilotski servis, privez/odvez brodova, remorkaža, tegljenje, odnosno potiskivanje plovnih objekata, dostava vode na brodove sidrišta luke Bar, prevoz lučkih vlasti na plovne objekte u akvatorijumu luke, kao i prevoz shipchandlera do brodova u luci.\nZainteresovani mogu preuzeti Koncesioni akt u elektronskoj formi sa web sajta www.luckauprava.gov.me i Ministarstva saobraćaja i pomorstva ili u prostorijama Lučke uprave, svakog radnog dana od deset do 14 sati i obaviti uvid i dobiti dodatne informacije.\nStručni tim Ministarstva saobraćaja i pomorstva – Lučke uprave će po isteku roka javne rasprave sačiniti izvještaj sa javne rasprave.\nPOJMOVIkoncesije luka bar Luka Bar tender Luka Bar\nPrevious Crna Gora se priprema za Bregzit, bilateralno će regulisati vazdušni saobraćaj sa Velikom Britanijom\nSljedeći Impact Hub pokreće Mrežu Anđela za povezivanje startapa iz SEE regije i investitora iz Amerike


Od konkurencije ka sektorskoj regulaciji dig. platformi u EU\nTanjug 3. juna 2021. 16:34\nBEOGRAD – Na drugom po redu „Internet dijalogu“ u organizaciji Fondacije Registar nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS) i Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, koji je održan danas onlajn, predstavljene su novosti koje dolaze iz EU i drugih evropskih zemalja po pitanju odnosa konkurencije i sektorske regulacije vodećih onlajn platformi.\nTakođe, razmatrano je poslovanje međunarodnih korporacija, ali i malih preduzeća i preduzetnika iz ugla poreskog prava na internetu.\nDekan Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu Zoran Mirković je u pozdravnom govoru izrazio zadovoljstvo zbog dugogodišnje saradnje ove ustanove sa Fondacijom RNIDS i istakao da Fakultet temi poreskopravnih aspekata poslovanja na internetu posvećuje izuzetnu pažnju.\nDirektor Fondacije RNIDS Dejan Đukić istakao da je da su se teme ovogodišnjeg „Internet dijaloga“ nametnule svojom aktuelnošću kako u uporednom pravu, tako i u našoj zemlji.\nPublika je imala prilike da sluša izlaganje međunarodno priznatog stručnjaka za pravo konkurencije profesora Evropskog univerzitetskog instituta u Firenci, naučnog savetnika Maks Plank instituta za inovaciju i konkurenciju u Minhenu i vanrednog profesora Pravnog fakulteta Univerziteta u Beču Marka Bote.\nOn je ponudio detaljan osvrt na predložene propise Evropske unije o konkurenciji na digitalnim tržištima odnosno obrazložio aktuelni zaokret od primene prava konkurencije ka sektorskoj regulaciji digitalnih platformi.\nPoredeći tri modela sektorske regulacije predložena u evropskim zemljama – Predloga uredbe o digitalnim tržištima (DMA) Evropske komisije, britanske propise o digitalnim tržištima i izmene propisa koji je usvojio nemački Bundestag, a čiji je cilj onemogućavanje stvaranja digitalnih konglomerata, Bota dao je odgovore na pitanja kada primeniti i sprovesti sektorsku regulativu u odnosu na digitalne platforme, kakve obaveze nameću mrežne platforme i ko bi zapravo trebalo da sprovodi nova pravila.\nRazgovor sa Botom vodio je profesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, predsednik Organizacionog odbora skupa Dušan V. Popović.\nSekcijom o poreskom pravu koja je usledila predsedavala je redovni profesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu prof. dr Gordana Ilić Popov, koja se na samom početku osvrnula na prednosti savremenog doba i mogućnost elektronskog poslovanja, odnosno e-trgovine, ali koja uz prednosti nameće i pitanje kako oporezivati dobit koje kompanije stiču i bez fizičkog prisustva tih kompanija na tržištima na kojima posluju.\n„Savremena, digitalna privreda omogućava brojnim privrednim subjektima da budu prisutni i da ostvaruju značajne prihode iz jurisdikcije u kojima nemaju bilo kakvo prisustvo u klasičnom smislu, što bez sumnje pred nas stavlja veliki izazov“, istakao je vanredni profesor Pravnog fakulteta Svetislav V. Kostić,\nOn je dodao da postoje potencijalna rešenja tog problema, ali da agresivna poreska politika zemalja sa malim tržištima može dovesti do toga da velike kompanije prestanu da pružaju usluge na takvim tržištima.\nAsistentkinja Pravnog fakulteta Lidija Živković ukazala je na pitanje nepravičnog oporezivanja aktera u domenu digitalne ekonomije i zaključila da rešenje postoji u vidu oporezivanja bruto prihoda ostvarenog pružanjem određenih digitalnih usluga za eksplicitno propisane kategorije.\n„Pravo na oporezivanje pripada onoj državi u kojoj se nalaze korisnici, što se utvrđuje na osnovu IP adrese korisnika“, rekla je ona\nDoktorand Pravnog fakulteta Iva Ivanov je rekla da „Kako međunarodne grupe već plaćaju porez na dobit, uz nova pravila u zakonodavstvu može doći do dvostrukog oporezivanja“.\nOna je istakla da je Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj predložila kompleksna pravila kojima bi se utvrđivalo ko zapravo treba da plaća porez i da se kao najbolje izdvaja međunarodno rešenje.\nDoktorand Pravnog fakulteta Dragan Bosankić razmatrao je oporezivanje digitalne imovine u Srbiji i naglasio da je mnogo izmena uneto u zakone, pa je neophodno otkloniti sve nedoumice koje one uzrokuju.


Srećko Šušić se već godinama ne pojavljuje u medijima, pa su mnogi pomislili da je davno napustio estradu. Međutim, on kaže da to što ga nema po novinama ne znači da ne radi, naprotiv....\nopera 017 0 komentara\n"Grand" od septembra na TV "Prva"?\nTelegraf, Blic 3 komentara\nD. D. 4 komentara\nDirektor Grand produkcije Saša Popović (58) ima pune ruke posla. Osim što lansira nove muzičke zvezde, pokreće i televizijski kanal. Mnogi se pitaju može li neko da postane poznat pevač...


Berg: Zapadnom Balkanu potrebno poboljšanje infrastrukture | SC Radar\nBerg: Zapadnom Balkanu potrebno poboljšanje infrastrukture ■EkonomijaJun 18, 20170 comments Direktor za Srbiju Evropske banke za obnovu i razvoj Danijel Berg ocenio je da je poboljšanje infrastrukture za zemlje Zapadnog Balkana važno zbog privlačenja većeg broja investicija i da u tome imaju pomoć te finansijske institucije.\nBerg je u intervjuu za Srspku ekonomiju objasnio da vlade regiona treba da rade ne samo na “tvrdoj” infrastrukturi koja podrzumeva izgradnju u fizičkom smislu, već i na “mekoj” infrastrukuri, što bi značilo jednostavnije procedure na granicama i brži protok kroz njih.\nOn je ocenio i da infrastruktura na Zapadnom Balkanu može biti poboljšana i da je u tome deo uloge koju ima Evropska banka za obnovu i razvoj, podsećajući da je o tome govorio i na nedavno održanoj konferenciji Bečkog ekonomskog foruma u Beogradu kao i infrastrukturnim projektima koje finasira EBOR kao što je železnička infrastruktura.\nBerg je međutim ocenio da u isto vreme vlade na Zapadnom Balkanu treba da rade i na “mekoj” infrastrukuri.\n“Svakako, Albanija, Hrvatska, Crna Gora su fokusirane na turizam.\nSrbija može da bude fokusirana na određenim oblastima turizma, ali ona ima značajne prilike u logistici; ona može da se koncentriše na biznis u poljoprivredi, obnovljivu energiju”, objašnjava Berg.\n“Smatram da definitivno postoje prilike za investiranje u svim zemljama regiona. Mnogi investitori dolaze ovde kako bi izvukli povlastice i dobre lokacije, dolaze kako bi imali benefite na osnovu jeftine radne snage i benefite na osnovu regionalnih prilika, kao što su izvoz na veća tržišta, mislim na ceo zapadno-balkanski region ili na tržištu Evropske unije”, ukazuje Berg.\n“U Srbiji imamo nacionalne projekte koji treba da budu implementirani i smatram da imamo snažnu podršku od strane aktuelne vlade u procesu implementacije ovih projekata”, istakao je Berg, dodajući i da država treba da nastavi da gradi kapacitete za implementaciju projekata.\n“Smatram da je to dobar znak zato što države ne razmišljaju samo o izgradnji putne infrastrukture, već i o preduzimanju teških mera u cilju reformisanja načina poslovanja. I smatram da imamo dobro saradnju sa ovim državama”, rekao je Berg, napominjući da unapređivanje saradnje između država na Zapadnom Balkanu i poboljšanje integracije pomaže i u integraciji u Evropsku uniju.\n“Logično je da takvi projekti budu deo političkog procesa, ali ja ne vidim njih kao kratkoročne političke aktivnosti. Njih posmatram kao dugoročni deo dugog političkog i ekonomskog procesa koji treba da kreira bolje uslove za život građana Srbije”, ocenio je Berg.\n■Ekonomija0 Dolaze norveški investitori – čim se malo sredimoJun 22, 2017


Sjeverna Makedonija, 9. mart/ožujak 2019.\nUŽIVO Radio magazin: Glasom mladih\nSubota, 9. mart/ožujak 2019.\n8. mart/ožujak, 2019.\nPresude protiv bivših makedonskih čelnika\nRaniji direktor Uprave za bezbednost i kontraobaveštavanje Sašo Mijalkov je osuđen na tri godine zatvora.\n26. februar/veljača, 2019.\nNa pomolu nova politička kriza u Severnoj Makedoniji?\nŠta se dešavalo sa procedurom oduzimanja imuniteta poslanika opozicione VMRO DPMNE Trajka Veljanoskog?\n21. februar/veljača, 2019.\nStojanović: Vučićeva netrpeljivost prema Zaevu određuje odnos prema Skoplju\nOdnose Beograda i Skoplja određuje veza predsednika Srbije Aleksandra Vučića i bivšeg makedonskog premijera Nikole Gruevskog, te netrpeljivost prema sadašnjem premijeru Zorana Zaevu, smatra Boban Stojanović, profesor beogradskog Fakulteta političkih nauka.\n15. februar/veljača, 2019.\nOd humanosti do govora mržnje\nTragedija koja se desila na putu Skoplje-Tetovo, u kojoj je poginulo 14 lica, pokazala je na delu humanost mnogih ljudi, ali su na svetlo izašli i oni koji su širili govor mržnje na društvenim mrežama.\n14. februar/veljača, 2019.\nDan žalosti zbog teške saobraćajne nesreće\nPrema poslednjim podacima, 14 ljudi je poginulo, oko 40 je hospitalizirano nakon saobraćajne nesreće na putu Skoplje - Tetovo.\n13. februar/veljača, 2019.\nDobrodošli u Republiku Severnu Makedoniju\nTehnički deo promene naziva počeo je menjanjem natpisa na graničnim prelazima i na službenim internet stranicama Vlade.\n12. februar/veljača, 2019.\nNATO zastava podignuta ispred Vlade u Skoplju\n'Uspeli smo da se sa sporednog balkanskog koloseka vratimo na glavni autoput ka Evropi, poručio je premijer Severne Makedonije Zoran Zaev.\n11. februar/veljača, 2019.\nNovo ime, nove table za Severnu Makedoniju\nNa zgradi Vlade u toku ove nedelje treba biti postavljena ploča na kojoj piše "Vlada Republike Severne Makedonije" na makedonskom i albanskom jeziku.\n10. februar/veljača, 2019.\nRekli ste: 'Makedonci ispali pametni'\nDa li je za Makedoniju dobro što ulazi u NATO ili ne pitanje je o kojem se dosta polemisalo na društvenim sedmicama protekle sedmice.\n6. februar/veljača, 2019.\nMakedonija zakoračila u NATO\nU sedištu Severnoatlantske alijanse u Briselu potpisan je Pristupni protokol između Makedonije i 29 zemalja članica NATO-a.\n4. februar/veljača, 2019.\nMakedonija potpisuje protokol o članstvu u NATO-u\nMakedonija 6. februara potpisuje protokol o članstvu u NATO-u u skladu sa odredbama iz Prespanskog dogovora sa Grčkom.\n30. januar/siječanj, 2019.\nBiljali: Građani Makedonije od vlasti sada očekuju bolji život\nMersel Biljali, univerzitetski profesor iz Skoplja, objašnjava izglede zahtjeva makedonske opozicione VMRO-DPMNE za održavanje prijevremenih izbora zajedno sa predsjedničkim, kao i izazove koji stoje pred vlastima nakon što je dogovor sa Grčkom oko imena odblokirao euroatlantske integracije.\nPerspektiva: Četvrta epizoda – Banjaluka\n'Perspektiva' u Banjaluci: Previše je podjela\nBritanski zastupnici podržali novo odgađanje Brexita\nZapadni Balkan, EU i treći igrači\nMedvedev u Beogradu: Rusija otvorena za dijalog sa EU, odnosi sa Srbijom kao primer\nKo je odgovoran za pojačano zagađenje vazduha u Boru?\nTim Judah: Začarani krug demografskog pada na Balkanu\nUmjesto na pločama u Vukovaru, gradonačelnik ćirilicu bacio na pod\nTramp: Odlične vesti iz Turske, hvala Erdoanu\nValjevo: Protest podrške uzbunjivaču iz ’Krušika’\nZašto gori Barcelona?\nŠampion na uličnim trkama zarađuje za patike\nGrađani Valjeva traže slobodu za uzbunjivača iz 'Krušika'\nVojna parada povodom oslobođenja Beograda\nTaksira i sanja posao u Njemačkoj\nUlice Bejruta treći dan protesta\nSadiković: BiH je zarobljena država


19/04/2013 | 10:22\nKod svakog petog pacijenta u Srbiji ustanovljeno je da su u nastanku bolesti faktori životne sredine bitni etiološki faktori i zato je veza životne sredine i zdravlja čoveka izuzetno značajna, izjavila je ministarka zdravlja Slavica Đukić Dejanović.\nOna je, uoči sutrašnjeg sastanka Evropskog ministarskog odbora za životnu sredinu i zdravlje, a posle susreta sa slovenačkim kolegom Tomažom Ganterom, rekla da će se taj odbor Svetske zdravstvene organizacije baviti dokumentima u vezi čistog vazduha, zdrave životne sredine i uticaja životne sredine na razboljevanje, odnosno na zdravlje čoveka.\n"Činjenica je da je u nastanku bolesti svakog petog pacijenta kod nas ustanovljeno da su faktori životne sredine bitni etiološki faktori i stoga je ta veza izuzetno značajna. Sa druge strane, u skladu sa dokumentom Zdravlje 2020, pokušaćemo da zdravstvni sistem, po preporukama Svetske zdravstvene organizacije, uđe i u druge segmente života", rekla je Đukić Dejanović .\nPrema njenim rečima, to je pre svega oblast finansija, procesi koji se tiču rada ministarstava za socijalna pitanja, za ekonomski razvoj, za industriju, jer su to izuzetno bitne komponente čovekovog zdravlja. "Usvojićemo određena dokumenta, analiziraće se zaključci prethodne sednice iz Bakua prošle godine i planiraće se sledeći susret u Izmiru, gde će biti dodne konkretne mere", kazala je ministarka zdravlja.\nNa sutrašnjem, četvrtom Satanku ministarskog odbora, čiji je Srbija domaćin, biće razmotren uticaj životne sredine na zdravlje i definisani prioriteti u oblastima industrijskg zagađenja, posebno u vezi sa teškim metalima, zagađenja vazduha kao posledice saobraćaja, posebno u urbanim sredinama, izloženost dece duvanskom dimu iz okruženja, pristup bezbednoj pijaćoj vodi, posebno u ruralnim sredinama.\nGlavni cilj sastanka je preispitivanje strateškog pravca Evropskog procesa za životnu sredinu i zdravlje, njihovih prioriteta.


Priznao poraz pa rešio da napravi istorijski presedan na inauguraciji novog predsednika SAD (FOTO) - Naši u svetu\nPriznao poraz pa rešio da napravi istorijski presedan na inauguraciji novog predsednika SAD (FOTO)\nObjavljeno 08/01/21 u 20:30\nIstorijski presedan u SAD\nJoš uvek aktuelni predsednik SAD Donald Tramp neće prisustovati inauguraciji novoizabranog predsednika Džozefa Bajdena 20. januara. Tim potezom će prekršiti tradiciju dužu od 150 godina tokom koje je svaki odlazeći predsednik odlazio na inauguraciju svog naslednika, navodi Gardijan.\n– Za sve one koji se pitaju, neću ići na inauguraciju 20. januara – napisao je Tramp na Tviteru.\nTramp je prvi predsednik od 1869. godine koji neće prisustvovati inauguraciji svog naslednika. Interesantno je da je poslednji američki predsednik koji je učinio isto bio Endru Džonson. A pre njega su to učinili i Džon Adams 1801. i Džon Kvinsi Adams 1829. godine.\nPobedu Džozefa Bajdena na izborima u Americi održanim u novembru prošle godine potvrdio je Kongres, nekoliko sati nakon nereda koje su izazvale Trampove pristalice u Vašingtonu pokušavajući da na nasilan način ospore rezultate izbora.\nMediji su ranije izvestili da Tramp planira da 20. januara, kada je Bajdenova inauguracija, bude na svom golf terenu u Škotskoj, ali škotska premijerka Nikola Stardžon rekla je da mu neće dozvoliti ulazak u zemlju zbog novih Covid 19 mera.\nPreminuo Nenad Stefanović, basista “Bajage i instruktora”, ukrasio je pesmu “Ružica si bila” (VIDEO)


Osnove znakovnog jezika u Mitrovici - RTV Centar Srem\nOsnove znakovnog jezika u Mitrovici\nGlavnoSremska Mitrovica 06/25/2019 sofija 0\nJuče je u Gradskoj kući u Sremskoj Mitrovici održana svečana dodela sertifikata o uspešno završenoj obuci osnova znakovnog jezika. Trodnevnu obuku o osnovama znakovnog...\nJuče je u Gradskoj kući u Sremskoj Mitrovici održana svečana dodela sertifikata o uspešno završenoj obuci osnova znakovnog jezika. Trodnevnu obuku o osnovama znakovnog jezika završilo je jedanaestoro stručnjaka iz Sremske Mitrovice koji rade na zaštiti od nasilja u porodici.\nTrodnevna obuka o osnovama znakovnog jezika u Sremskoj Mitrovici je održana u saradnji sa Društvom tumača i prevodilaca Novog Sada, a uz podršku Gradske uprave za zdravstvenu i socijalnu zaštitu grada Sremska Mitrovica i to sve u okviru projekta koji finasijskipodržava komisija Evropske unije.\nKako je istakla Ivana Zelić iz organizacije Iz kruga Vojvodine, kroz ovaj projekat radi se na unapređenju podrške ženama i devojčicama sa različitim vrstama invaliditeta koje imaju iskustva sa nasiljem. Obuke su izuzetno važne, za tri dana koliko su trajale stručnjaci iz centra za socijalni rad, Gradske uprave i Sigurne ženske kuće su naučili neke osnovne veštine u komunikaciji sa gluvim osobama, upoznali su se sa zajednicom gluvih, sa specifičnostima u komunikaciji sa njima, sa zakonom o upotrebi znakovnog jezika, kao i sa tim šta je uloga tumača znakovnog jezika u životu gluve osobe.\nObuka je bila vrlo dinamična, zanimljiva, nadasve korisna. Nismo uspeli da savladamo sve tehnike znakovnog jezika, ali svakako je dragoceno savladati osnove kako da se priđe ugroženoj osobi i uputi joj se pomoć. Prvi korak i prva intervencija je na neki način i najvažnija za procenu bezbednosti i rizika, što nam je sad i omogućeno rekla je Jelena Stojinović diplomirani psiholog, učesnica obuke.\nPosleuspešnozavršeneobuke o osnovamaznakovnogjezika, stručnjacikoji\nradenazaštitiodnasilja u porodicisuspremni da komunicirajusagluvim\nosobamai da imnaefikasannačinpružeadekvatnupomoć. Obukom je načinjen prvi korak pomoći licima kojima je preko potrebna socijalna zaštita, a to se pre svega odnosi na one koji pored teškog oštećenja gubitka sluha trpe i nasilje u porodici. Na ovaj način kroz komunikaciju stručnjaci iz Centra za socijlani rad i Sigurne kuće bi trebali da im se približe i pokušaju da saniraju probleme s kojima se ove grupe stanovništva često susreću.


Вархељи: ЕУ мора одржати обећања Западном Балкану\n[ 04/12/2021 ] Hrvatska: Uhapšena dvojica antikovid protestanata, jedan okrivio Gejtsa da bi da „pobije Hrvate“\tRegion\nHomeVestiVarhelji: EU mora održati obećanja Zapadnom Balkanu\n14/09/2021Redakcija BALKAN TVVesti, Vesti iz sveta0\n(Foto EPA-EFE/Malton Dibra)\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varhelji rekao je da bi građani Zapadnog Balkana mogli izazvati narednu migrantsku krizu, ako Evropa dopusti da njena obećanja o proširenju propadnu i pozvao EU da pojača saradnju sa zemljama Zapadnog Balkana po pitanju migracija.\nU intervjuu za Mađar Nemzet, Varhelji je rekao da je avganistanska kriza pokazala „koliko su ozbiljne posledice ako nema čvrstine i doslednosti u geopolitičkim odlukama”.\n„Moramo održati obećanja Zapadnom Balkanu. Za mene je to jedna od najvažnijih pouka situacije u Avganistanu” rekao je Varhelji, prenela je agencija MTI, a javlja Beta.\n„Zamislimo šta bi se dogodilo da se pristupni proces naših partnera sa Zapadnog Balkana još više razvuče i da se – iz nekog geopolitičkog razloga – na kraju ne dogodi ono što smo obećali”, rekao je Varhelji.\nOn je dodao da je „geografski, Zapadni Balkan Evropi mnogo bliži od Avganistana” što znači da „integracija tog regiona mora biti evropski prioritet”.\nGovoreći o samitu EU i Zapadnog Balkana koji je zakazan za oktobar, komesar je rekao da se raduje što će videti koji bi delovi evropskih planova za ekonomski razvoj regiona mogli početi da se primenjuju.\n„Cilj je podržati dugoročnu stabilnost i mir u tom regionu”, dodao je.\nKada je reč o Srbiji, Varhelji je rekao je da je na državama članicama EU da li će gotovo sva pristupna poglavlja biti otvorena pre kraja godine.\nZa pristupanje Albanije i Severne Makedonije, Varhelji je rekao da obe zemlje ispunjavaju sve kriterijume za početak pregovora o pridruživanju.\nU intervjuu za Mađar Nemzet Varhelji se založio i za „novu vrstu partnerstva” EU sa Turskom i u ekonomskoj saradnji i po pitanju zajedničkog rešavanja migrantskog pitanja.\nGovoreći o situaciji u Avganistanu i naporima za sprečavanje novog talasa migranata, Varhelji je ukazao da je ključna razlika od situacije iz 2015. to što sada još nije kasno da se kriza spreči.\n„Ali to zahteva da preduzmemo prave korake, izvučemo pouke iz 2015 i koncentrišemo se na prevenciju”, rekao je Varhelji.\nAbazović se izvinio Cetinjanima zbog petog septembra\nLeskovac: Uhapšen muškarac koji je izbo bivšu suprugu u hodniku Dečijeg dispanzera


OPTIMUS - Centar za dobro upravljanje, u saradnji sa Programom ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), a u okviru projekta "Sa kapacitetima, svešću i znanjem ka energetskoj efikasnosti" je 27. februara 2015. godine, u prostorijama Stalne konferencije gradova i opština, organizovao dva trening modula na temu: "Energetska efikasnost i informacioni sistem energetskog menadžmenta". Jedan od specifičnih ciljeva projekta je izgradnja kapaciteta predstavnika nevladinih organizacija o značaju energetske efikasnosti, čime su ove obuke značajno doprinele. Obukama je prisustvovalo 14 predstavnika 4 nevladine organizacije.\nTrening je održala g-đa Maja Matejić, UNDP Portfolio manadžer za energetiku, koja je, u okviru prvog modula obuke, prisutne upoznala sa pojmom energije, energetskim bilansom, energetikom Republike Srbije, pojmom energetske efikasnosti i energetskom efikasnošću u karakterističnim sektorima potrošnje. Drugi modul je obuhvatio zakonski i institucionalni okvir za energetsku efikasnost u Srbiji, energetski menadžment, kao i demonstraciju informacionog sistema za energetski menadžment u javnim zgradama, kao alata za potrebe monitoringa, analiziranja i izveštavanja o potrošnji energije i vode u svim tipovima javnih i komercijalnih objekata.\nG-đa Matejić je govorila o primerima dobre prakse i načinima pomoću kojih možemo uticati na energetsku efikasnost. Bilo je zanimljivo čuti koji su obnovljivi resursi povoljni za Srbiju i mnoge prisutne je iznenadila činjenica da Srbija, kao zemlja u razvoju, svoju šansu treba da traži u korišćenju biomase, nasuprot široko rasprostranjenom mišljenju da su to solarna energija i vetar. Prisutnima su predstavljeni i primeri dobre prakse u Kraljevini Švedskoj, koja je u samom vrhu zemalja Evrope kada je u pitanju efikasno korišćenje energije.\nProjekat promena "Sa kapacitetom, svešću i znanjem ka energetskoj efikasnosti" realizuje OPTIMUS - Centar za dobro upravljanje kao deo naprednog programa "Efikasno korišćenje energije i planiranje", koji finansira Švedska agencija za međunarodni razvoj - Sida, a realizuje LIFE akademija, u saradnji sa švedskim Kralјevskim institutom za tehnologiju (KTH) i Regionalnom agencijom za energetiku Vermland.\nU cilju postizanja što boljih efekata projekta, OPTIMUS je uspostavio uspešnu saradnju sa UNDP Srbija, koji sprovodi programe energetske efikasnosti godinama unazad u Srbiji i regionu. Zahvaljujemo se UNDP-u na podršci u sprovođenju ove projektne aktivnosti.\nTakođe, zahvaljujemo se Stalnoj konferenciji gradova i opština na logističkoj podršci u organizovanju ovih obuka.