» ESN BiH: Erasmus+ su koristile hiljade studenata iz BiH, Agencija za visoko obrazovanje BiH da što prije reakredituje univerzitete\nMar 01 ESN BiH: Erasmus+ su koristile hiljade studenata iz BiH, Agencija za visoko obrazovanje BiH da što prije reakredituje univerzitete\nWritten by Samir Beharic. Posted in Allgemein\nVjerujemo da ste upoznati sa blokadom rada Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje i osiguranje kvaliteta BiH. Rukovodstvo i članovi bh. ogranka Erasmus Student Network (ESN), jedne od najvećih međunarodnih studentskih organizacija u svijetu, pozivaju odgovorne da poštujući Okvirni zakon o visokom obrazovanju u BiH što prije pristupe reakreditaciji univerziteta u BiH i riješe krizu koja bi najviše pogodila studentsku populaciju u BiH.\nKao organizacija koja u svom članstvu okuplja bivše i trenutne Erasmus studente iz BiH, ali i strane Erasmus studente koji trenutno studiraju u BiH, skrećemo pažnju na potencijalno katastrofalne posljedice koje bi ova blokada mogla imati za studentice i studente u BiH. Povrh svega, naši profesori neće biti u mogućnosti da preko europskih programa stiču nova znanja koja bi prenosili na svoje studente.\nIsključenje iz Erasmus+ programa i prestanak važenja univerzitetskih diploma u EU su posljedice kakvima visoko obrazovanje u postratnoj BiH još nije svjedočilo. Posebno smo zabrinuti zbog upozorenja iz EU Delegacije u BiH da ukoliko do 31. marta ne dođe do reakreditacije šest univerziteta\nkojima je akreditacija već istekla, ovi univerziteti bi mogli biti isključeni iz Erasmus+ programa.\nNapminjemo da je Erasmus+ program jedan od najznačajnijih i najbitnijih akademskih programa koji najboljim i najaktivnijim studentima i studenticama iz BiH daje priliku da uz izdašne stipendije studiraju na najprestižnijim europskim univerzitetima. Ulaganjem u naše studentice i studente, mi ulažemo u budućnost BiH.\nKako do blokade to ne bi došlo, kao predstavnici Erasmus Student Network BiH od članova Upravnog odbora Agencije za visoko obrazovanje BiH zahtijevamo da poštujući Okvirni zakon o visokom obrazovanju BiH pristupe reakreditaciji univerziteta koji su za taj proces već aplicirali.\nAgencija za visoko obrazovanje BiH nije mjesto etničkih i političkih prepucavanja, već nezavisna institucija koja ne smije djelovati po političkom diktatu, već treba raditi na osiguranju besprijekornih obrazovnih standarda na visokoškolskim ustanovama u našoj zemlji. Od Upravnog odbora Agencije očekujemo da rade posao za koji ih poreski obveznici BiH plaćaj a za koji ih je prema odredbama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u BiH izabrala Parlamentarna skupština BiH. Smatramo da blokada procesa akreditacija predstavlja direktan atak na obrazovanje u BiH. Uništavati edukaciju u jednoj zemlji znači uništavati njenu budućnost.\nPozivamo Upravni odbor Agencije za visoko obrazovanje BiH da što prije ispuni preostale uslove za punopravno članstvo u Europskoj asocijaciji za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA). Istovremeno pozivamo i naše kolegice i kolege iz studentskih asocijacija širom BiH da dignu svoj glas i pridruže se našem pozivu za osiguranjem kvalitetnog visokoobrazovnog sistema i ostanka u Erasmus+ programu. Kroz ovaj program Europske komisije je do sada prošlo na hiljade studentica i studenata iz BiH koji znanje stečeno u EU vratili u BiH. Želimo nastaviti taj proces!\nPotpišite peticiju za hitnu reakreditaciju bh. univerziteta i njihov ostanak u Erasmus+ programu Srednjoškolsko obrazovanje u Austriji


Predsajamsko druženje povodom Campina frutis Dečijeg sajma u "Delta city" - MAMIN SVET\nHome Brinite o sebi\tPredsajamsko druženje povodom Campina frutis Dečijeg sajma u „Delta city“\nby Angelina Radulović 12. aprila 2014. 0 comment\n[box_info]Svečano predsajamsko druženje sa mališanima i njihovim roditeljima povodom Campina fruttis dečijeg sajma održaće se u nedelju, 13. aprila od 12 – 20 časova u shopping centru „Delta city“. Ulaz je besplatan kao i na XIII Campina fruttis dečijem sajmu, koji počinje 25. aprila i traje tri dana.[/box_info]\nSvi koji u nedelju dođu u „Delta city“ moći će da vide deo programa sa predstojećeg XIII Campina fruttis dečijeg sajma. Sa decom će se družiti klovnovi, animatori, a uživaće i u ritmičkoj gimnastici, dečijim horovima, sportskim klubovima, fitnesu za devojčice, predstavama rađenim po ugledu na njihove omiljene crtane filmove.\nOvoga puta, na predsajamskom druženju u ovom tržnom centru od podneva pa sve do 22 časa predstaviće se i jedan deo izlagača sa Campina fruttis dečijeg sajma, tako da će posetioci moći da se upoznaju i dobiju informacije o brendovima namenjenim kako deci tako i čitavoj porodici.\n[box_success]Osim bogatog i raznovrsnog programa u kome će posetioci uživati, na jesenjem Dečijem sajmu biće oko 100 izlagača, koji će prikazati širok spektar proizvoda: ukusne slatkiše, poslastičarske proizvode, mlečne i voćne napitke, grickalice; odeću i obuću, razne vrste igračaka i deci zanimljivih sitnica, nezaobilazne balone, bicikle… Takođe, na Campina fruttis dečijem sajmu moći će i da se upoznaju sa časopisima i knjigama za decu i roditelje, radio i TV programima za najmlađe, vrtićima, školama stranih jezika, horovima, dramskim grupama, sportskim i rekreativnim programima.[/box_success]\nPročitajte i ovo: Humanitarna predstava Dečije kuće "Bubamarica"\nPrijatelji manifestacije trinaestog Campina Fruttis dečijeg sajma su Turistička organizacija Beograda i Lady fair, a da sve izgleda lepo i dobro organizovano pomogli su sponzori manifestacije – Campina fruttis, Frikom i Becutan.\nPredsajamsko druženje povodom Campina frutis Dečijeg sajma u „Delta city“ was last modified: 12 aprila, 2014 by Angelina Radulović


Fahrudin Radončić : SBB, kao jedina prava opoziciona stranka, neće se gurati u ovakvo blato vlasti! | Kliker.info\nFahrudin Radončić : SBB, kao jedina prava opoziciona stranka, neće se gurati u ovakvo blato vlasti!\nPrihvatio sam poziv gospodina Dragana Čovića da me upozna sa stavovima vladajuće koalicije, ali nisam mu obećao bilo kakav ulazak SBB-a u vlast sa HDZ-om i SDA, niti je to realna opcija!Ovo je juče za “Nezavisne” izjavio lider SBB-a Fahrudin Radončić, kojeg smo telefonski zatekli na moru.\nRadončić podsjeća da SDA “ni godinu od izbora nije uspjela da napravi vladajuću koaliciju u BiH po vertikali”.\n“To je žalosno, i ako SDA to može da napravi sa drugim političkim projektima – mi im čestitamo, ali u ovom trenutku nismo spremni da razgovaramo o ulasku SBB-a u vlast na bilo kojem nivou. I poruku gospodina Izetbegovića nismo shvatili kao direktan poziv u vlast, nego više kao ponudu da se sami prijavimo u tu vrstu opcija”, rekao je Radončić te istakao kako ostaje pri izjavi da sa Izetbegovićem može razgovarati o mnogim temama važnim za BiH, ali ne i na temu ulaska u vlast.\nOn ističe da je, u ovom trenutku, SBB jedina opoziciona stranka u Federaciji, “jer je SDA u vlasti, a SDP ima svoje direktore javnih preduzeća”.\n“I DF, iako se predstavlja kao opozicija, duboko je u vlasti, jer ima državnog ministra i zamjenika, potpredsjednika FBiH, u mnogim je kantonalnim vladama i ministarstvima, a isto se odnosi i na A-SDA i druge manje stranke.\nPrema tome, SBB se kao jedina prava i moćna opoziciona stranka neće gurati u to blato vlasti, gdje svugdje neko participira, a rezultata, uspjeha, ekonomskog prosperiteta i borbe sa radikalizmom nema”, zaključuje Radončić.\nOn navodi da u takvoj konstelaciji odnosa delegacija BiH ide na iznimno važan sastanak u Beč, uz neoborivu činjenicu da ne postoji Vlada Federacije BiH i “barem tri kantonalne vlade”.\nNakon svega, ovakav Radončićev stav baca novo svjetlo na proces, odnosno pokušaj prekompozicije vlasti na federalnom i državnom nivou i sami pokušaj uspostavljanja nove većine u FBiH.\nNaime, SDA i HDZ sada ostaju ponovo sa nategnutom većinom u FBiH (ako je uopće i ima), dok su, s druge strane, stvari na nivou BiH, gdje participiraju SDA, HDZ, DF i Savez za promjene, sada potpuno jasne i izvjesne.\nIpak, iz SDA su i juče ponovili da su otvoreni da se koaliciji priključe i SBB i HDZ 1990.\n“Minimalna većina postoji, ali ona nije dovoljna, i zbog toga smo otvoreni za ulazak u vlast SBB-a i HDZ 1990. Nije sporna ni saradnja sa SNSD-om kada je u pitanju Reformska agenda”, kaže Edin Ramić, potpredsjednik SDA, navodeći da se to odnosi na federalni nivo.\nKada je, pak, u pitanju Vijeće ministara, podsjeća da na ovoj razini postoji sporazum SDA, HDZ-a, DF-a i Saveza za promjene.\n“SDA nema namjeru koalirati sa SNSD-om ili mijenjati Savez za promjene. A stranka je otvorena i za priključenje SBB-a zbog nekog šireg interesa”, ponavlja Ramić.\nAko je suditi prema stavu iz DF-a, a posebno nakon ovog Radončićvog “ne”, Federaciji i dalje prijeti “status quo”, ili, pak, dugoročna nestabilnost ukoliko SDA ne uspije osigurati većinu.\nNaime, Reuf Bajrović, visoki zvaničnik DF-a i bivši ministar energetike, juče je ponovio da Milan Dunović, potpredsjednik FBiH koji dolazi iz ove partije, “ni po koju cijenu” neće dati potpis za mogući ulazak SNSD-a u Vladu FBiH, ali hoće za druge opcije ukoliko bude obezbijeđena većina.\n“To je službeni stav DF-a. Ako pogledate i Klub Srba u Domu naroda, oni tamo nemaju ni dovoljno ruku, tako da nećemo dozvoliti da se kriza produbi”, poručio je Bajrović.


Vlada još jednom poziva predstavnike advokata na sastanak\nVlada još jednom poziva predstavnike advokata na s...\nObjavljeno: 02.06.2021. • 13:19 Autor: Ministarstvo finansija i socijalnog staranja\nNakon što su predstavnici Advokatske komore dana 19. maja samovoljno napustili razgovore, Predstavnici Ministarstva finansija i socijalnog staranja (MFSS) su više puta javno pozivali predstavnike Advokatske komore na saradnju i nastavak razgovora da bi se došlo do rješenja za primjenu Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i uslugu, a kao i za deblokadu pravosudnog sistema u korist svih građana Crne Gore.\nUprkos pozivima, do danas niko od predstavnika Advokatske komore nije zvanično zatražio sastanak sa bilo kim od predstavnika izvršne vlasti i nije se odazvao ovim pozivima.\nVlada Crne Gore i MFSS su otvoreni za razgovore u vezi sa primjenom elektronske fiskalizacije, kako bi se pronašlo rješenje za prevazilaženje trenutne situacije. S tim u vezi, Vlada poziva predstavnike Advokatske komore i predstavnike advokatske djelatnosti na sastanak u srijedu, 9. juna, u 11 časova u prostorijama Ministarstva finansija i socijalnog staranja.\nVlada Crne Gore, Ministarstvo finansija i socijalnog staranja i Uprava prihoda i carina su, u prethodnom periodu, posvetili posebnu pažnju primjeni sistema elektronske fiskalizacije. Proces je transparentno vođen od 2018. godine i uvijek je bilo prostora za sugestije i iznošenje stavova u vezi sa primjenom elektronske fiskalizacije na određenu profesiju.\nNeposredno pred početak obavezne elektronske fiskalizacije, predstavnici Advokatske komore su se obratili Vladi, Ministarstvu i Upravi prihoda i carina sa zahtjevom za izuzećem od primjene Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga, što tim zakonom nije normirano, i najavili obustavu rada i pružanja pravne pomoći ukoliko se njihovom zahtjevu ne udovolji.\nPredstavnici Vlade Crne Gore su održali nekoliko sastanaka sa predstavnicima Advokatske komore, na kojima su pruženi odgovori na sva pitanja i nepoznanice u vezi primjene tehnoloških rješenja elektronske fiskalizacije. Predstavnici Advokatske komore su pozvani da predstave specifičnosti te djelatnosti i testiraju sistem, kako bi zajedničkom analizom različitih postupaka evidentiranja prometa ukazali na eventualne nedostatke tehnoloških rješenja, što još nisu uradili.\nImajući u vidu dobrobit građana Crne Gore, Vlada još jednom poziva predstavnike Advokatske komore na razgovore u kojima ćemo zajednički otkloniti sve prepreke i poteškoće koje se javljaju u fiskalizaciji advokatske djelatnosti, uvažavajući sve njene specifičnosti.


Dug zdravstva premašio pola milijarde KM @ InfoBijeljina \nUkupan direktni dug zdravstvenih ustanova u Republici Srpskoj, zaključno sa prošlom godinom, premašio je 513 miliona KM i ključno je pitanje na koji način će biti saniran.\nSamo po osnovu poreza i doprinosa ustanove zdravlja u RS, odnosno bolnice, domovi zdravlja i instituti, a prema podacima Poreske uprave RS dostavljenim Narodnoj skupštini RS, duguju 216,5 miliona KM, dok je po drugim osnovama, uglavnom kreditima, zdravstvo opterećeno sa 296,4 miliona KM.\nU ovaj dug nisu u uračunate obaveze prema dobavljačima, koje prema slobodnim procjenama pojedinaca iz zdravstvenog sektora takođe dostižu stotine miliona KM. Najveći dug među zdravstvenim ustanovama ima Univerzitetski klinički centar Republike Srpske, koji po osnovu poreza i doprinosa duguje 72,2 miliona KM, a po drugim osnovima i kreditima 121,1 milion KM.\nPotom slijedi bolnica Istočno Sarajevo, čiji je ukupan dug 43,6 miliona KM, od čega se na poreze i doprinose odnosi više od 30 miliona KM. Sa ukupnim dugom od 32,4 miliona KM, odnosno 28,1 milion u vrhu liste najvećih dužnika su i bolnice u Doboju te Univerzitetska bolnica u Foči.\n"Sa potpisanim reprogramima od prošle godine dug bolnice Istočno Sarajevo nije smanjen, ali što je dobro, nije ni povećan. Situacija sa dugovima je ozbiljna i vrijeme je za krupne dogovore", rekao je juče Goran Todorović, direktor bolnice Istočno Sarajevo, koja za poreze i doprinose duguje 30,8 miliona KM, a za kredite gotovo 13 miliona KM.\nPrimjera radi, Todorović navodi da je budžet ove bolnice za tekuću godinu oko devet miliona KM, što dovoljno govori o kolikom problemu se radi, jer sa postojećim primanjima teško da se bilo šta može napraviti.\nIpak, kako kaže, od prošle godine uspijevaju obaveze da isplaćuju u bruto iznosu te da su mjesečne troškove po osnovu plata smanjili za oko 200.000 KM. Ono što je sigurno jeste da u sadašnjim okolnostima i sa primanjima koja imaju, zdravstvene ustanove dugove po osnovu poreza i doprinosa ne mogu vratiti, a to potvrđuje i Miodrag Femić, predsjednik Unije sindikata radnika zaposlenih u zdravstvu, koji kaže da su mjesečne rate za reprogram koje su potpisale pojedine zdravstvene ustanove veće nego što te ustanove dobijaju od Fonda zdravstvenog osiguranja.\n"To su ogromna sredstva i sumnjam da će bilo ko šta uraditi bez određene finansijske injekcije. Na ovaj način ništa se neće uraditi i rješenje treba tražiti putem da se dugovi za poreze i doprinse otpišu ili da ih država uzme na sebe", rekao je Femić.\nKako nezvanično saznajemo, otpis dugova ili njihovo reprogramiranje na 10 ili 20 godina biće jedna od tema sastanka koji će Vlada RS uskoro organizovati sa direktorima bolnica i zdravstvenih ustanova u RS.\n"Postoji ideja da se taj dug uzme kumulativno i da ga onda Vlada putem kredita sa dugim grejs periodom sanira, dok zdravstvene ustanove ne stanu na noge, ali šta će biti od svega toga, ostaje da se vidi", ispričao je izvor "Nezavisnih".\nSiniša Maksimović, direktor bolnice "Sveti Vračevi" u Bijeljini, koja po osnovu poreza i doprinosa duguje 4,2 miliona KM, a po osnovu kredita 8,2 miliona KM, kaže da su potpisani reprogrami i da "očekuje da će moći te rate da nose sami".\n"Jeste da je to teško, najlakše bi nam bilo da se to otpiše, ali pokušaćemo ovako, jer na kraju krajeva, to je naša obaveza da servisiramo", rekao je Maksimović, dodajući da kreditna zaduženja redovno servisiraju, a da u posljednjih pet godina bijeljinska bolnica nije podizala kredite.\nZa poreze i doprinose - 216.593.509 KM\nKrediti i druge osnove - 296.486.820 KM\nUkupno - 513.080.329 KM


SNSD sa političkom platformom pred Narodnom skupštinom Srpske\n05/09/2019 | 14:21 ⇒ 20:01 | Izvor: SRNA\nSrpski član Predsjedništva BiH najavio je da će SNSD, čiji je lider, u bliskoj budućnosti izaći pred Narodnu skupštinu Republike Srpske sa analizom aktuelnog stanja, osvrtom na godine u kojima je Republika Srpska trpjela reviziju Dejtonskog sporazuma i sa prijedlozima šta bi trebalo da se radi u narednom periodu, a sve što bude usvojeno na toj sjednici parlamenta biće plod širokih političkih konsultacija.\n- SNSD će održati sjednicu Glavnog odbora polovinom septembra i utvrditi političku platformu kao odgovor na novonastalu situaciju, predložiti je Narodnoj skupštini Republike Srpske na razmatranje i usvajanje. Sve do zakazivanja sjednice Narodne skupštine ostavljam mogućnost da se pronađe formula izlaska iz ćorsokaka u koji su nas sve stavili pojedinci koji imaju izrazito kratkovidu političku pamet - naglasio je Dodik u intervjuu Srni.\nUpitan da prokomentarišu činjenicu da danas ističe rok predviđen Sporazumom o formiranju Savjeta ministara koji su potpisali predsjednici SNSD-a, HDZ-a i SDA i koji je utvrđen kao razumno vrijeme za imenovanje kandidata za formiranje Savjeta ministara, Dodik je rekao da sada može da konstatujem da je, kao i sve u BiH od Dejtona do danas, i to bio pokušaj od sporazuma do nesporazuma, i tako u krug.\n- Јavnost u BiH je svjedok kako je taj Sporazum rušen, a da se ni mastilo od potpisa na njemu nije osušilo, kako od nekih potpisnika, tako i od domaćih ali i međunarodnih aktera. SNSD, kao partija koja je pobijedila na posljednjim Opštim izborima i dobila mandat da predstavlja srpski narod u zajedničkim institucijama, odgovorno je ušla u razgovore o formiranju tih institucija, ali našu ozbiljnost nisu pratili svi partneri iz Federacije BiH - istakao je Dodik.\nANP NIЈE PROBLEM NEKONSTITUISANjA VLASTI, VEĆ SLABIЈI KOALICIONI POTENCIЈAL SDA\nOn je naglasio da Godišnji nacionalni program za članstvo /ANP/ u NATO-u nikada nije bio uslov za formiranje vlasti i potpuno je jasno da je sada ispostavljen kao uslov da se spriječi ulazak SNSD u zajedničke institucije.\n- Međutim, bilo bi naivno, neozbiljno i netačno reći da je problem nekonstituisanja zajedničkih institucija Godišnji nacionalni program za članstvo u NATO-u, jer nije - rekao je Dodik i upitao zašto 11 mjeseci od izbora nije formirana vlada Federacije BiH ako je ANP uslov uslova kada bar u Federaciji nema sporenja oko tog dokumenta, niti je SNSD politički subjekt u tom entitetu, niti tamo pregovara Milorad Dodik.\nAko je sve u redu, i ako je sve zbog ANP, kako tvrde, kaže Dodik, upitavši zašto nema vlade FBiH, kantona...\n- Dakle, jasno je da su problemi složeniji i dublji od članstva u NATO savezu - konstatovao je Dodik.\nNa pitanje šta je onda zaista problem da ne dođe do formiranja vlasti, Dodik je naveo da je SDA, partija koja je dobila najviše glasova u bošnjačkom političkom tijelu, iz ovih izbora izašla sa znatno slabijim koalicionim potencijalom, te da je dio problema u vezi sa konstituisanjem vlasti upravo zbog te činjenice.\n- SDA mora da pravi postizbornu matematiku i na kantonalnom i na federalnom nivou da bi mogla da se pojavi kao partner i na nivou zajedničkih institucija. Očigledno da /Bakir/ Izetbegović teško izlazi na kraj sa tim slagalicama i danas smo svi tu gdje jesmo - istakao je Dodik.\nOn je naglasio da je danas, kao i svih prethodnih mjeseci, jasno ko je u BiH u stanju da funkcioniše - funkcioniše samo Republika Srpska, čija vlada uskoro obilježava godinu funkcionisanja nakon održanih Opštih izbora.\n- I kada sam svih ovih godina govorio da smo mi jedini dio BiH koji funkcioniše, podsmijavali su mi se u FBiH. Neka se oni samo nastave podsmijavati gledajući novoimenovanu vladu na osnovu rezultata posljednjih izbora - rekao je Dodik.\nSNSD NEĆE PREGOVARATI O ANP I TO ЈE ODLUKA NARODA SRPSKE\nOn je naveo da i u ime SNSD može i danas da kaže da kao partija kojoj je narod Srpske dao mandat da uđe u zajedničke institucije, neće pregovarati o Godišnjem nacionalnom programu za članstvo u NATO-u, jer bi time pogazili Rezoluciju o vojnoj neutralnosti koju je usvojila Narodna skupština Republike Srpske.\n- Ako je suditi po izjavama i ostalih političara iz Republike Sppske, pa i onih opozicionih, nema niko ko bi prešao preko te rezolucije. Ili, možda i ima? Čujem od nekih da bi razgovarali o nekom redukovanom Godišnjem programu. Želim da javnost u Republici Srpskoj zna da nema redukovanog, malog ili velikog Programa, ima Godišnji nacionalni program za članstvo u NATO-u, i dokument koji ode u Brisel ima status Godišnjeg programa za članstvo u NATO-u - pojasnio je Dodik u intervjuu Srni.\nOn je naglasio da to pojašnjava da ne bi slučajno neko doveo građane Srpske u zabludu u vezi sa nazivom dokumenta, jer javnost u Srpskoj prema svim istraživanjima, a rađeno ih je nekoliko o toj temi, ima izrazito negativan stav prema putu BiH ka NATO savezu.\n- I zbog naše, ali i međunarodne javnosti želim da naglasim da je odluka o nesvrstavanju u bilo koji vojni blok odluka koju je donijela Narodna skupština Republike Srpske isključivo i samo iz interesa Republike Srpske. Svako podvaljivanje da je naša odluka plod ruskog uticaja je sada već smiješna, i niko iole ozbiljan je ne uzima u razmatranje. Teza da je naš stav plod ruskog uticaja bila je potrebna nekim političkim krugovima kako u Sarajevu, tako i u Republici Srpskoj za dodvoravanje vodećim zemljama članicama NATO-a, i vidimo je kao dio antiruske histerije koja je moderna posljednjih godina u svijetu - konstatovao je srpski član Predsjedništva BiH i lider SNSD-a.\n- Svi koji se pozivaju na put ka NATO-u zbog opšte bezbjednosti u BiH zavaravaju javnost, jer NATO je još 1995. godine ušao u BiH i, koliko vidim, nemaju namjeru skoro da odu. Što se nas u Republici Srpskoj tiče, prisustvo vojnika u misiji Altea je potpuno dobrodošlo i mi ih vidimo kao dio ukupnih međunarodnih napora za očuvanje stabilnosti i bezbjednosti u BiH. Mi imamo Idnividualni program saradnje sa NATO-om, mi već sarađujemo sa tom alijansom, mi ne pravimo ni probleme ni opstrukcije u toj saradnji, ali jednostavno ne želimo da budemo punopravne članice tog vojnog saveza, o razlozima smo govorili milion puta i mislim da ih svi već znaju i zašto onda da idemo u NATO - istakao je Dodik.\nBiH ЈESTE U KRIZI, ALI MIR SIGURNO NIЈE UGROŽEN\nOn je naglasio da BiH ne prijete nikakvi sukobi ni iznutra ni spolja. "BiH jeste u krizi, možda i u fazi raspadanja, ali ona sigurno nije u takvoj situaciji da se može i posumnjati da je ovdje ugrožen mir ili bezbjednost i niko nema nijedan relevantan ili ozbiljan pokazatelj da me demantuje", naveo je Dodik.\nBez obzira na sve političke razlike, kaže on, BiH je danas bezbjednija i mirnija od mnogo zemalja koje nisu u fokusu međunarodne pažnje.\n- I mi iz Republike Srpske učinićemo sve da ničim ne ugrozimo ni mir ni stabilnost u BiH. Zato bi možda bilo svrsishodno da se obratimo direktno NATO-u sa prijedlogom da ne vrši pritisak na BiH po pitanju slanja Godišnjeg nacionalnog programa za članstvo, jer time možda i nesvjesno sami destabilizuju političke prilike u BiH - ocijenio je Dodik.\nUkoliko bi NATO odustao od svojih zahtjeva, istakao je Dodik, direktno bi prestali svi navedeni razlozi za blokadu formiranja zajedničkih institucija u BiH, doodavši da možda zvuči naivno, ali NATO bi mogao da odblokira sav proces ukidajući MAP za BiH.\n- Posljednjih dana sa više adresa kako domaćih, tako i međunarodnih, čujem da je usvajanje Godišnjeg nacionalnog programa za članstvo u NATO samo tehničko pitanje. Izvinite, ako je tehničko pitanje, zašto ga onda ne sklone da se ne bi mrcvarili bezuspješno o tehničkom pitanju - upitao je Dodik.\nNA SCENI - ONEMOGUĆAVANjE SRPSKE DA SE ISKAŽE POLITIČKI\nNa pitanje kako komentariše izjavu ministra inostranih poslova u Savjetu ministara u tehničkom mandatu i potpredsjednika PDP-a Igora Crnatka u kojoj je pokušao da optuži SNSD da želi da izazove ratne sukobe, Dodik je rekao da svakako osuđuje takvu izjavu i smatra da je Crnadak to učinio iz sitnih političkih interesa.\n- Takvu klevetu, takvu izmišljotinu na račun Republike Srpske, teško da bi izgovorio najveći politički taliban iz FBiH. Uzimanjem u usta riječi rat, Crnadak se nije pokušao obračunati sa SNSD, već sa cijelom Republikom Srpskom i neka mu služi na čast. I političku i ličnu! Dugo sam u politici, ali svoje političke razlike sa drugim partijama nikada nisam rješavao na štetu svog naroda i Republike. Zato je Crnatkova izjava za pun prezir i osudu - naglasio je Dodik.\nOn je rekao da je zanimljivo da ministar inostranih poslova i funkcioner PDP-a umire od straha od pomisli da Republika Srpska preispita svoje učešće u zajedničkim institucijama toliko da mu se i rat priviđa.\n- Zbog takvog kadra u zajedničkim institucijama, mi i želimo da ispunimo narodnu volju i budemo dio tih institucija. Zbog takvog kadra kao što je Crnadak, Republika Srpska gubi svoj kredibilitet kako u samim zajedničkim institucijama, tako i van BiH. Šta o nama da misle stranci, kada ministar iz Republike Srpske tako govori, a naslušali smo se raznih gluposti od priča o Srpskoj časti do rata. Međutim, to što su očite gluposti za naš narod, neko s vana drugačije upisuje i zapisuje, pa s toga javno pitam da li je to njihov manjak pameti ili narudžba spolja - rekao je Dodik.\nOn je istakao da još jednom želi da ponovi da je na funkciju srpskog člana Predsjedništva BiH došao da štiti interes srpskog naroda koji ga je i birao.\n- Sve što sam do sada uradio, uradio sam u namjeri da interes našeg naroda bude zaštićen. Od početka govorim da nisam otišao u Predsjedništvo da radim ni na čiju štetu, misleći pri tom na druga dva konstitutivna naroda. Ali, i političko Sarajevo, koje sada ima dva člana Predsjedništva, mora da shvati da ne mogu niti hoću da radim protiv naroda koji me birao - naglasio je Dodik u intervjuu Srni.\nPonovivši da je svima poznato da nije zaljubljenik u BiH, niti je neko ko će ginuti za nju, Dodik je istakao da ovu krizu doživljava problematičnom onoliko koliko ona proizvodi posljedice po Republiku Srpsku i da misli da je to jasno svima.\n- Ako politički Bošnjaci ovim uslovljavanjem i otezanjem u konstituisanju institucija misle da imaju vremena, ne shvatam zašto misle da sve vrijeme svijeta nije moje! Samo ih pozivam da me više ne pozivaju na Ustav, a da pri tom oni sami krše osnovne odredbe tog ustava, da me ne pozivaju na zakone, a krše zakone i druge akte institucija za koje se navodno zalažu, poput Zakona o Savjetu ministara ili Poslovnika o radu Predsjedništva - poručio je Dodik.\n- Neka urade šta god misle da će biti od koristi za njihovu političku priču, samo neka znaju da SNSD ima i sopstveni i koalicioni kapacitet i u Predstavničkom domu i Domu naroda. Odgovorna politika prema Republici Srpskoj, između ostalog, podrazumijeva i poštovanje izborne volje njenih građana i mi kao partija koja je dobila najveće povjerenje nikada nećemo odsutati od prava pobjednika da preuzme odgovornost za predstavlje Republike Srpske u zajedničkim intitucijama - poručio je srpski član Predsjedništva BiH i lider SNSD-a.\nDodik je ocijenio da bi bilo dobro da i ostale partije iz Republike Srpske, koje su dobile poslaničke mandate u parlamentu BiH razmisle da li je odgovorna nacionalna politika ono što svi gledamo posljednjih pet godina, kada gubitnici izbora u Srpskoj tu istu Republiku predstavljaju na zajedničkom nivou.\n- Mi mislimo da nije, građani misle da nije, ostalo je još samo da SDS i PDP uvide da njihovo ponašanje nije nacionalno odgovorno. Nacionalno odgovorno ponašanje značilo bi spremnost za zajednički nastup koji bi podrzumijevao i napuštanje zajedničkih institucija ukoliko bi pozicija Republike Srpske bila ugrožena. SNSD neće odustati od toga da se napravi politički dogovor o odgovornoj politici svih iz Republike Srpske u zajedničkim institucijama - poručio je srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik u intervjuu Srni.


Slovenija prva bivša komunistička zemlja na čelu EU\nSlovenija je postala prva bivša komunistička zemlja i nova članica EU koja je stigla na čelo EU. Od prvog januara 2008. godine, Slovenija predsjedava EU i to u godini u kojoj će Kosovo, po svemu sudeći biti jedno od ključnih pitanja kojima će se baviti zajednica 27 evropskih država. Iz Pariza o tome za Glas Amerike izvještava Lisa Bryant.\nTokom nedavne pres konferencije u Briselu, ministar vanjskih poslova Slovenije Dimitrij Rupel je ukazao na seriju pitanja kojima se njegova zemlja namjerava baviti tokom šestomjesečnog predsjedavanja Evropskom Unijom, koje završava 30-tog juna. Medju njima je podsticanje ratifikacije novih sporazuma EU, borba protiv globalnog zagrijavanja i rad na boljem povezivanju 27 članica Unije.\nTo uključuje traženje zajedničkog stajališta EU o konačnom statusu Kosova, koje je kao i Slovenija bilo dio nekedašnje Jugoslavije.\nU vezi Kosova, koje želi da proglasi neovisnost, Rupel kaže da postoji odredjeni proces koji se ne može okrenuti nazad. On kaže da pitanje članstva Srbije u EU treba biti razmatrano odvojeno od pitanja neovisnosti Kosova i da će Slovenija nastojati da se prevazidju razlike medju članicama EU oko kosovskog pitanja.\nKosovski lideri kažu da će proglasiti neovisnost u suradnji sa Sjedinjenim Državama i EU, ali nekoliko članica EU se tome protive, plašeći se da bi to moglo podstaći druge separatističke grupe bliže vlastitom domu.\nSlovenija se smatra uspješnom pričom zemlje iz bivšeg komunističkog bloka, i 12 novih država koje su se pridružile EU 2004. godine. Slovenija je neovisnost od Jugoslavije stekla 1991. godine, a prije četiri godine se pridružila NATO savezu i EU, postajući prva država iz sastava bivše Jugoslavije kojoj je to uspjelo.


Izvor: NoviMagazin.rs, 10.Nov.2017, 17:49\nGradonačelnici Beograda i Sarajeva, Siniša Mali i Abdulah Skaka potpisali su danas Memorandum o saradnji dva grada, saopštio je Beoinfo.\nNavodeći da spoljno-trgovinska razmena Srbije i Bosne i Hercegovine iznosi oko 1,5 milijardi evra, Mali je ocenio da Beograd i Sarajevo treba da budu pokretači daljeg razvoja i odnosa dve zemlje ali i faktori mira i stabilnosti u regionu.\n"Danas smo potpisali Memorandum o saradnji Beograda i Sarajeva, kao i sporazume koji obuhvataju >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << oblast kulture, saradnju filharmonija, pozorišta, turističkih organizacija Beograda i Sarajeva, ali i saradnju između IT parkova jer želimo da zajedno kreiramo novu budućnost", rekao je Mali.\nGradonačelnik Sarajeva Abdulah Skaka izrazio je nadu da će potpisani Memorandum o saradnji biti temelj za izgradnju kvalitetnih odnosa u budućnosti.\n"Danas smo definisali pravce u kojima ćemo razvijati odnose i konkretne projekte sa naglaskom na oblasti u kojima vidimo značajan ekonomski potencijal, ali i šansu za zbližavanje dva grada i naših građana", rekao je Skaka.\nSporazume o saradnji potpisali su i prstavnici beogradske i sarajevske filharmonije, beogradskog i sarajevskog Narodnog pozorišta, turističkih organizacija Beograda i kantona Sarajevo, Naučno-tehnološkog parka Beograd i Networks Int d.o.o. iz Sarajeva.


Potpisani ugovori za izgradnju četiri reciklažna centra - Boom93\nPotpisani ugovori za izgradnju četiri reciklažna centra\nUgovore o realizaciji projekta, ministarka je potpisala sa regionalnim direktorom za zapadni Balkan Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Mateom Kolanđelijem, i predstavnicima javno komunalnih preduzeća koja će upravljati regionalnim centrima. Važan korak zbog otvaranja Klastera 4.\nSrbija će dobiti osam modernih regionalnih reciklažnih centara ka kojima će gravitirati više od 30 gradova i opština, izjavila je danas ministarka zaštite životne sredine Irena Vujović, nakon potpisivanja ugovora za realizaciju prve faze projekta.\nPrva faza podrazumeva izgradnju četiri regionalna centra za upravljanje otpadom i to u Valjevu, Užicu, Novoj Varoši i Somboru.\nUgovore o realizaciji projekta, ministarka je potpisala sa regionalnim direktorom za Zapadni Balkan Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Mateom Kolanđelijem, i predstavnicima javno komunalnih preduzeća koja će upravljati regionalnim centrima.\nRanije danas je sa Ministarstvom finansija potpisan i ugovor o kreditu sa direktorom Francuske agencije za razvoj (AFD) za Evropu, Bliski istok i Aziju Filipom Orlianžom i direktorom EBRD Mateom Kolanđelijem.\nEBRD i AFD zajednički ulažu 150 miliona evra u izgradnju zelene infrastrukture za upravljanje otpadom u Srbiji, odnosno po 75 miliona.\nNakon potpisivanja ugovora, ministarka Vujović je izjavila da će početkom sledeće godine Srbija na tenderu moći da bira izvođače radova za prva četiri regionalna centra.\n„Srbija je posvećena rešavanju pitanja upravljanja otpadom i ciljevima Zelene agende, a otvaranje Poglavlja 27 je dodatni podsticaj da još brže radimo, jer su benefiti ovakvih projekata višestruki“, rekla je ministarka.\nDodala je da su zelene investicije važne za budućnost Srbije, da će se ovakvim projektima poboljšati ekološka slika naše zemlje, popraviti kvalitet života građana kao i da kapitalni projekti tek slede.\nRegionalni direktor za Zapadni Balkan Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) Mateo Kolanđeli je istakao da vreme za realizaciju ovog projekta nije moglo da bude bolje, jer je usledilo nekoliko dana posle otvaranja poglavlja posvećenog životnoj sredini.\nOznakečetiri grada ekologija Irena Vujović Izgradnja otvaranje Klastera 4 Reciklažni centar Srbija upravljanje otpadom Zaštita životne sredine Zelena agenda\nMinistarka Tatjana Matić: „Zakon o zaštiti potrošača važi od ponedeljka“


SEEbiz.eu / RS / Završetak studije o potencijalima digitalizacije na zapadnom Balkanu početkom 2018.\ndigitalizacija na zapadnom Balkanu Pjer Vučković Telenor Deutsche Telekom Telekom Austria SAP Ernst&Young\nDatum objave: 26.11.2017. - 03:36:43\nBEOGRAD - Studija o potencijalima digitalne transformacije na zapadnom Balkanu, koju su u okviru WB6plus inicijative pokrenule kompanije koje posluju u regionu, biće predstavljena najkanije do aprila naredne godine, najavljeno je na skupu o digitalnoj ekonomiji u Beogradu.\nStudija, na kojoj rade kompanije Telenor, Deutsche Telekom, Telekom Austria, SAP i Ernst&Young u saradnji sa privrednim komorama regiona, Ekonomskim institutom iz Zagreba i Univerzitetom iz Graza, trebalo bi da omogući brže povezivanje informacija, ljudi i stvari, odnosno mašina, kako bi se unapredila privreda regiona i povećala njena konkurentnost na svetskom tržištu, istaknuto je na današnjem skupu.\nDirektor strategije i planiranja u tehnici u Telenoru Pjer Vučković kazao je da će se studija baviti potencijalom digitalne transformacije, pre svega na polju telekomunikacija, a potom i u oblastima logistike, poljoprivrede, digitalnog poslovanja i obrazovanja. Vučković je rekao da će studija obuhvatiti nove servise koji će biti u vezi sa novim poslovnim modelima.\n"Digitalizacija je postala deo naše svakodnevice i donosi razvoj novih tehnologija.Predvidjanja kažu da će 5G imati primenu u bezbednoj vožnji vozila bez vozača, robota kojima će se upravljati na daljinu, kao i u pametnim domovima. Zbog toga operateri već sada planiraju infrastrukturu za budućnost", kazao je on navodeći da se početak komercijalnog korišćenja može očekivati od 2020. godine.\nKako je istakao, digitalizacija će omogućiti unapredjene kanale komunikacije gradjana i države, ali i otvaranje novih radnih mesta, jer će integrisati prednosti koje razvijaju različite industrije.\nPrema njegovim ečima, jedna od prvih stvari koja bi trebalo da se uradi u regionalnom povezivanju je definisanje uslova prekograničnog prenosa podataka.\nPredstavnica Privredne komore Srbije Jelena Jovanović istakla je da digitalna transformacija treba dodatno da osnaži domaće IT kompanije i omogući da njihovi proizvodi koji se sada uglavnom izvoze, počnu da se koriste i u Srbiji.\nPrema njenim rečima, domaće tržište IT usluga godišnje vredi 80 milona evra, ali je izvoz već dostigao oko 700 miliona evra, što znači da se proizvod "domaće pameti" koristi gotovo deset puta više u inostranstvu, što, kako je istakla, mora da se promeni. Jovanović je ocenila da je jedna od najvećih prepreka za digitalnu ekonomiju obrazovni sistem, koji nije uskladjen sa brzinom promena u IT sektoru.\nProfesor Univerziteta Union "Nikola Tesla" Petar Kočović kazao je da Evropi trenutno nedostaje 1,3 miliona IT stručnjaka.\nOn je ukazao i da će u budućnosti mladi o IT tehnologiji i digitalizaciji mnogo više učiti od ljudi iz prakse, odnosno privrede.\nNa skupu je rečeno i da je procenjena vrednost globalne digitalne ekonomije 2015. bila oko dva biliona dolara, sa više od 380 miliona korisnika koji su naručivali robu i usluge preko interneta.\nNavedeno je i da se prema proceni EU do 2030. godine oko 65 odsto trenutne dečje populacije neće baviti zanimanjima koja su sada poznata, već će zaradjivati na poslovima koji su u vezi sa IT sektorom i digitalizacijom, a koja tek treba da se definišu.


Foto: Ema Sabo / Privatna arhiva\nPredstava koje je premijerno izvedena 15. marta 2009. godine na Sceni „Bojan Stupica“, nastala je na osnovu jedne od najlepših i najtužnijih pripovedaka srpskog realizma, "Švabice" Laze Lazarevića. To je priča iz prošlog veka o mladom Srbinu na studijama u dalekom, bogatom, učenom svetu, o tome kako je uspeo da pobedi stid i ponos kako bi bio srećan, o osećaju dužnosti prema porodici i sredini zbog kojih je tu sreću morao da odbaci, i o tome kako patrijarhalna sebičnost i patriotska uskogrudost drugih može čoveka dovesti do toga da izgubi slobodu, uguši ljubav i izneveri sebe.\nPredstava "Švabica" je učestvovala na Sterijinom pozorju u Novom Sadu, Joakimfestu u Kragujevcu, Pozorišnom maratonu u Somboru, Borinim pozorišnim danima u Vranju i na Vršačkoj pozorišnoj jeseni.\nOvogodišnji 26. Sarajevo film festival (SFF) biće održan u predviđenom terminu od 14. do 21. augusta na festivalskim lokacijama i onlajn, u skladu sa situacijom uzrokovanom pandemijom virusa Covid-19, potvrdili su organizatori, ističući i da im je sigurnost i zdravlje gostiju i zaposlenih prioritet.\nNajpoznatije Verdijeve opere na kioscima\n„Travijata”, „Moć sudbine”, „Aida”, „Bal pod maskama”, „Sicilijanske večeri”, najpoznatije opere Đuzepe Verdija, sve na jednom CD-u, koji prati i zanimljiva knjiga (biografija) o čuvenom kompozitoru, od juče su u prodaji na kioscima širom Srbije. Reč je o kolekciji „Veliki kompozitori”, koja objedinjuje remek dela klasične muzike.


Vesti online / Vesti / Svet / Povređeno osmoro dece u istraživačkom eksperimentu\nPovređeno osmoro dece u istraživačkom eksperimentu\nNaučno-zabavni centar u trgovinskom centru "Komsomol" u istočnom Sibiru zatvoren je nakon što je osmoro dece povređeno u hemijskom eksperimentu.\nDeci odmah ukazana zdravstvena pomoć (Foto: Arhiva)\nTokom eksperimenta koji je organizovan u "Komsomolu" u Irkutsku povodm međunarodnog dana zaštite dece, zapaljivi gas je dotakao otvoren plamen i zapalio se, prenosi TASS, dodajući da je osmoro dece zatražilo lekarsku pomoć.\nKod povređene deca (starosti od 8 do 13 godina) su dijagnostikovane opekotinama prvog i drugog stepena.\nTehnički direktor i instruktori centra u kojem su deca povređena su privedni.\nSVET Pobegle iz vrtića na -45C da iznenade roditelje\nSVET Ruski mediji: Tajna prva dama Rusije Putinu rodila blizance\nSVET Rusija u potpunosti prekinula saradnju sa NATO-om\nSVET Kremlj potvrđuje: U pripremi sastanak sa Kimom


– Posjetu Briselu smo započeli sa nekadašnjim predsjednikom Vlade Italije i sadašnjim komesarom za ekonomiju u okviru Evropske komisije, gospodinom Paolom Đentilonijem. Bio je jako zadovoljan sa dostignućima koje smo mu prezentovali, a koja se tiču ekonomskog oporavka u Crnoj Gori i jednog velikog dijela strukturnih reformi koje smo u prethodnih 10 mjeseci uspjeli da realizujemo. Takođe, sastanak je bio dobra prilika da diskutujemo o jako ambicioznim planovima koji ova Vlada ima za naredni period. Prezentovali smo mu program „Evropa sad“ i dobili smo snažnu podršku – izjavio je Milatović nakon sastanka.\nU toku razgovora Spajić je komesara upoznao sa programom „Evropa sad“ čiji je cilj da kroz set poreskih politika obezbijedi dominaciju socijalne pravde i bolji životni standard svih građana Crne Gore.\n– Ovo je jedno pitanje gdje se Crna Gora može okupiti, sa različitih političkih spektruma i mislimo da je dobra prilika da se desi presedan koji se i desio tokom sjednice Socijalnog savjeta, gdje smo imali i sindikate i predstavnike privrede, a koji su zajedno podržali ovaj program. Nadamo se da će parlamentarci sa svih strana podržati program „Evropa sad“ i mislimo da će to biti presedan koji će Crnu Goru da uvuče u jedan poces ubrzanog pristupanja Evropskoj uniji – kazao je Spajić.


Obradović predao dopise, traži da se stranački pregovori završe do juna\nVesti Autor:Beta19. apr. 202115:2312 komentara\nPredsednik Pokreta Dveri Boško Obradović predao je danas tri dopisa u kojima je istaknut predlog da pregovori vlasti i opozicije o izbornim uslovima počnu odmah i završe se najkasnije do juna.\nObradović je rekao novinarima ispred Predsedništva da je dopise predao predsedniku Narodne skupštine, predsedniku Srbije i posredničkoj misiji Evropskog parlamenta, preko delegacije Evropskog parlamenta u Beogradu, a sa zahtevom da delegaciju vlasti predvode predsednici Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije, Aleksandar Vučić i Ivica Dačić.\nZavršene konsultacije SNS-a i SPS-a sa evroparlamentarcima oko izbornih uslova\n19. apr. 2021 11\nOn je dodao da je zahtev pokreta Dveri da opoziciju predstavljaju četiri stranke koje su bojkotovale prethodne parlamentarne izbore – Dveri, Narodna stranka, Demokratska stranka i Stranka slobode i pravde, ali i pokret Dosta je bilo koji je ukazivao na izborne neregularnosti i ocenio izbore kao nelegitimne.\nObradović je ocenio da se ostale opozicione stranke nisu protivile izbornom procesu i regularnostima i da shodno tome nemaju razloga da u pregovorima učestvuju.\nOn je naveo da je pitanje završetka pregovora važnije od pitanja početka, jer je važno da uslovi budu obezbedjeni u periodima izmedju izbora a ne „mesec dana pred izbore“.\nPrema njegovim rečima, medju važnim pitanjima tih pregovora jeste pitanje garancije da će se dogovori o izbornim uslovima ispuniti.\n„Jedini način da imamo prave garancije je da predstavnici opozicije budu deo onih radnih tela koja će primenjivati ono što se dogovorimo“, rekao je lider Dveri.\nObradović je ocenio da je njegov predlog konstruktivan i da nema razloga za odbijanjem.\nPredstavnici Evropskog parlamenta i predstavnici poslaničkih grupa u srpskom parlamentu počeli su onlajn konsultacije o unapređenju izbornih uslova u Srbiji. Poslanici Evropskog parlamenta Tanja Fajon i Vladimir Bilčik su u 12.00 počeli razgovore sa poslanicima Srpske napredne stranke Aleksandrom Martinovićem i Sandrom Božić, a sat vremena kasnije i sa poslanicima Socijalističke partije Srbije Đorđem Milićevićem i Žarkom Obradovićem.


repija repija 24.09.2021. 11:50h\nVeć dve privatne firme u Bosni i Hercegovini obavestile su svoje zaposlene da se moraju vakcinisati protiv koronavirusa, jer im u suprotnom neće biti dozvoljeno da rade.\nSlučaj preduzeća iz Bosanske Dubice i Milića, koja su zaposlenima postavili ultimatum o vakcinaciji, pokrenuo je pravu raspravu o tome mogu li firme to zahtevati od svojih radnika, s obzirom na to da je vakcinacija u našoj zemlji dobrovljna, piše Srpska Info.\nSlične polemike u vezi s ovim pitanjem vode se i u svetu, tako je obavezna vakcinacija propisana u nekim državama za zdravstvene radnike i policiju, dok građani bez potvrde o vakcinisanju ne mogu ući u tržne centre i kafiće.\nNa pitanje da li preduzeća u BiH imaju zakonsko uporište za iste zahtjeve prema radnicima nema jadinstvenog stava. U Ministarstvu rada RS samo kratko odgovaraju da to pitanje nije definisano odredbama Zakona o radu.\n"Stav je da se ljudi ne prisiljavaju, a s obzirom na zakonska rešenja, to se ne može ni primenjivati. Mislim da najveći deo poslodavaca neće poduzimati takve mere", poručio je predsednik Unije Saša Trivić.\n"Ja ne otpuštam radnike. Pozivam ih i molim da se prijave za vakcinaciju putem Privredne komore, zbog svog i zdravlja svojih porodica, ali i same fabrike koja zapošljava 380 ljudi. Ako brinemo o 380 porodica, osiguravamo posao, ne dugujemo državi ništa, minimum koji tražim u ovim uslovima je da se ljudi prijave za vakcinaciju. Ako se ne vakcinišu, radnici ne mogu ući u fabriku, jer želim da zaštitim zdravlje ljudi, radna mesta i poslovanje", govori Vidović.\nNapominje da su prošle sedmice na bolovanju imali više od 40 radnika, od toga je trećina s potvrđenom infekcijom. Podseća da su vlasnici ove firme italijanski investitori, kao i da je Italija obavezala javni i privatni sektor da se vakcinišu.\n"Najviše bismo voljeli kada bi radnici prihvatili apel poslodavaca, ali i sindikata, da zaštite sebe, zdravlje svoje porodice i kolega radnika u fabrici. Jer za siguran proces proizvodnje moramo biti zdravi, a s druge strane moramo da kažemo da ni zakonom nije regulisano da svako mora biti vakcinisan. To je na dobrovoljnoj osnovi", kaže predsednik Sindikata tekstila Danko Ružičić.\nAdvokat Aleksandar Jokić kaže da dokaz o negativnom testu ili potvrda o vakcinaciji nije propisana Zakonom o radu te ne postoji mogućnost da poslodavac to zahteva.\n"To nisu povrede propisane Zakonom o radu i kao takve ne bi mogle da prozvedu otkaz kao posljedicu po radnika. Ako bi došlo do spora u takvoj situaciji, radnik bi verovatno dobio presudu", kaže Jokić.\nPodseća da poslodavac može radnika uputiti na plaćeno odsustvo, u slučaju privremenog smanjenja obima posla. Za to vrijeme radnik dobija najmanje 50 posto prosečne plate.


Radomirović: Vlasti odgovara da Politika nema uticaj - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Radomirović: Vlasti odgovara da Politika nema uticaj\nImenovanje novog v.d. glavnog urednika Politike izazvalo nevericu u stručnoj javnosti\nRadomirović: Vlasti odgovara da Politika nema uticaj\nKatarina Živanović02.10.2020. 13:29\nVest da je na mestu vršioca dužnosti glavnog urednika Politike izabran Marko Albunović, umesto dosadašnjeg v.d. urednika Žarka Rakića koji je otišao u penziju, iznenadila je stručnu javnost ali i zaposlene u ovoj kući.\nAlburović je u protekle četiri godine bio Rakićev zamenik, ali je malo poznat u novinarskim krugovima pa i među kolegama u Politici. Niko od zaposlenih nije želeo javno da govori o promenama na vrhu najstarijeg lista na Balkanu, ali interesantno je da je i on, kao i njegov prethodnik, u v.d. stanju.\nVlasnička struktura u Politici je godinama zamršena i netransparentna, ali najveći uticaj i dalje ima država. To je prema mišljenju Vladimira Radomirovića, predsednika UNS, ali i nekadašnjeg zamenika glavnog i odgovornog urednika Politike, razlog zašto su na čelu ovog dnevnog lista poslednjih godina umesto glavnih i odgovornih urednika, vršioci dužnosti te funkcije.\n– Vlasti odgovara ovakva situacija kao i da Politika nema nikakav uticaj, ističe Radomirović za Danas. On podseća da je Politika a.d. faktički državna firma, a da ona ima 50 odsto vlasništva u Politici novine i magazini (PNM).\n– Koliko znam, Skupština PNM-a, koja jedina može da izabere glavnog urednika, nije se sastala godinama i zato Politika ima samo vršioca dužnosti glavnog i odgovornog urednika što nije dobro ni za tog urednika ni za redakciju. Pošto Vlada Srbije još kontroliše udeo u vlasništvu Politike, ova situacija je i pokazatelj odnosa Vlade prema najznačajnijim srpskim novinama, ističe naš sagovornik, ukazujući na i dalje netransparentnu vlasničku strukturu u kompaniji.\n– Polovina je državno vlasništvo, drugih 50 odsto je nekad je bilo Vacovo, pa su oni za vreme Tadića prodali udeo fantomskoj firmi iz Moskve. I dalje nije jasno ko je vlasnik te ruske firme ali mislim da je Miroslav Bogićević priznao da je u vreme preuzimanja bila njegova, kaže Radomirović.\nKompanija Politika novine i magazini osnovana je 2001. kada je VAC, medijski izdavač iz Nemačke, postao suvlasnik dnevnog lista Politika. Međutim, zbog nezadovoljstva poslovanjem u Srbiji, Vac je 2012. prodao svoj udeo nepoznatoj ruskoj kompaniji East Media Group. Prodaja Politike desila se u prelaznom periodu odlaska sa vlasti Demokratske stranke, a mesec dana pre nego što je formirana nova Vlada na čelu sa Srpskom naprednom strankom. Prema navodima Cenzolovke, tajanstveni novi suvlasnik Politike bio je do tada javnosti nepoznati čovek po imenu Aleksandar Trbović, koji je kupio 50 odsto udela preko firme East Media Group sa sedištem u Moskvi. Kasnije se ispostavilo da je on bio samo vlasnik na papiru a da je pravi kupac Politike zapravo biznismen Miroslav Bogićević iz Šapca.\nNedugo zatim u javnosti isplivava sukob dva biznismena – Miroslava Bogićevića i Aleksandra Rodića, tadašnjeg vlasnika Adria Media grupe koja izdaje dnevne novine Kurir. Obojica su tvrdili da su oni pravi vlasnici Politike i jedan drugog optuživali za reket, te je Tužilaštvo za organizovani kriminal u julu 2015. godine pokrenulo postupak zbog sumnje da su izvršena krivična dela zloupotreba položaja odgovornog lica i poreska utaja u slučaju Politike. Slučaj do sada nije dobio sudski epilog. U septembru 2018. godine, prema pisanju Centra za istraživačko novinarstvo, u Rusiji je pokrenut proces za gašenje East Media Group, tako da je vlasnička struktura Politike potpuno zamršena i netransparentna, uprkos obećanjima Aleksandra Vučića još u vreme kada je bio prvi potpredsednik Vlade da će građani u najskorijem roku biti upoznati sa svim detaljima.\nProstor za uticaj politike\nTamara Filipović Stevanović, generalna sekretarka NUNS-a, kaže za Danas da ne bi da komentariše izbor Marka Albunovića da li je to dobro ili nije dobro personalno rešenje za Politiku, jer ne zna mnogo o njegovoj karijeri i kvalitetu rada. „Znam da je gotovo celu svoju karijeru proveo u Politici, da je bio jedno vreme zamenik glavnog i odgovornog urednika, te da je izbor možda bio logičan. Međutim, to što se već četiri godine urednici Politike biraju i ostaju u v.d. stanju nije ništa novo, odnosno to je karakteristično i za druge firme koje su potpuno ili delom u državnom vlasništvu. To otvara prostor za nedozvoljeni uticaj, u slučaju Politike konkretno, na uređivačku politiku tog medija“, ističe Filipović Stevanović.


Za prekogranične projekte 30 miliona eura - Vijesti.me\nPRVI POZIV INTERREG IPA PROGRAMA\nGlišević Đurović je istakla da je Crna Gora, iako najmanja država učesnica, uspjela da odgovori na zahtjeve Italije i Albanije u smislu uspostavljanja pouzdanih i jakih partnerstava\nFoto: mep.gov.me Autor: Mina\nZa 30 projekata u okviru Prvog poziva INTERREG IPA programa prekogranične saradnje za Italiju, Albaniju i Crnu Goru, za period 2014-2020, biće opredijeljeno oko 30 miliona eura, od 93 miliona koliko iznosi ukupan budžet programa.\nTo je saopšteno danas na svečanom ceremoniji na kojoj je obilježen početak ugovaranja projekata.\nIz Ministarstva evropskih poslova (MEP) su kazali da je podrška društvenom i ekonomskom razvoju kroz intervencije u oblasti poslovanja malih i srednjih preduzeća, održivog turizma i očuvanja prirodne i kulturne baštine, zaštite životne sredine i prevencije rizika cilj Programa, koji kofinansiraju Evropski fond za regionalni razvoj i Instrument pretpristupne podrške (IPA) Evropske unije (EU).\nKako su dodali, cilj je i unapređenja mobilnosti i saobraćajne strukture.\nGeneralna direktorica za evropske fondove u MEP, Ivana Glišević Đurović, kazala je da je uvjerena da će 30 projekata koji će biti podržani kroz Prvi poziv, vrijednosti 30,4 miliona eura, učiniti da se postignu konkretni i vidljivi rezultate u sve tri države, uspostave trajna i stabilna partnerstva i opravda povjerenje EU u trilateralni model saradnje između Crne Gore, Albanije i Italije.\nOna je istakla da je Crna Gora, iako najmanja država učesnica, uspjela da odgovori na zahtjeve Italije i Albanije u smislu uspostavljanja pouzdanih i jakih partnerstava i prepoznavanju zajedničkih razvojnih prioriteta i potreba.\nKako je dodala, crnogorski partneri čine skoro trećinu partnerske strukture odobrenih projekata, za čije će aktivnosti kroz Prvi poziv biti opredijeljeno oko 8,2 miliona eura.\n„Crnogorske organizacije i institucije su vodeći partneri u pet podržanih projekata, što je za nas veliki uspjeh i pokazatelj da smo spremniji da odgovorno i efikasno upravljamo sredstvima Unije“, rekla je Glišević Đurović.\nOn je istakla neke od rezultata i poručila da će sprovođenjem projekata, između ostalog, biti poboljšane međujadranske saobraćajne usluge, kroz uspostavljanje novih vazdušnih veza između Podgorice, Barija, Brindizija i Tirane, kao i pomorskih veza između luka Taranto, Bar, Kotor i Drač.\nPrema riječima Glišević Đurović, radiće se na uspostavljanju regionalnog centra i usaglašavanju i integraciji nacionalnih planova za upravljanje rizicima u slučajevima poplava i klizišta.\n„Uspostaviće se i zajedničke laboratorije za razmjenu ideja i inovacija u oblasti poljoprivrede, koje će olakšati saradnju malih i srednjih preduzeća i naučne zajednice, i podržati razmjenu inovativnih načina poslovanja između Italije, Albanije i Crne Gore, dok će se čak 12 projekata baviti unapređenjem turističke ponude u programskom području“, navela je Glišević Đurović.\nPredstavnica Evropske komisije (EK), Simona Pohlova, podsjetila je na nedavno usvojen dokument Komisije kojim se snaži evropska perspektiva Zapadnog Balkana, ističući da program doprinosi ostvarenju ciljeva iz tog dokumenta i snaži perspektivu proširenja za Crnu Goru i Albaniju.\n„EK trenutno razmišlja o aktivnostima u budućnosti. Intenzivno diskutujemo o tome kako će evropska kohezijska politika izgledati nakon perioda 2020. Ovo je prilika da se kroz Program pokaže da se može doći do kvalitetnih rezultata.“, navela je Pohlova.\nPrema njenim riječima, od izuzetne je važnosti pokazati da Program nije samo način za trošenje sredstava EU, već da realizacija projekata može doprinijeti značajnim promjenama u ovom regionu.\nAmbasador Italije u Podgorici, Luka Zelioli, rekao je da program pokriva važne oblasti, ističući važnost održivog turizma i zaštite životne sredine, koje su važne kako za Italiju, tako i za Crnu Goru i Albaniju.\nSavjetnica ministra za Evropu i vanjske poslove Albanije Genola Velo, istakla je da će projekti u okviru Programa unaprijediti stratešku prekograničnu saradnju, donijeti opipljive rezultate za građane sve tri zemlje i omogućiti bolje, zdravije i konkurentnije društvo.\nOna je ocijenila da je dodatna vrijednost Programa razmjena iskustava između korisnika projekata i dijeljenje evropskog načina razmišljanja između EU i zemalja koje nisu članice.\nŠef upravljačkog tijela Programa, Domeniko Laforđa, smatra da su održivost i saradnja od presudne važnosti za uspjeh i pozitivne ishode.\nOn je podsjetio da EK trenutno izrađuje predloge za programski period 2021-2027.\n„Bićemo dio ovog procesa samo ako pokažemo da je naš program efikasan i efektivan i da predstavlja realnu i veću dodatnu vrijednost za sve teritorije koje u njemu učestvuju“, kazao je Laforđa.\nIvana Glišević Đurović


Daćemo uvek "za dolar" bolje uslove\nBEOGRAD - Premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je Srbija suverena država koja ima prijateljske odnose i sa Ruskom Federacijom i sa Turskom i da će nastaviti da vodi svoju politiku u skladu s tim.\n"Dobro znam gde nam je mesto u svetu. Imamo dobre i prijateljske odnose sa Ruskom Federacijom i sa Turskom i tako ćemo da nastavimo", poručio je Vučić.\n"Želeli bismo da se svi problemi između Rusije i Turske reše na najbolji mogući način. Srbija bi se tome svakako obradovala", rekao je Vučić\n"Srbija je suverena i nezavisna država i vodi svoju politiku, i u skladu s tim se tako i ponašamo", zaključio je Vučić\nVučić i Davutoglu o Srbiji "između" Turske i Rusije\nSrbija je nezavisna i suverena zemlja koja vodi svoju politiku i ne očekuje da druge zemlje, pa ni Ruska Federacija, reaguju na njegov susret s turskim premijerom, rekao je predsednik vlade, a njegov turski kolega potvrdio je da sukob te zemlje i Rusije ne može uticati na dobre odnose sa Srbijom.\nTako su dvojica premijera odgovorila na pitanja novinara povodom nesuglasica Turske i Rusije zbog obaranja ruskog aviona, a u kontekstu danasnje posete Davutoglua Beogradu, ali i nekih svojih prethodnih izjava.\nDavutoglu je, naime, rekao da zna da Srbija ima dobre odnose sa Rusijom, ali da na odnose Srbije i Turske ne može da utiče nijedna treća strana.\n"I Turska je do sad imala odlične odnose sa Rusijom i nadam se da ćemo se vratiti na stare dane dobrih odnosa", rekao je Davutoglu, dodajući da su Srbija i Turska dve zemlje i dva naroda u istom regionu.\n"Balkan je kao jedna čorba u koju mi želimo da stavimo lep začin kako bi bila još ukusnija", rekao je Davutoglu.\nVučić je, komentarišući metaforu o "balkanskoj čorbi" rekao da lično beži od metafora, navodeći da Balkan za mnoge predstavlja mesto sukoba i turbulencija, dok je za nas "najlepše mesto na svetu".\nKada je reč o našoj saradnji sa bilo kim Srbija jeste brojčano i teritorijalno mala zemlja, naveo je Vučić, ali je dodao i da je zemlja ponosnog naroda koja ume da štiti svoje interese, slobodu, suverenitet i nezavisnost.\n"Mi smo mala zemlja. Dobro znamo gde nam je mesto u svetu. Imamo dobre i prijateljske odnose sa Ruskom Federacijom i sa Turskom i tako ćemo da nastavimo", poručio je Vučić, ocenivši da je Srbija srećna, ponosna i da se ne stidi što su joj prijatelji i Rusija i Turska.\nA odgovarajući konkretno na pitanje očekuje li reakciju Rusije na susret s Davutogluom, i to u danu kad je Rusija pojačala sankcije Turskoj, Vučić je rekao da je susret predstavnika vlada dve zemlje unutrašnja stvar Srbije i Turske i naglasio da Srbija nikome nije zamerala na susretima, zbog čega očekuje da tako postupe i drugi prema njoj.\n"A to znači da sami donosite ključne političke odluke i u skladu s tim ne ocenjujem da bilo ko ima prava ili može ili sme da nam bilo šta zameri", poručio je Vučić.\n"Osnovaćemo savet na najvišem nivou, koji će da vode dvojica premijera, iz oblasti u kojima imamo najveću i najupečatljiviju saradnju. Vodiće ih ministri iz tih oblasti, a gotovo stalno ćemo da se stastajemo", rekao je Vučić.\n"Imaće i sa Srbijom, jer mislimo da možemo mnogo toga da zajednički napravimo i uradimo", rekao je Vučcić.\nVučić je rekao da Srbija želi da unapredi ekonomske odnose sa Turskom i privuče još veći broj turskih investitora, podsetivši da je vlada donela odluku da pruži subvencije za turske investirore, koji najviše dolaze u nerazvijeni deo Srbije na jugu - pčinjski, jablanički, nišavski, pirotski okrug.\n"Sve što ponudi neka zemlja turskim investirorima, Srbija će za jedan dolar da ponudi više, svoje usluge i sebe kao bolje mesto za investiranje", rekao je Vučić i naglasio da je Srbija spremna za takmičenje i konkurenciju.\n"Kad ozdravimo i ojačamo srpsku privredu, i mi ćemo to da uradimo", rekao je Vučić navodeći da je za Srbiju velika čast što je naša zemlja druga ili treća na listi zvaničnih poseta premijera Turske.\n"Na nivou vlada vodićemo razgovore i sastanke u narednom periodu iz različitih oblasti i u vezi s tim očekujem Vučićevu posetu našoj zemlji. Važno je da se bilateralni odnosi dve zemlje još više poboljšaju", istakao je Davutoglu.\n"Mogućnosti koje je Srbija ponudila turskim investitorima je zaista dobra. Ovde sam došao sa 130 poslovnih ljudi iz Turske, iako je bilo veoma teško da se organizuje ovakav susret na kraju godine", rekao je Davutoglu.\n« Danas: Nikoliću ceo mandat, izbori u aprilu? Pajtić: Vučićev režim ne bira sredstva da se obračuna sa DS »


Home / Rezultati istraživanja / ESSAYS\t/ Ustavna reforma ne sme da bude zaboravljena\nPredsednik Vlade Srbije, Aleksandar Vučić, najavio je pristupanje promeni Ustava u kontekstu pristupanja Srbije Evropskoj uniji. Takođe, formirana je radna grupa za reformu političkog sistema u Narodnoj skupštini Republike Srbije, u čijem radu učestvuju sve parlamentarne stranke, a planirano je da u ovom procesu koji mora obuhvatiti i promenu Ustava, učestvuju i predstavnici vanparlamentarnih stranaka, organizacija civilnog društva, stručne i akademske javnosti. Formiranje radne grupe predstavlja značajan korak napred, posebno u poređenju sa 2006. godinom, kada je parlament bio u potpunosti isključen iz postupka donošenja Ustava (izuzimajući samo glasanje o ustavnom tekstu). Imajući u vidu da je Narodna skupština nosilac ustavotvorne vlasti, formiranje radne grupe predstavlja značajan iskorak u dobrom smeru.\nU poslednjem Izveštaju o napretku Srbije koji je nedavno objavila Evropska komisija, jasno se navodi da postojeći Ustav Republike Srbije mora da bude promenjen i usaglašen sa evropskim pravnim tekovinama, posebno u delu koji se tiče izbora sudija i smanjenju uticaja zakonodavne vlasti na sudsku. Takođe, posebno se ističe da Ustav treba uskladiti sa preporukama Venecijanske komisije Saveta Evrope, u kome su pobrojane brojne nelogičnosti i nedoslednosti.\nIstraživački forum Evropskog pokreta u Srbiji, pokrenuo je pitanje ustavne revizije još 2012. godine, objavljivanjem nekoliko odvojenih studija na temu konkretnih meritornih razloga za promenu Ustava, ali i procedure po kojoj bi takva promena bila najbolje obavljena. Razlozi zašto Ustav mora da bude promenjen, grubo se mogu svrstati u tri kategorije: reforma političkog sistema, usaglašavanje sa evropskim pravnim tekovinama i upodobljavanje ustava međunarodnom pravnom poretku.\nPolitički sistem institucionalizovan Ustavom iz 2006. godine vrlo je nelogičan, skup i otežava konsolidaciju demokratije u Srbiji. Iako je najvišim pravnim aktom proklamovano da u Srbiji građani jesu nosioci suverenosti koju izražavaju preko svojih slobodno izabranih predstavnika, drugom ustavnom normom je definisano da poslanik može svoj mandat pod određenim uslovima poveriti svojoj političkoj stranci. Ovakva praksa duboko je u suprotnosti sa Mišljenjem Venecijanske komisije Saveta Evrope, ali i sa evropskim pravnim tekovinama, zbog čega je Evropska unija u više navrata insistirala da postoji slobodan poslanički mandat, u skladu sa tim da građani biraju svoje predstavnike direktno i time im poveravaju mandat u Narodnoj skupštini. U praksi i dalje postoje dve kolidirajuće norme u Ustavu, što je ozbiljan propust.\nSrpska napredna stranka je još 2012. godine inicirala promenu ustava i predala oko 300000 potpisa sekretaru Narodne skupštine, sa idejom da se broj narodnih poslanika prepolovi. Danas u javnosti cirkulišu dve ideje: da broj poslanika bude 125 ili 150. Ova ideja je svakako dobra, jer parlament mora biti efikasniji, a broj od 250 narodnih poslanika je ogroman u odnosu na demografske i političke karakteristike Srbije. Uporedo sa promenom broja poslanika, u sklopu reforme političkog sistema, mora se promeniti čitav set izbornih zakona. Postojeći izborni sistem je vrlo nelogičan, a u uslovima nedovoljno razvijene političke kulture, podložan „preletanjima“ narodnih poslanika u postizbornom periodu. Takođe, postoje opštine u Srbiji koje nemaju svoje predstavnike u parlamentu, što aktuelizuje i pitanje na koji način treba organizovati izborne jedinice.\nUlazak u parlament za političke stranke koje samostalno nemaju ni 1% glasova predstavlja svojevrsno izigravanje demokratije i demokratske procedure. Osim u slučaju manjinskih stranaka, mora se definisati stepenasti izborni cenzus za koalicije koje nastupaju na izborima. Time bi se sprečilo da u parlamentu sede predstavnici stranaka kojima građani nisu dali legitimitet. Takođe, treba dobro promisliti da li treba uvesti preferencijalni proporcionalni sistem, većinski ili možda kombinovani, imajući u vidu sve nedostatke postojećeg izbornog sistema. Do najboljeg mogućeg rešenja može se doći jedino saradnjom opozicije sa vladajućim strankama, što podrazumeva da naša politička kultura iz kulture sukoba i oponiranja, evoluira u kulturu saradnje i dijaloga.\nDirektni predsednički izbori, kojima se bira šef države bez ikakvih većih nadležnosti, predstavlja značajnu anomaliju institucionalizovanu Ustavom iz 2006. godine. U parlamentarnim demokratijama, šef države sa skromnim ovlašćenjima, bira se u parlamentu (dobar primer je SR Nemačka). U slučajevima gde predsednik ima značajnija ovlašćenja postoje direktni predsednički izbori. Stoga postoje samo dve logične opcije: ili povećanje nadležnosti predsednika Republike i pomeranje političkog sistema ka (polu)predsedničkom ili ukidanje direktnog izbora i biranje šefa države u parlamentu, što bi bila bolja, jeftinija i logičnija opcija, uvažavajući činjenicu da Ustav najveću političku moć daje instituciji predsednika Vlade.\nPoseban razlog za ustavnu reformu jeste usaglašavanje Ustava sa evropskim pravnim tekovinama. Ovo se ne odnosi samo na odredbe o izboru sudija, već posebno na unošenje integrativne klauzule na osnovu koje bi Srbija mogla da preuzme sve obaveze koje će proisteći iz članstva u Evropskoj uniji. Sa ovakvim Ustavom, Srbija ne može postati punopravna članica Evropske unije, niti zatvoriti pregovaračko poglavlje koje se odnosi na pravosuđe.\nKonačno, Ustav mora da se uskladi sa međunarodnim javnim pravom. Član 16 Ustava kojim se navodi da potpisani međunarodni sporazumi moraju biti u skladu sa Ustavom, u suprotnosti je sa članom 27. Bečke konvencije o pravu međunarodnih ugovora, kojim je jasno propisano da država ne može da se poziva na unutrašnje pravo da bi izbegla izvršavanje obaveza iz međunarodnih ugovora. Takođe, ovaj član Ustava onemogućava direktno dejstvo i neposrednu primenu evropskih pravnih tekovina, jer suštinski podređuje međunarodno javno pravo, nacionalnom pravu Srbije.\nPitanje revizije Ustava ne može biti rešeno u relativno kratkom roku na valjan način. Zato je posebno važno da ova tema bude i dalje u vrhu prioriteta parlamenta i formirane radne grupe i u mesecima koji dolaze dobije novi podsticaj. Bez intenzivne i inkluzivne javne rasprave o najboljim mogućim rešenjima i bez doprinosa opozicionih (van)parlamentarnih stranaka, izmene Ustava neće moći da budu trajne i sam Ustav neće moći da bude mesto ujedinjenja svih građana Srbije. Upravo zato, u ovom procesu značajan doprinos treba da daju organizacije civilnog društva, stručna i akademska javnost.\nMišljenja i stavovi izraženi u ovom komentaru predstavljaju stavove autora i ne odražavaju neophodno i zvanične stavove Evropskog pokreta u Srbiji.


05.12.2019 / 13:36 Politika - Predstavnički dom BiH\nPoslanik SDS-a Mirko Šarović kaže da je Zoran Tegeltija tokom izlaganja svog ekspozea kao budući predsjedavajući Vijeća ministara BiH termin „privrženost vladavini prava i Ustavu BiH“ spomenuo 15 puta, ali da nijednom nije spomenuo poštivanje postojećih zakona.\n- Obzirom da to niste spomenuli, ja imam pravo da mislim da niste sigurni u ovaj odgovor ili da bi on bio problematičan - rekao je Šarović, tokom diskusije o programu rada budućeg saziva Vijeća ministara BiH, koje je prethodno poslanicima izložio Tegeltija.\nKada je u pitanju saradnja sa NATO-om, Šarović ističe da to pitanje Tegeltija nije spominjao u svom ekspozeu.\n- O NATO-u ste rekli samo jednu rečenicu - da treba da imamo saradnju u skladu sa vlastitim interesima. O ovom važnom pitanju nedostaju neki odgovori koje želimo da čujemo od vas - vaš jasan stav, ma kakav on bio. A odgovori moraju da budu potpuno nedvosmisleni - dodao je Šarović.\nPredsjedavajući Kluba poslanika SDA Adil Osmanović navodi da je Tegeltijin ekspoze dobro odvagan, nije ulazio u neke teške političke teme, i da je dao prostora i entitetima i kantonima, onako kako to i Ustav BiH predviđa.\nOsmanović kaže da se slaže s Tegeltijom kada je u pitanju rješavanje problema migracija, da treba iznaći dodatna finansijska sredstva da bi se pomoglo Graničnoj policiji BiH, kao i da se uključe svi nivoi vlasti.\n- Nadam se da ćete vi učiniti sve da i na prostoru RS-a imamo prihvatne kampove i centre gdje bi se smjestili ti ljudi koji dolaze u BiH, a posebno bi bila dobra vijest da ste kazali da treba uključiti sve MUP-ove u BiH, da se pomogne GPBiH - dodao je Osmanović.\nPoslanica Naše stranke Mirjana Marinković-Lepić upitala je Tegeltiju kako će se odnositi prema pitanjima oko kojih ne postoji potpuna saglasnost u BiH.\n- Nažalost, kod nas je itekako izraženo da nemamo istovjetna razmišljanja i potpunu saglasnost o najvažnijim pitanjima u BiH, počev od Ustava pa nadalje. Svjedoci smo da se stalno govori, a prije svega šef partije iz koje on dolazi, da se zastupaju interesi entiteta, a nikako interesi države BiH - rekla je Marinković-Lepić.\nPitala je Tegeltiju i šta će se odmah poduzeti kako bi se spriječio ilegalan ulazak migranata u BiH.\nMira Pekić iz PDP-a kaže da joj je iz Tegeltijinog izlaganja ostalo nejasno da li će budžetski okvir za finansiranje institucija BiH ostati u dosadašnjem iznosu od 950 miliona ili će se on povećavati?\n- Nisam čula nijednu riječ koja se tiče usklađivanja koeficijenata raspodjele prihoda od indirektnih poreza. RS je tužila FBiH za 34,5 miliona KM za period juli 2017. do kraja 2018. godine. U slučaju da raspodjela prihoda ne bude vršena pravično i regularno, može doći do fiskalne nestabilnosti - poručila je Pekić.\nPoslanik Nermin Nikšić (SDP BiH) kaže da ima jako pozitivno iskustvo u saradnji s Tegeltijom, dok je on bio ministar u Vladi RS-a, te se nada da će se to i ubuduće nastaviti.\n- Međutim, koliko god da je on rekao u svom ekspozeu i bilo šta da je u njemu naveo, sigurno ne bi odredilo njegovu sudbinu kao kandidata jer postoji potrebna većina da se izabere predsjedavajući Vijeća ministara - dodao je Nikšić.\nNavodi kako želi vjerovati da je Program reformi BiH po svom sadržaju ANP, a Tegeltija je dao sasvim dovoljno naznaka da će provoditi ono što u tom dokumentu piše.\n- Ovdje je ključno pitanje koliko ste iskreni i opredijeljeni u namjeri da provedete reforme ili je ovo ustvari samo lijepo upakovana „šarena laža“ kako bi došlo do formiranja Vijeća ministara, a nakon toga opet svako na svoju stranu - istakao je Nikšić.


U ponedeljak protest novinara i u Novom Sadu | Autonomija\nU ponedeljak protest novinara i u Novom Sadu\nBratislav Gašić mora pod hitno, bez odlaganja, biti smenjen\nProtest „Novinari ne kleče/predsedniče Vlade, održite obećanje“ održaće se u ponedeljak na Trgu slobode u Novom Sadu u 19 časova, a novinarska udruženja su pozvala sve kolege novinare i medijske radnike, ali i druge građane Novog Sada i Vojvodine, da se odazovu u što većem broju.\n„Pozivamo vas da zajedno pošaljemo poruku da se pod hitno mora okončati politikantski cirkus koji je usledio posle skandaloznog, seksističkog i anticivilizacijskog gesta ministra odbrane Bratislava Gašića, i da on mora pod hitno, bez odlaganja, biti smenjen“, navodi se u najavi.\nU njoj se dodaje i da je red da Aleksandar Vučić i Srpska napredna stranka održe bar jedno obećanje i da prestanu da relativizuju i opravdavaju ponašanje i ovog svog visokog funkcionera, kupujući vreme i verujući da će novinari i građani zaboraviti na ovaj incident.\nProtest će se održati istovremeno u nekoliko gradova u Srbiji, a poziv za njega uputili su ANEM (Asocijacija nezavisnih elektronskih medija), AOM (Asocijacija onlajn medija), NUNS (Nezavisno udruženje novinara Srbije) i NDNV (Nezavisno društvo novinara Vojvodine).\nMinistar odbrane Bratislav Gašić poručio je nedavno na jednom događaju da „voli novinarke koje lako kleknu“.


Katalozi i brošure – PIXEL dizajn\nGlavni cilj svakog kataloga je da promoviše proizvode i usluge koje nudi kompanija. Dobro dizajniran katalog mora da prezentuje usluge, čini ih prepoznatljivim, a u isto vreme izgleda atraktivno doprinoseći razvoju poslovanja.\nPored prezentacija I usluga na početku kataloga definišu se ukratko osnovne informacije o Vašoj firmi. Format kataloga nije standardizovan već se prilagođava željama naručioca sa ciljem da nedvosmisleno prezentuje ono što treba da se predstavi. Takođe, klijent odlučuje da li će catalog biti objavljen kao štampani dokument ili elektronski dokument (e-katalog) na Internetu, disketi, CD-u ili i jedno i drugo.\nKatalog može da promoviše ponudu unutar neke kompanije, a može i da obaveštava o novim uslugama i proizvodu. Dizajneri Pixel Dizajna će za Vas osmisliti katalog koji će biti u duhu korporativnog identiteta Vaše firme.\nU korporativnom dizajnu brošure i prospekti čine standardno sredstvo dobrog marketinga I oglašavanja. Oni predstavljaju tanke knjižice i časopise koji se nalaze po konferencijskim dvoranama, kancelarijama i čekaonicama.\nBrošure i prospekti služe u reklamne svrhe i pošto su obično kratke moraju da izgledaju dobro, budu informativne i da fokusiraju pažnju korisnika i efikasno prenesu porukuNJihov glavni zadatak je da jasno predstave preduzeće, njegovu delatnost, proizvode, planove i ciljeve, kao i informacije o novim proizvodima.\nPixel Dizajn se trudi da uključi kreativna, vizuelno privlačna i zanimljiva dizajnerska rešenja i da stvori knjižice koje će svako želeti da ima u svojoj ruci.


KAPA : Članak : Priroda znaka Bika (četvrti deo)\nPriroda znaka Bika (četvrti deo)\nObjavljen: 30. septembar, 2019. | Autor: Aleksandar Imširagić\nPored ovih dekanata kao sudbinskih delova, mi znamo da u svakom znaku imamo još 6 manjih delova koji čine njihove pentade. Prvih 5 stepeni znaka Bika su pod uplivom Jupitera, gde imamo jedan od najsretnijih delova, jer je to mesto u Biku gde je Mesec egzaltiran u dekanatu Merkura i znaku Venere. Uz malo dobre sreće, osoba će sa planetama ovde, imati mogućnost da bude najuspešnija, dobijajući najviše. Naravno, ako osoba ima određenu aflikciju od Jupitera, nikada to neće biti onoliko moguće koliko bi bilo da nema aflikcije, ali je ipak ovo prilično povoljan deo. Bik jeste Zevs i nije ni čudo što su prvih 5 stepeni Jupiterovske vrednosti, jer je on onaj koji najviše opisuje ovaj znak i sa egzaltacijom Meseca i padom Plutona, upravo u ovom delu se može steći i ogromno bogatstvo uz malo dobre podrške od Merkura, Venere, Meseca ili Jupitera.\nDrugih 5 stepeni nisu toliko povoljni, jer su oni u prirodi Marsa i ova priroda je dosta različita od Jupiterovog dela. Koliko god ovo bio Merkurov dekanat, mi smo ovde izašli iz onog dela gde je egzaltiran Mesec i gde je vladavina Jupitera i ušli u jednu tendenciju borbe i sukoba. Ovde u prosečnom stanju svesti sa vrlo malo bilo koje aflikcije prema Marsu ili prema planeti koja se ovde nalazi, postojaće tendencija da se naglo reaguje i da se snažno bori za materijalne vrednosti i da se ulazi u sukobe. Ovo je slika sukoba sa braćom, jer se Mars nalazi u Merkurovom dekanatu. To se dešava naročito ako su Merkur i Mars u sukobu, ili Mars i Venera, pa se razvijaju različite ljubomore i različite vrste problematičnih odnosa, uzrokovanih upravo na polju materije. Ovde su reči one koje mogu da budu problem, jer je ovo dekanat Merkura i sve ono u simbolici Merkura će nositi poteškoće Marsu koji će biti agresivan. Uvek pentadu posmatrajmo kao vrh olovke kojom se ispisuje sudbina, te ako je planeta koja vlada pentadom problematična u horoskopu ili je problematična u odnosu na vladara dekanata ili vladara znaka, znamo da nije lako ničemu što se u ovoj pentadi nalazi. U najboljem slučaju ovo bi moglo da da jedan uspeh kroz veliki rad, ali Mars je ovde prilično stran i morao bi da natalno bude zaista jako dobro postavljen, da bi opisao osobu koja će kroz rad postizati uspeh. Ovaj znak je zamišljen za ostvarivanje snova, a ne za postizanje energije, ovde se podrazumeva da već imamo potrebnu energiju i ovo traži lakoću manifestacije.\nTreća pentada je od 10. - 15. stepena i pod vladavinom je Sunca u dekanatu kojim vlada Mesec. Ovo ovde daje jaku mogućnost da se nešto novo započne, da osoba može da bude poznata, popularna, uspešna i stabilna, naročito ako planeta ovde ide više ka 15. stepenu, jer se onda približava centru samog znaka a udaljava se od stepena Uranovog pada. Ovaj 11. stepen Bika može biti potencijalna opasnost ako osoba ima lošeg Urana spram ovog stepena, pa ako neko ima planetu u ovoj pentadi a Uran pravi loš aspekt sa planetom koja je tu, ili sa Suncem, ili Mesecom kao vladarem dekanata, pa čak i sa Venerom kao vladarem znaka, imamo sumnju da osoba vuče deo neudobnih događaja vezanih za nesrećne okolnosti koje mogu da joj se dese. Zato obraćamo pažnju da li ovde postoji taj neudobni faktor, koji osobu može negde da iznenadi i da joj napravi problem. Ali, ako je ostalo dobro, naročito ako je Sunce jako, ovo je povoljna pentada i osoba može imati veliki uspeh.\nPentada od 15. - 20. stepena je Venerina pentada u dekanatu Meseca i u znaku Venere. Ovo je potpuno ženska i plodna pentada i ako natus natalno ima povoljan aspekt Venere i Meseca, ovo daje maksimalno ispunjenje zadovoljstva, sreće, hedonizam i uživanje. Ovo je potpuno razvijanje talenata čula i sposobnost da osoba ima jak kanal da bude srećna i da privlači sreću. Tako su prva - Jupiterova pentada i ova četvrta Venerina, sigurno najpovoljniji i najsrećniji delovi sećanja teritorije znaka Bika. Posmatrajmo kako su postavljeni vladari pentade Venera i vladar dekanata Mesec i ako su oni međusobno dobro, onda ćemo gledati preko dispozitora u kakvom su stanju, pa će osoba u tolikoj meri imati veću sposobnost da bude srećna u životu. Ovaj ovde deo donosi ljubav, donosi lako ostajanje u drugom stanju i ovo je uživanje u životu i jedan prirodan tok stvari i dobijanje najboljeg dela Bika. U nekom drugom slučaju će uvek dati mogućnost za afere, baš onakvu koju je imao Zevs kad je uzeo na sebe oblik Bika pa je odneo Evropu na Krit gde je sa njom imao troje dece. Ali, nije ostao sa njom, a ona se preudala za drugog čoveka, ali su deca kasnije postala uspešna i poznata. Cela priča sa Bikom vrlo lako zbog jakih čula može da donese aferu, jer sve što je povezano sa Zevsom uvek je povezano sa tim. Nemojte misliti da je znak Bika onaj koji je po prirodi zemlje veran, on je stabilan i čulan i to je njegova suština, ali nije vernost njegova osobina, jer mi nemamo ni jednu mitološku priču koja bi potkrepila ovu vernost. Čula su ovde jaka i oni naprosto ne mogu da odole i to je ključni deo za Veneru i za ovu pentadu, ona ne može da odoli iskušenju i izazovu, bilo da je u pitanju muški ili ženski horoskop. Ovo vrlo lako privuče i ako osoba ima neku planetu na ovom delu i pojavi se neki jači imperativ, vrlo lako će u braku ili nekoj vezi ući u drugu vezu i to je više od nje, to nije planirano, to joj se naprosto događa. Posmatrajmo poziciju Venere i Meseca i ako oni imaju jako skladnu priču, to ne mora da bude, ali ako postoji samo mala aflikcija, naravno da će osoba sa planetama u ovom delu biti aferoidna. Mi ipak znamo da se afere ovde uglavnom završavaju srećno na neki način, pa imamo dobru pretpostavku da se ovo može lepo završiti, ali moramo pogledati konkretnu situaciju.\nNadalje ulazimo u Saturnov dekanat i Merkurovu pentadu i već vidimo da ovaj deo može biti problematičan, obzirom na komunikaciju, reči, način razmišljanja. Ovde je Merkur u Saturnovom dekanatu u znaku Bika, što znači da je cela logika malo prizemna i veoma usmerena na jako rigidne okvire. Ovde bi čovek morao da ima perfektno postavljenu priču Merkura i Saturna da bi mogao izvući dovoljno dobra sećanja i da bi mogao da bude praktičan, uspešan, finansijski postojan i da ima jednu poslovnu uspešnost. Ovde mora biti dobra postavka sa Merkurom i sa Saturnom koji je prirodni vladar 10. kuće, a Merkur je prirodno vezan za 6 i Venere ili Bik koji su prirodno vezani za 2, pa će ova veza 2., 6. i 10. kuće u osnovi dati osobi da kroz ovo uspe. Ali, to je mali kanal i mala verovatnoća i dovoljno je da osoba ima na neki način aflikciju između Merkura i Saturna i to onda postaju veoma rigidne osobe, bilo da je vlasnik horoskopa u pitanju ili neko drugi. Ovde postoji nesklad Merkura, briga usled različitih okolnosti i osoba je dosta daleko od ostvarenja svoga sna. Ta osoba ovde doživljava znak Bika iz vrlo mentalne i rigidne konstrukcije i vrlo malo ima ovog uticaja i sreće od Venere i Jupitera, potpuno je fokusirana u jednu drugu tačku. Već je rečeno da će u najboljem slučaju ova osoba biti poslovno uspešna, ali da li će imati osećaj za nešto više od toga, za zadovoljstvo, ispunjenje i za svoju pravu životnu priču, to je ono što sa ovom pentadom sumnjamo da će imati mogućnost da se otvori.\nPoslednjih 5 stepeni znaka Bika su pod uplivom Meseca i koliko god se činilo da je ova pentada osetljiva jer je Mesec prirodno jak u Biku, on je ipak pod uplivom Saturnovog dekanata. Taj odnos vladara pentade Meseca i Saturna kao vladara dekanata koji su prirodni antipodi i najčešće govore o najstarijoj genetskoj karmi, o stvarima koje se natusu ponavljaju na način koji je to bilo njegovim roditeljima, o stvarima koje su slične i koje su se generacijama već ponavljale. Ne treba da nas čudi što će u narednih 300 godina prolaziti zvezda Algol baš kroz ovu pentadu, jer Algol je najače sećanje na priču predaka i na različite stvari koje je negde neko učinio. To je problem po ženskoj genetici ili nekog muškarca spram neke žene, ali ovde imamo problem Meseca koji je u dugu spram Saturna. To može biti porodični problem ili u odnosu sa nekom osobom, ali je svakako emotivan i može doneti depresiju. Moramo pogledati u kakvom su odnosu Mesec i Saturn i ako su oni u lošem odnosu a ovde se nalazi zvezda Algol, znamo da je planeta koja se ovde nalazi veoma ugrožena i šta god da predstavlja u životu natusa, svakako da nije naročito lagana. Potrebno je mnogo svetla da bi se ova tvrda sećanja prosto isčistila, jer ova pentada je emotivno veoma teška. Kada bismo gledali koji su najteži delovi u znaku Bika, sigurno je da su to ovih poslednjih 10 stepeni, jer su u pitanju planete koje su često pritisnute od Saturna (kao Merkur ili Mesec). Iza toga možemo reći da je druga pentada koja je pod uplivom Marsa ona koja može da bude nagla, inpulsivna, sklona sukobima i borbama, dok su preostala tri dela veoma povoljna, pri čemu smo rekli da su prva i četvrta pentada verovatno najsrećnije i sa najboljim potencijalom za uspeh. Gledajući bilo koju planetu koju imamo u znaku Bika, nikad nemojmo smetnuti sa uma da ćemo sliku uspeha u životu u materijalizaciji svog sna dobiti ako razumemo odnos vladara pentade spram planete koja se nalazi u njoj, ili vladara dekanata spram te planete. Ovo je bitno da bi razumeli sam kvalitet te materijalizacije i ostvarenja sna.\nLjudi će na planeti Zemlji uvek imati potrebu za ovim drugim znakom, za znakom Bika više nego za bilo kojim drugim. Uvek će težiti za njim sve dok ne ostvare ovaj perfektni krug ostvarenja svog sna, sve dok na planeti Zemlji ne dožive nebo, sve dok se tu ne ostvari lakoća u kojoj se Jupiter potpuno pretvara u Bika i dok osoba ne pronađe to jedinstvo sa Zemljom i dok ne doživi tu lakoću. Sve mimo toga će uvek čoveka da vodi kao kroz jednu inerciju, ili iz inkarnacije u inkarnaciju i uvek će nesvesno težiti ka vrednostima 2. kuće, znaka Bika, sticanju novca. Cilj svega toga je više nego samo gomilanje tog novca, cilj je u onome što čovek i ne zna, u nesvesnom i u mogućnosti da ostvari onu tajnu priču koju u sebi negde nosi. Zbog toga veoma poštujemo 2. kuću, veoma razumemo ovaj drugi znak i znamo da je za većinu stvari u životu svake osobe znak Bika mnogo važan, pre svega kao mogućnost da osoba bude srećna, kao sposobnost da vrednuje stvari i da ne kritikuje previše. Jer, Venera kao vladarka se loše oseća kad je kritikovana, ona ne voli kada ode u znak Device. Sposobnost da cenimo stvari, da njima dajemo vrednost i lakoća, idu nam od ovog znaka i naš lični osećaj vrednosti počinje da raste. To je jedan od načina da se približimo ovom velikom cilju kome smo uvek težili iz mnogo života, a to je ostvarenje svog pravog života, jer pre ili kasnije u celoj toj strci čovek će se zapitati da li živi zaista svoj život, da li živi svega 20% svoju priču a ovo ostalo radi što mora i to radi zbog drugih ljudi, zbog obaveza itd. U onom trenutku kada se pronađe ta veza, čovek će biti potpuno slobodan i imaće sve ovo, to je obećanje na ovoj planeti i to je ono čime smo vezani za nju jednom posebnom niti zbog koje se stalno rađamo sve dok to obećanje ne ispunimo.


Plan za Trst, nadamo se bez šumova između premijera - European Western Balkans\nBEČIĆI – Generalni sekretar Saveta za regionalnu saradnju Goran Svilanović izjavio je danas da bi na samitu za Zapadni Balkan, u Trstu 12. jula, šefovi vlada zemalja regiona trebalo da usvoje višegodišnji akcioni plan za regionalno ekonomsko područje i izrazio nadu da tim povodom neće biti “šumova na vezama” između premijera.\nSvilanović je naveo da je juče iz Bečića poslao Evropskoj komisiji taj akcioni plan i da se radi o četiri elementa: CEFTA plus, pošto investitori traže da se ubrzaju sporovi, ubrza liberalizacija i uklone barijere za brži protok robe, zatim o automatskom priznavanju diploma, zbog bržeg protoka radne snage, kao i o digitalizaciji i izjednačavanju rominga u regionu, kako bi se na kraju cena svela na nulu i četvrti element su investicije.\nČetvrta tačka tiče se usaglašavanja uslova za ulaganje na nivou regiona.\n“To znači da postoji ugovor da se harmonizuju uslovi oko ulaganja. Barem da budu približno isti u regionu”, objasnio je Svilanović u Bečićima, na samitu ministara finansija, guvernera i direktora poreskih uprava u regionu.\nSvilanović je rekao da će taj akcioni plan biti usvojen u okviru Berlinskog procesa.\nOn je kazao da taj akcioni plan sadrži ciljeve koje treba postići do 2020. godine.\n“Sve to treba da doprinosi rastu privrede u regionu i razvoju”, istakao je on.\nKako je rekao za region su najvažniji rast zaposlenosti, rast investiranja u inovacije, infrastrukturu i digitalizaciju, ali i korišćenje potencijala regionalnog povezivanja.\nSvilanović je najavio da će 26. juna biti održan sastanak sa EK oko utvrđivanja dinamike programa i da bi 12. jula u Trstu premijeri trebalo da usvoje taj program.\nOn je dodao da se nada da na sastanku u Trstu neće biti nekih “šumova” premijera.\nBerlinski procesCEFTAEvropska komisijaGoran SvilanovićSamit ministara finansijaSamit u TrstuSavet za regionalnu saradnjuZapadni Balkan


Ubjedljiv trijumf košarkašica BiH nad Estonijom – BHDINFODESK\nby Urednik BiH Info Desk 12/11/2020 12/11/2020 0607\nŽenska košarkaška reprezentacija Bosne i Hercegovine pobjedila je večeras na Ilidži selekciju Estonije sa 92:54, u trećem kolu kvalifikacija za EP 2021. godine\nOd početka utakmice bh. košarkašice nametnule su tempo igre i iz minuta u minut povećavale prednost, koja je bila dvocifrena već u prvom periodu, da bi do kraja poluvremena porasla na 30 poena.\nNajefikasnije u reprezentaciji BiH bile su Marica Gajić i Džonkel Džons koje su upisale “dabl-dabl” učinak. Gajić je postigla 21 poen uz 19 skokova, a Džons 20 poena, 11 skokova i pet asistencija. Milica Deura postigla je 16 poena.\nU prvom meču trećeg kola u ovoj grupi Rusija je pobijedila Švajcarsku sa 98:42.\nBosna i Hercegovina i Rusija sastaju se u subotu, takođe na Ilidži, a košarkašice BiH bi eventualnom pobjedom u tom meču dva kola prije kraja kvalifikacija osigurale plasman na EP.


- Poručujem svima u svetu da se dozovu pameti. Vreme brutalnih i horskih pritisaka, ne mogu da kažem da je prošlo, ali rezultati takvih pritisaka nikada nisu bili dobri. Što se tiče tzv. Kosovske vojske, ona ne sme da postoji po Rezoluciji 1244. Ali baš njih briga za međunarodno pravo. Oni predstavljaju pretnju po Srbe na KiM. Ali u celini, na srpsku državu, ne predstavljaju nikakvu pretnju - istakao je predsednik.\nVučić o mogućem napadu SAD na Kinu\nTakođe je izjavio da se svi nadaju da će prevladati mir u svetu i da neće biti nikakvih daljih sukoba, a da će se oni koji postoje stišavati.\n- Da li verujem u to, ne verujem, ali se nadam tome - rekao je Vučić novinarima posle obilaska radova na izgradnji beogradskog metroa na Makiškom polju.\nVučić je to rekao komentarišući najavu američkog predsednika DŽozefa Bajdena o mogućem napadu SAD na Kinu, ako Kina krene na Tajvan, i dodao da je ''suviše mali'' da bi na bilo koji način govorio o velikim svetskim silama.\n- Zna se koji su principi poštovanja međunarodno-javnih pravnih normi za koje se Srbija zalaže - naveo je Vučić.\nAleksandar Vučić Kosovo Ukrajina sankcije rat u Ukrajini nezavisnost Kosova


Austrija, Srbija, Hrvatska i Slovenija najveći direktni ulagači u BiH od 1994. godine: Uloženo 5,3 mlrd EUR u BiH - Akta.ba\n04.02.2009. 10:07 / Izvor: Nezavisne novine\nUkupna strana ulaganja u BiH od maja 1994. godine do kraja 2008. godine iznose 5,3 milijarde eura, pokazuju podaci Agencije za promociju stranih ulaganja BiH.\nZemlja koja je u tom periodu najviše uložila je Austrija, sa 1,46 milijardi eura. Zatim slijedi Srbija sa 819 miliona, Hrvatska sa 611, Slovenija sa 553 i Švajcarska sa 361 milionom eura.\nTako je, na primjer, Irska 2008. godine u BiH uložila tačno 4 miliona eura, Poljska "okruglo" 9 miliona eura, Saudijska Arabija tačno 5 miliona maraka, a Litvanija "okruglo" 10 miliona KM.\nPrema podacima Agencije, najuspješnija godina je bila 2007. sa 1,6 milijardi eura direktnih stranih ulaganja, dok je u periodu januar - decembar 2008. godine zabilježeno 700 miliona eura direktnih stranih ulaganja.\nPo sektorima, od 1994. godine do danas ulagano je po sektorima proizvodnje 34 %, bankarstvo 23 %, telekomunikacije 14 %, trgovinu 10 %, druge finansijske usluge 7 %, nekretnine 3 %, dok je u turizam uloženo samo 1 %.\n"Treba forsirati taj model, a obeshrabrivati model gdje mali broj ljudi postaje vlasnik velikog dijela bogatstva. Šest miliona akcionara njemačkog `Volkswagena` su najbolja garancija da će ta kompanija uspjeti jer milioni Nijemaca koji imaju vlasništvo u njoj i te kako imaju interes da ga zaštite", rekao je Milojević.\nSlovenija 358.764.945 KM\nAustrija 298.606.593 KM\nHrvatska 157.999.637 KM\nSrbija 116.508.848 KM\nŠvajcarska 53.671.000 KM\nNjemačka 47.582.969 KM\nHolandija 41.495.926 KM


Evropska komisija predstavila uputstvo o bezbednom putovanju i ponovnom pokretanju turističke industrije - EU Delegacija u Srbiji\nEvropska komisija predstavila uputstvo o bezbednom putovanju i ponovnom pokretanju turističke industrije\nBy Nebojsa objavljeno\t 13/05/2020 Vesti iz Brisela\nEvropska komisija predstavila je paket smernica i preporuka, kojima se pomaže državama članicama da postepeno ukinu ograničenja putovanja i omogući turističkim preduzećima da se ponovo otvore, nakon višemesečnog zatvaranja, poštujući neophodne zdravstvene mere opreza.\nSmernice Komisije imaju za cilj da pruže ljudima priliku da se odmore, relaksiraju i osete svež vazduh. Čim zdravstvena situacija to dozvoli, ljudi bi trebalo da budu u stanju da budu u kontaktu sa prijateljima i porodicom, u svojoj zemlji članici EU ili preko granice, uvažavajući sve bezbednosne i mere predostrožnosti. Paket takođe ima za cilj da pomogne turističkom sektoru EU da se oporavi od pandemije, kroz podršku preduzetnicima i obezbeđivanje da Evropa i dalje bude značajna destinacija za posetioce.\nKomisija dalje pojašnjava da su slobodno kretanje i prekogranična putovanja ključni za turizam. Kako države članice uspevaju da smanje cirkulaciju virusa, ograničenja na slobodno kretanje trebalo bi da budu zamenjena usmerenim merama. Ako uopšteno ukidanje ograničenja nije opravdano zdravstvenom situacijom, Komisija predlaže fazni i koordinirani pristup koji započinje ukidanjem ograničenja između područja ili država članica sa dovoljno sličnim epidemiološkim situacijama.\nPristup takođe mora biti fleksibilan, uključujući mogućnost ponovnog uvođenja određenih mera ukoliko to zahteva epidemiološka situacija. Države članice treba da deluju na osnovu sledeća 3 kriterijuma:\nEpidemiološki, posebno usredsređen na područja u kojima se situacija poboljšava, zasnovana na smernicama Evropskog centra za prevenciju i kontrolu bolesti (ECDC) i korišćenjem regionalne mape koju je razvio ECDC;\nSposobnost primene mera zadržavanja tokom celog putovanja, uključujući na graničnim prelazima, uključujući dodatne zaštitne mere i mere u kojima je fizičko distanciranje teško teško obezbediti\nEkonomska i socijalna razmatranja, prvobitno dajući prioritet prekograničnom kretanju u ključnim oblastima rada, ali uključujući i lične razloge.\nDržave članice su se, uz podršku Komisije, složile o smernicama za obezbeđivanje prekogranične interoperabilnosti između aplikacija za praćenje, tako da građani mogu biti upozoreni na potencijalnu infekciju koronavirusom i kada putuju u EU. Ova inicijativa će usmeravati programere koji rade sa nacionalnim zdravstvenim vlastima.\nTakve aplikacije za praćenje moraju biti dobrovoljne, transparentne, privremene, zaštićene od sajber napada, koristiti anonimne podatke, trebalo bi da se oslanjanjaju na Bluetooth tehnologiju. Interoperabilnost je od presudne važnosti: građani EU moraju biti u mogućnosti da primaju upozorenja o mogućoj infekciji na siguran i zaštićen način, bez obzira na to gde se nalaze u EU i kakvu god aplikaciju da koriste. Komisija podržava države članice u pronalaženju ispravnog rešenja, u skladu s principima navedenim u okviru alata EU i smernicama Komisije o zaštiti podataka.


ĐERĐ KONRAD: Homogena nacionalna država je po definiciji autokratska | Autonomija\nĐERĐ KONRAD: Homogena nacionalna država je po definiciji autokratska\nEvropa za početnike (12)\nEtnička nacionalna država je autokratska\nNa manje-više nacionalno mešovitim prostorima ne mogu da se uspostave „čiste” nacionalne države, izuzev silom – ako su pak uspostavljene silom, one su bolesne i rođene. Elite zaljubljene u ideju homogene nacionalne države preferiraju autoritarnu vladavinu i kult visoko uzdignutog vođe. Ljudska i građanska prava se ne priznaju svima, već samo etničkoj većini, a manjinama se osporavaju kolektivna prava i zakonitost manjinskih autonomija. Unutar nacionalističke paradigme nema rešenja, jer većinska politika ili očekuje da se manjine asimiliraju, ili – ako to baš ne ide – primenjuje većinom lukavu, a ponekad i neprikrivenu diskriminaciju. Merodavni krugovi međunarodne scene priznaju načelo nacionalne države, i tek uzgred zahtevaju da većinske nacionalne države uvažavaju manjinska prava. Ali unutar nacionalnih država nema ravnopravnosti, u njima se odvijaju podsticani, stimulisani procesi grube ili meke asimilacije. Tamo gde je većina zaostalija od manjine, asimilacija je po pravilu gruba, a tamo gde je naprednija, dovoljna je i meka. Pre 1989. godine ispod površine državnog socijalizma dozrevale su dve alternative: put nacionalnih demokrata i put liberalnih demokrata. Posle 1989. godine pitanje je glasilo: ili građanstvo i demokratija, ili pak etatizam etničkih nacija. U bivšoj Jugoslaviji pobedio je borbeni etatizam, posle socijalističke nacionalizacije dogodila se jedna „nacionalistička nacionalizacija”, naspram koje su tržišna i društveno-slobodarska stremljenja uspostavljala drugačije labilne ravnoteže. U bivšoj Jugoslaviji posle 1989. godine gubitnici su postali i oni koji su verovali da su dobitnici, izgubivši sve faktične i simbolične prednosti pripadništva velikoj zemlji. Da su merodavne figure međunarodne političke zajednice insistirale na ljudskim pravima kao prvorazrednim vrednostima, teritorijalno samoopredeljenje ne bi bilo podređeno nacionalnom samoopredljenju, i ne bi se ideja narodnog prava postavila iznad građanskih prava, što u praksi znači etnički pristup, i gubitak iz vidokruga ličnosti same.\nNacionalni identitet – ljudsko dostojanstvo\nSubjekti teritorijalnog samoopredeljenja su pojedinačni građani i lokalne samouprave, a subjekti etničkog samoopredeljenja su nacionalne administracije. Poimanje nacije na etničkoj osnovi znači, na primer, da sva prava ima insajder, dok autsajder, mada stanuje u istom mestu, ta prava ima u manjoj meri. Granice mogu da budu povodi i prilike ispoljavanja bahatosti vlasti, i one najviše pogoduju zapravo mafijama koje ih nevidljivo prelaze korumpirajući birokratiju koja stražari nad tim linijama razdvajanja.\nUtopijska je potreba da sila oružja nema određujuću ulogu u odlučivanju pripadnosti pojedinca. Logika najrazličitijih deportacija je zajednička: iznad svega je nacionalna, etnička pripadnost, a ne lično dostojanstvo građanina. Nesrećna je ona zemlja u kojoj usled nekakvih političkih promena čovek može najednom da izgubi svoj građanski identitet i, zajedno sa njim, pravo i na opstanak. Zaprepašćujuća je kontradikcija da Zapad, dok sâm neprestano želi da se ujedini, na Balkanu dosledno podržava dezintegracione tendencije. Odobravao je, podržavao je secesiju republika-članica jedne savezne države, bez ozakonjenih procedura razdvajanja i podela. Granice između republika-članica bile su rezultat dogovora predsedika Tita i nekolicine njegovih saradnika. Stvarnih granica među njima nije bilo, republike je čvrsto povezivala partijska država, zajednički sistem institucija i infrastruktura, zajednička ideologija i veliki broj mešovitih brakova. Srpska većina je bila osetna u oružanim snagama, u drugim oblastima to nije bilo jednoznačno. Početkom devedesetih godina, uz svesrdnu podršku Zapada, ove unutrašnje, administrativno-figurativne granice su unapređene u rang međunarodnih granica, i postale su simbol demokratskog narodnog suvereniteta. S blagoslovom međunarodnog prava, hirevi nekolicine samodržaca pretvorili su se u – stvarnost.\nAntidiktatorski duh iz osamdesetdevete u onom delu Istočne Evrope koji se oslobodio sovjetske vlasti, izborio se za višestranačku demokratiju. I za to nije bilo potrebno prolivanje krvi. Trebalo je samo da jedan bauk počne da kruži Evropom, bauk samoopredeljenja građana, duh autonomije ličnosti i dobrovoljnog udruživanja. Činjenica je, da su bauci i aveti lelujava bića, ali je činjenica i to, da do oružanih sukoba na nacinalnoj ili etničkoj osnovi u širokom pojasu od Poljske do Bugarske nije došlo. Preobražaj je izveden mirnim putem, i to ne u poslednjem redu zbog toga što je demokratski pokret, to jest drugačije misleći ljudi – gotovo konsenzusom – odabrali nenasilne, samooslobađajuće puteve organizovanja. U Jugoslaviji su pak nacionalistički krugovi republika-članica doživljavali sebe kao homogene nacije i, saobrazno tome, proglasili svoje državne suverenitete kao demokratsku tekovinu, a Zapad je to prihvatio. Ovaj proces je rezultirao nasilnim kidanjem stvarnih, organskih veza, međutim, zapadna javnost je poverovala da je tamo, na dalekom Balkanu, uspostavljanje novih granica poštovanja vredna i nezaobilazna etapa demokratskog razvoja. Ni pred kim nije bila tajna da u Jugoslavija obitava više od dvadeset naroda i narodnosti, mnogo više no što ima republika, iz čega direktno sledi da je na raspolaganju bilo mnogo manje državnih suvereniteta od broja nacija pretendenata na rang nacionalne države. Mnogo više nacija, dakle, nego država: moglo se naslutiti da će biti nevolja. Pažnje je vredna i kontradikcija da zapadna javnost ne bi ni izdaleka smatrala neizbežnim i dobrim podelu Belgije zbog zaoštravanja flamandsko-valonskih suprotnosti. Demokratski mislioci pozdravljaju to što se Katalonija i Baskija neće izdvojiti iz Španije, Korzika iz Francuske, Škotska iz Velike Britanije, i model političke mudrosti vide u Švajcarskoj ili u nemačkom federalizmu.