Čika Dača pionir srpskog fudbala i onaj koji je Šumadiji doneo pravu fudbalsku loptu (FOTO) - Naši u svetu\nČika Dača pionir srpskog fudbala i onaj koji je Šumadiji doneo pravu fudbalsku loptu (FOTO)\nObjavljeno 06/11/19 u 11:00\nPriču o čika Dači i o tome kako je prva lopta stigla u Šumadiju govori nam Jovica Nikolić, vatrogasac, novinar, pisac i čovek koji pravi neobične skulpture od drveta koje nađe u reci Moravi. Jovica je rodom iz Lapova i uopšte ne čudi njegova jaka povezanost sa čika Dačom.\nČika Dača je bio prvi čovek koji je doneo pravu fudbalsku loptu u Kragujevac, bio je poznat svim generacijama fudbalera, počasni i doživotni predsednik FK Crvena Zvezda.\nPrvu loptu doneo je iz Nemačke, kada je odlučio da se sa studija u Mitvajdeu vrati kući i tada se zaposlio u Vojno zanatlijskoj školi u Kragujevcu.\nNaš sagovornik je rođen i ceo svoj vek proveo u ulici “čika Dačinoj”. Njegov komšija bio je Danilo Stojanović-čika Dača, po kome je ulica kasnije i dobila ime.\nJovica je kaže uvek sa ponosom isticao tu činjenicu i za njega to je jaka simbolika.\nFoto: Hroničar Lapova Milan Stanković\n“Čika Dača je u Šumadiju doneo dve lopte, a ja živim u “čika Dačinoj ulici” broj dva i ima još puno drugih podudarnosti”, priča Jovica.\n“Danilo Stojanović bio je inženjer, za vreme školovanja u Nemačkoj zavoleo je fudbal i hteo je da svoje zemljake upozna i nauči prvim fudbalskim koracima. Bio je pionir u tome i u početku ljudi su ga ismejavali”, kaže Jovica.\n“Od svoje skromne studentske ušteđevine kupio sam dve lopte i kompletnu opremu za jedan tim. Bilo je velikog otpora ondašnje čaršije, koja nije mogla da shvati da njena deca, jurcaju po poljani za običnom mešinom i to onako razgolićeni”, ove reči napisao je Čika Dača u svojoj knjizi “Čika Dačine uspomene”, citira Jovica.\nČika Dača rođen je u Lapovu 1877. godine i jedan je od najzaslužnijih pionira fudbalskog sporta u Srbiji. Osnovao je najstariji klub u Srbiji FK “Šumadija” 1903. godine a kasnije 1911. u Beogradu bio je i jedan od osnivača čuvenog BSK-a iz kojeg je nastao i OFK Beograd.\nFoto: FK ŠUMADIJA, Hroničar Lapova Milan Stanković\n“On je važio za osnivača fudbala u Srbiji. Bio je srpski predstavnik na istorijskom sastanku u Zagrebu 1919. godine. Tada je osnovan Fudbalski savez Kraljevine SHS”, sa ponosom kaže Jovica.\nNajstariji srpski fudbalski klub FK “Šumadija” nastao je na Krstovdan i to baš ovako.\n“Na kragujevačkom Vašarištu, čika Dača okupio je pitomce i učenike Vojnotehničkog zavoda i napravio dve fudbalske ekipe od kojih je te iste godine, na Krstovdan osnovan FK Šumadija”, priča Jovica.\nGradski stadion u Kragujevcu nosi ime “Čika Dača” i Jovica smatra da je to velika čast koju je grad Kragujevac i cela Šumadija mogla da učini za čoveka koji je od svoje skromne studentske ušteđevine kupio dve lopte, kompletnu opremu za tim, sve to doneo u Srbiju i postao začetnik fudbalske ere u našoj zemlji.\n“On je zaslužio i mnogo više, za svoje zasluge u fudbalu Srbije bio je počasni i doživotni predsednik FK Crvena Zvezda iz Beograda, ulica u kojoj je rođen i u kojoj je živeo nosi njegovo ime, gradski stadion takođe, ali možda njegova najveća zasluga biće ta što ćemo ga uvek pamtiti kao čoveka koji nam je pokazao fudbal”, smatra naš saovornik.\nČika Dača, Danilo Stojanović, rodjen je 24.10.1877. u Lapovu.\n“Prema rečima dr Milana Stankovića, hroničara Lapova, čika Dača je osnovnu školu završio 1884 – 1888. u rodnom mestu, a Gimnaziju u Kragujevcu. Studije je završio u Nemačkoj, posle kojih se vratio u Srbiju”, priča Jovica.\nČika DačaFK Crvena zvezdaOFK BeogradPrva loptaŠumadija\nU Srbiju stiže Amerikanac sa posebnim zadatkom, ovoga puta tema je “Pancir”\nRakija iz Šumadije i Pomoravlja na najzahtevnijim tržištima sveta, evo ko je najviše…\nSrpski Obelisk! Zoran iz Niša najpoznatiji “brka” a zbog njih je kaže…\nGrađanski protest „1 od 5 miliona“ večeras prvi put u ovoj opštini u Šumadiji\nZnate li ko je srpski Ikardi? (FOTO)\nKoliko košta poljoprivredno zemljište u Srbiji?


BalkanMagazin :: Uspeh mladih balerina iz Beograda\nUspeh mladih balerina iz Beograda\nDruštvo spektakla na Mećavniku podelilo nagrade\nDanas startuje Pozorišni Kustendorf na Mećavniku\nPozorišni Kustendorf opet na Mećavniku\nŠerbedžijina predstava otvara BELEF\nPozorišni Kustendorf 2018.\nPreispitivanjem granica između pozorišta i filma na Mećavniku\nSpuštena zavesa ovogodišnjeg pozorišnog festivala na Mećavniku\nHipnoza na Mećavniku\nNa Mećavniku prožimanje energije mladih i ostvarenih umetnika\nStudentske predstave na Jesenjem pozorišnom festivalu\nMećavnik opet pozorište\nSpuštene zavese pozorišnog festivala na Mokroj Gori\nDrvo koje život znači na Mećavniku\n(3) Brže od života\n(2) Ruža od bodljikave žice-z...\n(1) Hasanaginica u Tivtu\n(1) Pozorište po meri Kosmeta\n(1) Pozorište na Kosmetu je p...\n(1) Beli beli svet i Malena B...\nponedeljak, 10. februar 2020 00:00\nTri zlatne i jednu bronzanu medalju osvojile su, na međunarodnom festivalu u Beču, male balerine iz beogradskog studija Kostjukov-Dragićević\n(Beč, 8. februara 2020, Međunarodni festival igre, učenice škole „Kostjukov –Dragićević“, starosna kategorija „mini“, od pet i po do osam godina i pet meseci, sa pedagogom Duškom Dragićević - pred nastup)\nBEČ, 09. februar 2020. - Učenice beogradskog baletskog studija "Kostjukov-Dragićević" osvojile su u kategoriji klasičnog baleta najviše nagrada na međunarodnom Festivalu igre koji je 8. februara održan u Beču i na kojem je sa 314 koreografija učestvovalo više od 4.000 mladih plesača.\nKako je saopšteno, tri zlatne i jednu bronzanu medalju osvojile su male balerine iz ove škole Udruženja mladih baletskih igrača. Zbog uspešnih nastupa i umeća koje su učenice pokazale u klasičnom baletu, školi "Kostjukov-Dragićević" dodeljena je i specijalna nagrada.\nBeč, 8. februara 2020, Međunarodni festival igre - Zlatna medalja za učenice škole „Kostjukov –Dragićević“, starosna kategorija „mini“ od pet i po do osam godina i pet meseci sa pedagozima Duškom i Milom Dragićević\nPrvo mesto i zlatnu medalju u kategoriji "mini", dece od pet i po do osam godina i pet meseci, osvojile su njih pet koje su u grupi plesale numeru na muziku Ludviga Minkusa iz baleta "Bajadera".\nZlato su osvojile i devojčice iz ove škole u kategoriji dece od osam i po do 12 godina i pet meseci koje su otplesale numeru "Cveće" na muziku iz baleta "Silvija" Lea Deliba.\nBeč, 8.februara 2020, Medjunarodni festival igre, učenice škole „Kostjukov –Dragićević“- Zlatna medalja za starosnu grupu od osam i po godina do 12 godina i pet meseci sa pedagozima Duškom Dragićević i Tamarom Ivanović.\nKoreografiju je osmislila Duška Dragićević, istaknuta prvakinja baleta Narodnog Pozorišta u Beogradu koja je tokom svoje igračke karijere ostvarila brojne vodeće uloge. Uz nju, decu je uvežbavala i primabalerina Mila Dragićević, koja se pre nekoliko meseci oprostila od igračke karijere i takođe se posvetila pedagogiji.\nBeč, 8.februara 2020, Učenice škole „Kostjukov –Dragićević“ u “bejbi” kategoriji ispod pet godina i pet meseci sa numerom “Pčelice” osvojile su zlato.\nNajmlađe balerinice u "bejbi" kategoriji mlađe od pet godina i pet meseci, sa numerom "Pčelice", osvojile su takođe zlato, a grupa devojčica u "mini" kategoriji sa numerom "Biseri" osvojila je treće mesto. Koreografije za ove balerinice osmislila je Tamara Ivanović prvakinja Narodnog pozorišta u Beogradu.\nNa Festivalu igre u Beču, pored klasičnog baleta, deca su se takmičila i u ostalim stilovima plesa od džez baleta, mjuzikla, folk igre do modernog baleta, latino plesa i hopa.\nUčestvovali su mladi igrači iz Malezije, Austrije, Italije, Belgije, Češke, Slovačke, Rumunije, Bugarske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Srbije, Severne Makedonije i Ukrajine.


Tanjug 25. maja 2022. 11:26\nRIM – U okviru NATO programa Nauka za mir i bezednost, razvijen je projekat „Dekster”, koji na sofisticiran način otkriva eksploziv i vatreno oružje i može da pomogne u borbi protiv terorizma, a značajno mesto u razvoju tog sistema zauzima i srpska pamet – u projekat je uključen Institut “Vinča” i naš naučnik Milovan Stoiljković.\nStoiljković, naučni savetnik Instituta za nuklearne nauke „Vinča“, i sam Institut učestvuju u razvoju projekta “Ekstras”, u okviru “Dekstera”, koji je na jednoj metro stanici u Rimu prikazao kako nauka pomaže da se spreče teroristički napadi, odnosno kako je moguće da se uz pomoć tehnologije otkrije ekspoziv ili oružje, a da se ne ometa protok prolaznika.\nEkstras – senzor za detekciju tragova eksploziva, uz pomoć tehnika spektroskopije omogućava detekciju tragova eksploziva i prekosura eksploziva na površinama poput ruku, tela, prtljaga.\nUz druga dva istraživačko-razvojna projekta čini “Dekster”, vodeću inicijativu u okviru NATO programa Nauka za mir i bezbednost, čiji je cilj da pronađe rešenje za sprečavanje terorističkih napada, uz pomoć nauke i modernih tehnologija, i time sve učini bezbednijim.\nUz Ekstras, razvijen je i projekat „Zavesa za mikrotalasno snimanje“ (MIC) čiji je cilj kreiranje uređaja za snimanje, zasnovanog na radarskoj tehnologiji, koji omogućava detekciju eksploziva i oružja bez potrebe za kontrolnim punktovima, a treći integrisani sistem za ranu detekciju pretnji (INSTEAD) koji objedinjuje druga dva u sistem za centralizovano upravljanje većim brojem senzora i kamera, što dodatno uvećava potencijal za otkrivanje eksploziva i oružja kod osoba u masi.\nStoiljković za Tanjug objašnjava da je projekat još uvek prototip, odnosno predstavlja dokaz koncepta da tri sistema – dokazuje da je, uz sistem miktotalasne zavese, praćenje osoba kamerama mogića daljinska detekcija eksploziva.\n„Njegova pozudanost za sada je zadovoljavajuća, međutim, uslovi pod kojima je to dobijeno su i dalje veoma kontrolisani. Mnogo parametara može da utiče na pouzdanost sistema, ali u kontrolisanim uslovima je veoma pouzdan“, priča ovaj naučnik.\nPojašnjava da je ovakav sistem namenjen za velike stanice, metro i železničke, prolaze, aerodromske zgrade, kroz koje prolazi veliki broj ljudi, a upravo su to javni prostori koji su u nedavnoj prošlosti bili “poprišta” terorističkih napada širom sveta.\n„Ovaj projekat može da doprinese povećanju nivoa bezbednosti od terorističkih napada, ali njegova praktična realizacija, zahteva još velikih ulaganja i poboljšanje karakteristika“, kaže Stoiljković.\nTo može da potraje još nekoliko godina, ali je svakako načinjen važan korak kroz ovaj projekat.\nNa razvoju „Dekstera“ učestvuje 11 instituta, iz četiri zemlje članice NATO – Italije, Francuske, Holandije i Nemačke, kao i četiri partnerske zemlje – Srbije, Finske, Ukrajine i Republika Koreja.\nNa pitanje kakva je bila saradnja sa naučnicima iz drugih zemalja na projektu, Stoiljković je rekao da je sve bilo na izuzetnom nivou, profesionalno, i da je svako imao svoj deo posla, koji je uspešno uradio.\n“I Institut ‘Vinča’, odnosno Srbija, odradila je svoj deo posla veoma kvalitetno. Rukovodilac projekta iz Italije je veoma zadovoljan, tako da ‘Ekstras’, deo na kojem radimo, dobro funkcioniše, što se i videlo ovde na stanici u Rimu”, rekao je Stoiljković.\nUkazuje da saradnja naučnika na međunarodnim projektima u velikoj meri doprinosi daljem razvoju srpske nauke, i pomaže joj da “izađe u svet”.\n„Ogroman je doprinos, naučni, za instituciju iz koje dolazi, jer je institucija učesnik u projektu, ali i za same naučnike, bilo kroz iskustvo, razmenu veština sa stranim partnerima, bilo kroz učenje novih tehnika i pristupa rešavanju konkretnih problema, jer ovo je vrlo konkretan zadatak – od ideje, do prototipa, čime se pokazuje da početna ideja može da se realizuje”, rekao je Stoiljković.\nNije zanemarljiva ni finansijska korista, kako za naučnu instituciju, tako i za državu iz koje dolazi.\n“Ovaj projekat je vredeo 1,2 miliona evra, a značajan deo ostao je u Srbiji, u Institutu, bilo kroz novac ili kroz opremu koja ostaje trajno vlasništvo u Vinči”, kaže ovaj naučnik.\nStoiljković posebno ukazuje da su srpski naučnici, kada je reč o njihovoj stručnosti i znanju, itekako pod kontrolom, ali je problem tehnička podrška, odnosno nedostatak tehničke opreme, dovoljno brojne i sofisticirane, da bi om da bi omogićila primenu tehnoloških rešenja u stvarnim situacijama.\n“Ali, što se tiče obrazovanja i stručnosti, nimalo ne zaostajemo”, jasan je Stoiljković.\nKaže da je rad na ovakvom projektu važan za svakog naučnika.\n“Biću veoma zahvalan, pre svega svom Institutu, na kojem radim ceo svoj vek, koji mi je ovo omogućio, i što je sve uspešno realizovano. To je i opšte uverenje i mnogih kolega iz drugih zemalja, da su veoma zadovoljni kako su odradili svoj deo posla i što je ceo sistem funkcionalan”, rekao je Stoiljković.\nSistem za otkrivanje eksploziva i oružja na javnim mestima razvija se već nekoliko godina, a Stoiljković kaže da je tokom pandemije korona virusa, sve prešlo na “zoom” aplikaciju, ali je deo koji je pripao Srbiji, najvećim delom završen pre pandemije.\n“Svi ostali onlajn sastanci su me samo informisali dokle se dalje stiglo sa realizacijom projekta, jer je pre pandemije ceo sistem koji je urađen u Srbiji i sve što je nabavljeno, transportovano u institut ENEA, u Italiju, gde je dalje integrisano u sistem Ekstras, kao deo Dekstera”, rekao je Stoiljković.


Zato što SAD nisu Kosovo. Džozef Bajden je, na primer, već kazao da ambasadu SAD neće vratiti u Tel Aviv iako je iz petnih žila kritikovao Trampovu odluku da je preseli u Jerusalim. Jer pred sobom on ima cilj da SAD ostane država nacije broj jedan, svetska sila koja svoje dugoročne strateške ciljeve ne menja kako vetar dune nego ostaje pri svom i kad je u krivu, da bi svetu pokazala koliko joj se može.\nOn je, takođe, najavio novo približavanje američkim partnerima i poštovanje američkih saveznika u Evropi - odnosno nepreuzimanje, makar ne u Trampovom otvorenom stilu, evropskih poslova i projekata. I bez obzira na to što deklarativno najavljuje saradnju, ni Bajden neće prestati da se meša, ali zvanično samo do nivoa - da bez njihove saglasnosti nema dogovora Beograda i Prištine. I u navodnom planu koji je iz njegovog izbornog štaba „procurio“ revitalizacija dijaloga pod okriljem EU je ključni pojam.\nBajden u Srbiji 2016\nNe čudi što je stari miljenik Albanaca, jedan od prvih zagovornika bombardovanja Jugoslavije, još kao senator 1995. godine i političar koji se izuzetno interesovao za srpsko-albansko pitanje i sa svoje uticajne pozicije Amerikom i svetom širio tezu o sličnostima današnje Srbije i ondašnje fašističke Nemačke, probudio očekivanja Albanaca. Ali, treba imati u vidu da je od tada do danas bivši potpredsednik SAD dva puta boravio u Beogradu, a poslednji put 2016. izjavio je saučešće porodicama žrtava NATO bombardovanja 1999. godine.\nZa razliku od preokreta u odnosu na postignuće bombardovanjem, koje je, kao senator, smatrao jednim od najponosnijih trenutaka u svojoj karijeri, Bajden stav prema nezavisnosti Kosova nije menjao u suštini, kao uostalom ni Tramp. Ali, tako široko definisanim odnosom Albanci više nisu zadovoljni, pa u podelu između proevropskih i proameričkih Albanaca, u borbu koju smo u Prištini imali prilike da pratimo najmanje prethodne dve godine, sad uskaču protrampovski raspoloženi Albanci koji tvrde da je Bajden imao mnogo više prilika od svog takmaca, a da za njih nije uradio ništa.\nDok Aljbin Kurti, smenjeni predsednik Vlade i lider pokreta Samoopredeljenje, snima desetominutne predizborne spotove u kojima poziva Amerikance albanskog porekla da glasaju za demokratu, pojavljuje se organizacija „Albanci za Trampa“ koja je uputila otvoreno pismo albanskoj zajednici u SAD i pozvala je da glasa za aktuelnog predsednika, jer Bajdenu, između ostalog, zameraju i to što se izvinio žrtvama NATO bombardovanja.\n„Samo nekoliko nedelja pre predsedničkih izbora, kandidat Bajden predložio je nejasan pisani predlog za odnose između Kosova i Srbije, ali u osam godina, koliko je Bajden bio na mestu potpredsednika, nije učinio ništa drugo nego je ostavio Kosovo bez nadzora i potpuno zaboravljeno“, piše na sajtu ove organizacije.\nFoto: M Ainuha Zainur R / shutterstock\nIako se odavde mogu učiniti važnim, bitke između Bajdena i Trampa po kosovskom pitanju su, baš kao što je pokazalo i Trampovo tumačenje vašingtonskog dogovora koje je na Tviteru objavio rečenicom - velika pobeda za Bliski istok, Kosovo i Izrael će se uzajamno priznati - sporedna i minijaturna karika do krunskog cilja. Kad Ričard Grenel poseti srpsku pravoslavnu crkvu u Milvokiju na nedeljnoj liturgiji, čak i on koji svojim zadatkom na putu ličnih ambicija smatra ovo naše pitanje, prikuplja poene za ono što i njegov šef smatra najvažnijim: „Ako on (Bajden) pobedi, Kina će postati gospodar sveta“, zapretio je hiperbolom prejakom čak i za Donalda Trampa, jer se samo u tome suštinski njih dvojica takmiče ko će biti žešći.\nBajden je poznat po ličnom pristupu politici, što smo najbolje imali prilike da vidimo u slučaju Burize holdingsa, najvećeg proizvođača gasa u Ukrajini, gde je sin demokratskog kandidata Hanter Bajden, postao članom borda direktora, 2014, a malo nakon što je njegov otac, tadašnji potpredsednik SAD, posetio tu zemlju i tamošnje institucije ohrabrio na borbu protiv korupcije.\nZbog toga što je Beograd ispunio sve, a Priština nijednu obavezu iz Briselskog sporazuma, Vučić rizikuje da ispadne najgori pregovarač u istoriji. Zato je morao da odgovori Lajčaku i zato mora da brani ZSO\nUprkos svedočenju tužioca da je na Bajdenov pritisak smenjen jer je istraživao taj slučaj i činjenici da je Bajden mlađi primao 600.000 dolara godišnje rukovodeći firmom u grani o kojoj nema nikakvog znanja, nego očigledno trgujući uticajem svog oca, kandidat za predsednika SAD odbranio se ocenom da je to bilo pogrešno i da se neće ponavljati, baš kao da u tome nema ničeg spornog. Taj „lični pristup“ govori o Bajdenovim principima u politici, pomalo i plaši kad se stavi u kontekst njegovih poseta Srbiji i ohrabrenja koje je i nama, slično Ukrajincima, dao kazavši da je Srbija izuzetno napredovala u odnosu na devedesete.\nSuprotno stanovištu da je Vučić izabrao potencijalno pogrešnu stranu, slično svrstavanju uz Klintonove 2016, omogućivši Trampu potpisivanje sporazuma u Vašingtonu, Džozef Bajden je i taj sporazum iskoristio za kritiku Trampovog odnosa prema EU, ali i promociju sopstvene platforme vraćanja starim partnerstvima koja se moraju poštovati.\nEU s druge strane nije u cilju da zavrće ruke Prištini, jer Brisel zbog politika na nivoima država i uostalom zbog očiglednog opredeljenja da se proširenje na duži rok stavlja ad akta, ne može Kosovu da obezbedi dugo i očekivani bezvizni režim. Specijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak pred srpskim novinarima nudi drugo rešenje - Zajednica srpskih opština mora da se desi nakon potpisivanja drugog i konačnog sporazuma. Priština i zato nema razloga da spušta loptu, nego podseća na odluku tamošnjeg Ustavnog suda da Zajednica srpskih opština nije ustavna kategorija i da ne može da se dogodi u formi koju Beograd očekuje, a koja je uostalom dogovorena Briselskim sporazumom 2013.\nZa razliku od Evrope, Amerika ima snagu da zavrne ruke kako je to učinio Ričard Grenel zapretivši i odlaskom američkih trupa sa KiM, ako Priština ne ukine stopostotne takse na robu iz Srbije. Kao što Tramp nije potpisao nedavni dokument iz Vašingtona, tako ni tadašnja komesarka EU Ketrin Ešton nije potpisala Briselski sporazum. Zato zbog činjenice da je Beograd ispunio sve, od izlaska Srba na izbore 2013. i legitimisanja vlasti u Prištini do integracije sudstva i policije, a da istovremeno Priština nije učinila „jedinu dogovorenu obavezu“ da u dogovoru sa EU - čija je reč na Kosovu i po samom Ustavu od Ustava važnija - formira ZSO, samo Vučić rizikuje da ispadne najgori pregovarač u istoriji.\nZato je morao da odgovori Lajčaku i zato mora da brani ZSO, ali ne znači da od budućeg predsednika SAD, bilo kog od dvojice „principijelnih“, može da očekuje bezuslovnu podršku. Kao što ne znači da podrške neće biti - samo zato što Bajden, eto, Albancima drži stranu.


Predsjednik Crne Gore razgovarao u Briselu sa visokom predstavnicom EU za vanjske poslove i bezbjednosnu politiku i potpredsjednicom Evropske komisije\nPartneri u - promovisanju evropskih vrijednosti!\n- Na spremnost Crne Gore da, kao zemlja koja je najdalje odmakla u procesu integracija, nastavi da bude odgovoran partner u daljoj promociji evropskih vrijednosti na Zapadnom Balkanu - ukazao je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović u današnjem razgovoru sa visokom predstavnicom EU za vanjske poslove i bezbjednosnu politiku i potpredsjednicom Evropske komisije Federikom Mogerini u Briselu.\nĐukanović je zahvalio visokoj predstavnici Mogerini na kontinuiranoj podršci evropskim ambicijama Crne Gore i regiona, ali i ukazao je na realna očekivanja u pogledu pristupanja EU, podvlačeći neophodnost da se naredni period iskoristi za dalji napredak Zapadnog Balkana.\nO aktuelnoj situaciji na unutrašnjem planu crnogorski predsjednik ocijenio da, nakon okončanih izbornih ciklusa, Crna Gora ulazi u novu fazu demokratskog života. Posebno je podvukao da su u fokusu ukupnih napora aktivnosti na daljem ekonomskom, institucionalnom i demokratskom razvoju, te privrženost ispunjavanju obaveza iz pregovaračkog procesa uz prioritetnu posvećenost izgradnji društva sprovođenju vladavine prava.\nMogerini je pohvalila konstruktivnu ulogu Crne Gore u regionu ocijenivši da je za uspješnost i efikasnost transformacije društva veoma važna kredibilna evropska perspektiva kao gorivo koje pokreće razvojne procese. Važno je da se na horizontu zadrži taj cilj, što nije kontradiktorno nastojanjima da se Unija iznutra konsoliduje.\nSagovornici su se saglasili da je važna i uloga civilnog društva i da sloboda medija i izražavanja predstavljaju bitne pretpostavke za demokratski prosperitet svakog društva.


TV Most - Bečki "Kurir": Budućnost daleko udaljena od Kosova\nBečki "Kurir": Budućnost daleko udaljena od Kosova\nI pored mnogo investiranog novca i energije međunarodne zajednice, Kosovo je i dalje najsiromašnije u Evropi, cveta trgovina narkoticima, jer legalno nema šta drugo da izvozi osim starog metala i nekih namirnica, a mladi vide perspektivu samo u inostranstvu – ističe bečki dnevnik "Kurir".\n"NATO, UN, EU su od kraja devedesetih investirali mnogo novca i energije u Kosovo. Milijarde su davane Kosovu, koje je 2008. jednostrano proglasilo svoju nezavisnost", podseća list.\nJedini uspeh, koji je zabeležen tim naporima, jeste da ne gore srpska niti albanska sela, a i u Mitrovici, podeljenom gradu, mirno je.\n"To je sve od dobrih vesti", konstatuje Kurir.\nDnevnik navodi da "životni standard nije porastao od nezavisnosti, čak naprotiv, život je postao sve teži, pre svega za mlade".\n"Kosovo je najsiromašnija zemlja Evrope, nezaposlenost je zvanično na oko 30 odsto, a kod mladih je stopa duplo veća. Na osnovu visokog nataliteta svake godine do 25.000 mladih pristiže na tržište rada, a privreda i administracija nemaju kapacitet da ih prihvate. Trgovina narkoticima cveta. Legalno, izuzev, starog metala i malog broja namirnica, Kosovo nema šta drugo za izvoz. Država se finansira gotovo isključivo od carinskih prihoda i PDV-a", ističe Kurir.\nBečki Kurir podseća da je 2015. više od 100.000 stanovnika Kosova pokušalo da dospe do EU i nađe posao, ali šansa na azil ne postoji i neće je ni biti za klasične ekonomske migrante. Ko nekako uspe da izbegne deportaciju, ostaje ilegalno u EU.\n"U takvom obliku Kosovo nema budućnost", ocenjuje Duša Reljić sa Berlinske fondacije za nauku i politiku.\n"Neophodno je uključenje u veću ekonomsku zajednicu. Samo ako radni migranti po potrebi i želji obe strane mogu raditi u EU se Kosovo može stabilizovati", smatra Reljić.\nAustrijski list ujedno ukazuje da je posle prevremenih parlamentarnih izbora situacija oko formiranja vlade otežana.


Kuhinja Kliničkog centra prelazi u ruke privatnika – Mladi Berana\n24/11/2017 24/11/2017 Mladi Berana 0 Comments klinicki centar, kuhunja, mladiBA, outsource\nKlinički centar Crne Gore (KCCG) planira da kuhinju “prepusti” privatniku, uvođenjem ketering službe. Da li će se “uvođenje privatnog partnera” u servis za pripremu i distribuciju hrane i na koji način odraziti na trenutno 59 zaposlenih, još uvijek nije poznato. Iz Kliničkog centra svakako obećavaju da će voditi računa da radnici budu zbrinuti “u skladu sa zakonskim propisima i u njihovom najboljem interesu”, pišu Dnevne novine.\nNaime, prema informacijama Dnevnih novina, najveća zdravstvena ustanova u zemlji već je početkom godine inicirala uvođenje “outsourcing” partnera, i tražila prenošenje nezdravstvenih usluga iz zdravstvenog sistema u dijelu pripreme i distribucije hrane. To znači da privatizacija čeka i servis za rublje, odnosno vešeraj.\n“Ukupni troškovi Kliničkog centra za oba servisa su viši od 1,6 miliona eura”, navedeno je u dokumentu koji je ta ustanova dostavila Ministarstvu zdravlja.\nInicijativu sa analizom rada servisa kuhinje i vešeraja KCCG je uputio zdravstvenom resoru, koji je tražio dopunu i formalno dostavljanje materijala, kako bi kao takav mogao biti dostavljen Vladi na razmatranje.\n“Klinički centar je tokom januara tekuće godine pokrenuo inicijativu prema resornom Ministarstvu za uvođenje ‘outsourcing’ partnera. Menadžment je analizirao rad servisa za pripremu i distribuciju hrane koja obuhvata prikaz kadra, opreme i pripadajućih troškova, te na osnovu iste uputio nadležnom organu dokumentaciju za provođenje postupka”, potvrdila je Dnevnim novinama direktorica KCCG Zorica Kovačević.\nPrenošenjem nezdravstvenih usluga iz zdravstvenog sistema u dijelu pripreme i distribucije hrane, kako je objasnila, ima za cilj povećanje kvaliteta, produktivnosti i smanjenja, odnosno racionalizaciju troškova.\nServis za pripremu i distribuciju hrane najveće zdravstvene ustanove u Crnoj Gori, ističe Kovačević, ima 59 zaposlenih.\n“Jedno od najznačajnih pitanja je pitanje zaposlenih u servisu, pri čemu će se voditi računa da svi zaposleni budu zbrinuti u skladu sa zakononskim propisima i u njihovom najboljem interesu”, istakla je Kovačević.\nOna je kazala i da se dnevno u kuhinji Kliničkog centra pripremi po tri obroka za pacijente, oko 120 užina i 230 obroka za dežurno osoblje.\n“Na godišnjem nivou pripremi se 818.882 obroka za pacijente i 83.308 za zaposlene”, kazala je Kovačević.\nIz resora na čijem je čelu Kenan Hrapović potvrdili su Dnevnim novinama da im se Klinički centar obratio sa predlogom za uvođenje privatnog partnera u servis za pripremu i distribuciju hrane, odnosno kuhinju, i tom prilikom, dostavio pregled ukupnih troškova tog i servisa za održavanje rublja. Procijenjeni ukupni troškovi iznose, kako su saopštili, 1.644.835,60 eura, odnosno Servis za održavanje rublja 492.594,74 eura, a Servis za pripremu i distribuciju hrane 1.152.240,86 eura.\n“Zaključeno je da dostavljeni materijal nema formalnu kompletnost i da će po dobijanju koncesionog akta od Kliničkog centra, Ministarstvo zdravlja, u skladu sa Zakonom o koncesijama, dostaviti Vladi Crne Gore kompletnu dokumentaciju na dalje postupanje”, saopštili su DN iz Ministarstva.\n← Uskoro otvaranje beranskog Univerzitetskog centra\nDnevni horoskop za 25. novembar 2017. →\nU prvoj fazi legalizuju se objekti za koje postoji plan\n15/11/2017 Mladi Berana 0\n29/10/2017 Mladi Berana 0


Dačić: Srbija neće okrenuti leđa Srpskoj | BN\nDačić: Srbija neće okrenuti leđa Srpskoj\nPremijer Srbije Ivica Dačić ističe da je uspostavljanje paralelnih i specijalnih odnosa između Srbije i Republike Srpske jedan od prioriteta državne politike Beograda, te da Srbija nema namjeru da okreće leđa, niti da zapostavlja svoj odnos sa Srpskom.\nRepublika Srpska 12.01.2014 | 16:53\nPremijer Srbije Ivica Dačić ističe da je uspostavljanje paralelnih i specijalnih odnosa između Srbije i Republike Srpske jedan od prioriteta državne politike Beograda, te da Srbija nema namjeru da okreće leđa, niti da zapostavlja svoj odnos sa Srpskom. Dačić u intervjuu Srni napominje da Srbija nema namjeru da usložnjava unutrašnje odnose u BiH, već poštuje ustavnu kompoziciju BiH, koja istovremeno garantuje i opstanak Republike Srpske kao entiteta, te da bi svaka promjena Dejtonskog sporazuma podrazumijevala da o tome postoji saglasnost oba entiteta i sva tri naroda u BiH. Premijer Srbije naglašava da do sada nikakvih pritisaka sa Zapada nije bilo na Srbiju kada je riječ o Republici Srpskoj i BiH u cjelini i da to nikada nije bila tema razgovora zvaničnika Srbije sa međunarodnim predstavnicima. Dačić navodi da su za vrijeme njegove vlade odnosi Srbije i Republike Srpske značajno unaprijeđeni i da će i u narednom periodu biti nastavljena praksa održavanja zajedničkih sjednica dvije vlade. "Želimo da gradimo najprisnije moguće veze Srbije i Srpske, posebno zato što je Srbija garant Dejtonskog sporazuma", poručuje premijer Srbije. "Nema razloga da se Sarajevo ljuti kada mi sarađujemo sa Banjalukom, niti Banjaluka ima razloga da se ljuti na nas kada mi imamo dobre odnose sa Sarajevom. Zato što je nama interes da svi na ovom prostoru imamo međusobno dobre veze", navodi Dačić, komentarišući ljutite tonove iz Sarajeva zbog čestitki i prisustva članova Vlade Srbije na proslavi Dana Republike Srpske. Premijer Srbije navodi da bi bilo realno da zajednička sjednica Savjeta ministara BiH i Vlade Srbije bude održana u februaru, ali da to zavisi samo od Sarajeva, te ocjenjuje da Srbija i BiH imaju dosta zajedničkih interesa, naročito u oblasti ekonomije. Kada je riječ o saradnji u ekonomiji Srbije i Republike Srpske, Dačić najavljuje da će, bez obzira na ekonomsku krizu, biti nastavljeni projekti kao što su gasovod "Južni tok", "Srednja Drina", "Podrinje" i drugi u oblasti kulture, obrazovanja. "Imamo nekoliko veoma važnih projekata, a jedan od njih je i krak `Južnog toka` koji će ići do Republike Srpske", napominje Dačić, podsjetivši i na projekat "Podrinje", koji uključuje više desetina opština sa jedne i druge strane Drine. On naglašava da projekat "Srednja Drina", na kojem rade Srbija, Republika Srpska i Italija, za sada nije ugrožen, ali se čeka da se italijanska strana opredijeli šta će se raditi i kolika će biti snaga elektrana koje će biti građene na Drini. "Jedini problem koji trenutno postoji jeste na italijanskoj strani, pošto se zbog različitih promena vlada u proteklom periodu sada sa italijanske strane razmatra ekonomska opravdanost tih projekata, pošto je i kod njih došlo do ekonomske krize", objašnjava Dačić, koji napominje da se ovaj projekat radi zajedno i sa vlastima u Sarajevu. Dačić navodi da su se Srbija i Republika Srpska dogovorile da u političkom smislu njihova dva odbora sarađuju kada je riječ o obilježavanju sto godina od početka Prvog svjetskog rata, a na čelu odbora biće predsjednik Srbije Tomislav Nikolić i predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik. Navodeći da su i Republika Srpska i Srbija relativno male da bi mogle da nametnu svoje viđenje u svijetu, Dačić ističe da je važno to što u većini zemalja preovlađuje mišljenje da je Prvi svjetski rat bio rezultat odnosa između velikih sila i da je pripreman i mnogo prije nego što se desio atentat u Sarajevu. Dačić ističe da mnogi ugledni evropski istoričari shvataju suštinu svega, a da pismo /vojnog guvernera Austrougarske u BiH Oskara/ Poćoreka još jednom potvrđuje da su takve težnje postojale mnogo ranije, čak i prije Prvog svjetskog rata. On smatra da bi najavljeni skup u Sarajevu o Prvom svjetskom ratu trebalo da bude organizovan tako da ne dođe do relativizacije i revizije onog što se dešavalo na početku tog rata. "Za srpski narod veoma je bitno da ne dođe do revizije istorije, odnosno da se Prvi svetski rat ne svede kao posledica jednog, kako bi neko mogao možda sada da oceni, `terorističkog akta` koji nema veze sa nekom realnom situacijom koja je tada postojala u Evropi", precizira Dačić u intervjuu SRNI. On napominje da se Srbija priprema za obilježavanje tog događaja, ali da misli da je od toga mnogo važnije da i sama bude dio nekog obilježavanja tog datuma u najvećim zemljama svijeta, te podsjeća da ideje o obilježavanju tog datuma postoje ne samo u Francuskoj, nego i u Velikoj Britaniji i u Rusiji. Komentarišući najave Kongresa Bošnjaka sjeverne Amerike da će inicirati reviziju tužbe BiH za genocid protiv Srbije i Crne Gore, Dačić je rekao da bi ga "iznenadilo kada bi neki forum dao neke pozitivne inicijative u regionu" i ocjenjuje da se treba okrenuti budućnosti. "Mi smo jedini region u svetu gde 20 godina posle ratova nikako da izađemo iz svih tih tema. Koliko godina mi treba da gledamo unazad?", rekao je Dačić, koji je podsjetio da su zemlje koje su se borile u Drugom svjetskom ratu, poslije milionskih žrtava, formirale EU. Dačić otkriva da mu je "jednom čak i Bakir Izetbegović rekao da se sav naježi kada neko govori o tome, naročito ovi sa Zapada, o nekim pomirenjima i izmirenjima, a posle svega toga obično nastanu najveće svađe ko kome treba više da se izvini". "Ako je sudbina da, kad svi ruše `berlinske zidove`, gradimo nove između naših naroda, onda u suštini uopšte ne razumemo gde se nalazimo, ne razumemo da je region bio interesantan svetu samo kao loša vest. Hajde da sad malo vidimo da li možemo da budemo neka dobra vest", zaključuje Dačić u intervjuu za SRNU.\nDavno je vec okrenula ledza i to zbog Milokrada D. i njegovih kumova i poltrona.\nOvo je dobro. Od 1995. pa do danas se non stop potpisuju neki ugovori o specijalnim odnosima da bi Dacic izjavio da nam nece okrenuti ledja. Kada meni neko tri puta kaze da nije lopov ja onda pocnem stvarno da mislim da je lopov.\nNeće neće,isto ko i Kosovu, ledja su okrenuta već davno.\nSDS gospodine ne predstavljajte ime partije u komentar ne znajuci sta pricate. Vrh Srbije nije zelio da dodje zbog Milorada Dodika i tu je sustina. Srbija ce okrenuti ledja RS samo ako opet izaberemo pomenutog da vlada.\nGdje je ono bio vrh Srbije za Dan Republike?\nMnogo realno receno, dajte nesto lijepo da se dogodi regionu, nesto lijepo svima da se desi.


► Greta Turnberg naredne nedelje na sastanku EK o klimi\nFoto: Beta, AP / Eduardo Munoz Alvarez\n"Predsednica EK Ursula fon der Lajen je pozvala aktivistiknju da objasni svoju viziju o životnoj sredini članovima Komisije. Greta je prihvatila poziv", dodao je portparol.\nU Briselu će u sredu, tokom nedeljnog sastanka EK, biti predstavljen "zakon o klimi", prema kojem bi Evropa do 2050. godine trebalo da postane prvi kontinent bez emisije ugljen-dioksida.\nEK je navela da trenutne političke akcije omogućavaju samo do 60 odsto smanjenja emisije štetnih gasova sa efektom staklene bašte, i dodala da još ima mnogo posla.\nGreta Turnberg će se sastati tokom boravka u Briselu i sa predsednikom Evropskog parlamenta Davidom Sasolijem i održaće govor pred poslanicima Odbora za životnu sredinu\nMlada Šveđanka će takođe u Briselu učestvovati maršu mladih za klimu.\nEvropska komisija (EK) saopštila je večeras da odlaže za sutra najavljeno predstavljanje strategije koordinisanog izlaska zemalja Evropske unije iz izolacije i dodala da će naknadno biti...


Fiskalni savet: Pomoć od 100 evra najveća i nepovratna greška u budžetu - Boom93\nFiskalni sa savet Srbije objavio je da su u usvojenom rebalansu budžeta Srbije za ovu godinu date trenutno najbolje moguće ekonomske i fiskalne projekcije, ali malo je verovatno da će se one u potpunosti ostvariti, a kao "najveća i nepovratna" greška istaknuta je pomoć države od 100 evra svakom punoletnom građaninu koji to bude želeo.\n„Sada usvojeni rebalans ocenjujemo kao iznuđeno, prelazno rešenje, kom je osnovni cilj pravovremena realizacija antikriznog paketa mera države“, navedeno je u oceni uredbe Vlade Srbije o rebalansu, koju je uradio Fiskalni savet.\n„Najveća i nepovratna greška usvojenog rebalansa jeste predviđena isplata 100 evra punoletnim građanima Srbije. Još prilikom ocene paketa antikriznih mera Fiskalni savet je nedvosmisleno ukazao na to da je isplata 100 evra punoletnim građanima višestruko štetna“, podsetili su iz Fiskalnog saveta, kao i na to da su Vladu Srbije savetovali da od te mere odustane.\nPrema njihovoj oceni, ta mera je ekonomski neefikasna, jer ne može da utiče na osetno i održivo ubrzanje domaće privrede, socijalno nefokusirana, jer najveći deo sredstava nije usmeren ka objektivno materijalno ugroženim građanima kojima je zaista potrebna finansijska pomoć, fiskalno neodgovorna, jer nameće dodatno i veliko zaduženje zemlje u godini u kojoj će i fiskalni deficit i javni dug imati snažan rast.\nRebalans budžeta predviđa relativno velike promene i na javnim prihodima i na javnim rashodima koje će za posledicu imati snažno povećanje deficita s prethodno planiranih 20 milijardi dinara na 381 milijardi dinara.\nPojednostavljeno posmatrano, kako su naveli iz Fiskalnog saveta, planirane promene u budžetu mogu se podeliti na dve grupe: na promene koje nastaju usled neposrednog uticaja krize i na promene usled sprovođenja paketa mera za ublažavanje ekonomskih posledica pandemije.\nRebalansom se predviđa da će prva grupa promena imati približno neutralan uticaj na deficit.\nS jedne strane, usled pada privredne aktivnosti očekuje se pad javnih prihoda u odnosu na prvobitni budžet, ali s druge strane planira se i slično smanjenje rashoda (umanjenje javnih investicija za četvrtinu uz uštede na rashodima za nabavku robe i usluga).\n„Dakle, praktično svo predviđeno veliko povećanje deficita u 2020. može se pripisati sprovođenju (opravdanih) mera za podršku privredi i (neopravdanoj) isplati 100 evra punoletnim gradjanima“, smatraju iz Fiskalnog saveta.\nPovećanje zaduživanja države\nRebalansom je predviđeno i snažno povećanje zaduživanja države na finansijskom tržištu, što u trenutnim okolnostima, po oceni članova Fiskalnog saveta, može biti dosta skupo.\nRebalansom je, podseća se, predviđeno da se ova sredstva prvenstveno obezbede na finansijskim tržištima – na domaćem tržištu (oko 50 odsto) i izdavanjem evroobveznica (oko 40 odsto).\n„Ovakva strategija zaduživanja Srbije nije detaljnije objašnjena u Obrazloženju rebalansa i mogla bi se lako pokazati kao nepovoljna“, upozorili su iz Fiskalnog saveta.\nKao primer su naveli da je stopa prinosa evro obveznice Srbije, s rokom dospeća u 2029. godini, porasla je od kraja februara do kraja aprila za oko 1,5 procentni poen (trenutno iznosi oko 2,7 odsto), a slične trendove beleže i druge zemlje u regionu zbog čega trenutno postoji oklevanje u vezi sa izlaskom na međunarodna finansijska tržišta (od početka krize samo je Mađarska izašla na međunarodno finansijsko tržište od zemalja regiona).\n„Zbog svega toga smatramo da je racionalno da Srbija pregovara i o zaključivanju povoljnijih kreditnih aranžmana s međunarodnim finansijskim institucijama (MMF, Evropska unija, EBRD i drugi) umesto isključivog oslanjanja na privatne investitore na trenutno nepredvidivom finansijskom tržištu“, predložio je Fiskalni savet uz naglasak da „država ne sme da uvećava nelikvidnost u privredi”.\nObratiti pažnju na lokalne samouprave\nOznake100 evra COVID-19 Covid19 ekonomske mere Fiskalni savet Koronavirus Srbija\nLjajić: Za neiskorišćene aranžmane putnici će dobiti vaučer\nProsečna plata u februaru u Srbiji 58.132 dinara, Kostolac iznad republičkog proseka


BTC $62.774 -2,87%\nETH $4.122 -0,72%\nXRP $1,11 -2,87%\nBCH $632 -0,99%\nEOS $4,73 -1,20%\nDOGE $0,25 -2,06%\n3,2 miliona dolara u tokenima koji su ukradeni sa kripto berze Cryptopia na Novom Zelandu su prodati na vodećim berzama kriptovaluta\n3,2 miliona dolara u tokenima koji su ukradeni sa kripto berze Cryptopia na Novom Zelandu su likvidirani na glavnim berzama kriptovaluta, prema tvitu kompanije koja se bavi blokčein analizom Elementus od 4. februara.\nHak, koji je prvi veliki propust u bezbednosti u 2019. godini, je otkriven 15. januara. Berza je saopštila da se hak dogodio 14. januara, izdavajući nekoliko ažuriranja pre zvaničnog prijavljivanja haka.\n20. januara, Elementus je izvestio da je ukradeno čak 16 miliona dolara u Itirijumu (ETH) i ERC20 tokenima. Napad se nastavio dve nedelje nakon početnog prekršaja jer berza nije povratila kontrolu nad svojim novčanicima. Prema tvitu Elementusa hakeri su ukrali i dodatnih 1.675 ETH (175.875 dolara) od 17.000 Cryptopia novčanika, dok je Elementus naveo da je, među 17.000 zahvaćenih novčanika, 5.000 ispražnjeno kada je platforma prvi put probijena, ali je kasnije ponovno napunjena.\nPrema tvitu od strane Elementusa, hakeri su likvidirali 3,2 miliona dolara ukradenih tokena na vodećim berzama, pri čemu je najviše sredstava prolazilo kroz Etherdelta, Binance i Bitbox.\nVrednost likvidiranih tokena od 2. februara Izvor: Elementus\nNakon što je 15. januara objavljen hak, Cryptopia je informisala vladine agencije i vlasti kao što je Jedinica za visokotehnološki kriminal i policija Novog Zelanda, koji su navodno pokrenuli istragu nakon što su incident smatrali velikim zločinom.


Kon: Epidemiološka situacija stabilnija, ali nekih mera mora biti i dalje - Glas Zaječara\nHome Društvo Kon: Epidemiološka situacija stabilnija, ali nekih mera mora biti i dalje\nKon je za televiziju Hepi rekao da se virus „pomerio“ ka mlađem uzrastu, ali se u ukupnoj populaciji u svim uzrastima smanjio.\n„Povećan je kolektivni imunitet – tu nema sumnje“, rekao je Kon, koji je i član Kriznog štaba za borbu protiv širenja epidemije kovida-19.\n„Svi pokazatelji govore da nekih mera mora biti i da će biti i dalje“, rekao je Kon.\nKazao je da su kriterijumi za potpuno popuštanje mera „prilično oštri“ i da u Srbiji još nije vreme za to.\n„Mi se, svakako, nalazimo u situaciji da sada treba da popuštamo mere. Iz nedelje u nedelju uporno i stalno se smanjuje aktivnost virusa“, rekao je Kon ističući da aktivnost virusa opada više u mestima gde je masovnija vakcinacija.\n„Postoje teoretske mogućnosti koje se sada smanjuju i direktno zavise od prisustva virusa. Međutim, vakcinisani ljudi će sasvim sigurno u nekoj perspektivi slobodnije da se ponašaju“, rekao je.\nPrethodni tekstUspešno završen teniski turnir TIMOČKA KRAJINA OPEN 2021 na Popovoj plaži\nNaredni tekstVuk Stefanović učenik Gimnazije osvojio 3. nagradu na Republičkom takmičenju iz srpskog jezika


Vijeće ministara odobrilo 2.000.000 KM za troškove protivmjera protiv COVID-19 - Akta.ba\n30.12.2020. 07:41 / Izvor: Akta.ba\nVijeće ministara BiH je usvojilo Informaciju o prihvatanju podrške UNICEF-a u procedurama nabavke vakcina za Bosnu i Hercegovinu u okviru mehanizma „Commitment agreement - committed purchase arrangement - COVAX“ i osiguranju finansijskih sredstava za ispunjavanje obaveza iz Ugovora o nabavci vakcina sa Globalnom alijansom za vakcine (GAVI) protiv bolesti Kovid-19 putem mehanizma Kovaks i specifičnih ugovora u sklopu Sporazuma o zajedničkoj nabavci zdravstvenih protivmjera (JPA).\nKako je saopćeno iz Vijeća ministara BiH, prihvaćena je podrška UNICEF-a u procedurama nabavke vakcina za Bosnu i Hercegovinu u okviru Kovaks mehanizma.\nU saopćenju se navodi da je na sjednici donesena Odluka o odobravanju višegodišnjeg projekta finansiranja troškova iz ugovornih aranžmana za nabavku zdravstvenih protivmjera protiv Covid-19 za period 2020. - 2022. godine i korištenju sredstava iz Budžeta BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu u iznosu od 2.000.000 KM.\nSredstva su namijenjena izmirenju troškova nastalih u procesu nabavke vakcine u BiH, uključujući, između ostalog, isporuku, uvoz i raspodjelu vakcina protiv Kovida-19, troškove transporta, skladištenja, te osiguranja kvaliteta.\nVijeće ministara BiH donijelo je ove zaključke, nakon što je informisano da Evropska komisija razmatra mogućnost preraspodjele sredstava iz regionalnih IPA II fondova kako bi se partnerima sa Zapadnog Balkana dodijelila bespovratna sredstva za kupovinu doza vakcina protiv Kovida-19.\nU saopćenju se navodi da još nije poznato koliko bi sredstava na ovaj način mogla dobiti BiH, ali od ukupnog iznosa oko 85 posto će biti utrošeno za kupovinu vakcina, dok će preostali iznos sredstava, oko 15 posto, biti iskorišten za kupovinu vakcinalnog materijala i opreme.


REAKCIJA IZ DNS Balaban, Jaćimović i Šibarević isključeni iz stranke nakon prelaska u Demos | Banjaluka.net\nREAKCIJA IZ DNS Balaban, Jaćimović i Šibarević isključeni iz stranke nakon prelaska u Demos\nOdbornici u Skupštini grada Banjaluka Budimir Balaban, Milenko Jaćimović i Nenad Šibarević isključeni su iz DNS nakon što su prešli u Demos.\nIz DNS je danas saopšteno da je na jučerašnjoj sjednici Predsjedništva Gradskog odbora DNS Banjaluka jednoglasno usvojen prijedlog da Balaban, Jaćimović i Šibarević budu isključenji iz stranke.\nOni su isključeni zbog nepoštovanja Statuta stranke, te prelaska u drugi klub odbornika u Skupštini grada Banjaluka, navedeno je u saopštenju.\nPredsjedništvo banjalučkog Gradskog odbora DNS poručilo je članstvu da zajedno treba da intenziviraju rješavanje problema značajnih za grad u oblasti zapošljavanja, unapređenja privrednog i socijalnog ambijenta, te položaja mladih u društvu.\nPrelazak Balabana, Jaćimovića i Šibarebića u Demos objelodanjen je na jučerašnjoj konferenciji za novinare u Banjaluci.\nDemos poslije ovog pojačanja ima šest odbornika u Skupštini grada Banjaluka i druga je po snazi partija u gradskom parlamentu.


Nemački proizvođač delova za automobilsku industriju “Bosch” angažovao je investicionu banku “Macquarie” da istraži opcije za prodaju dela poslovanja sa mašinama za pakovanje, u sklopu reorganizacije portfelja radi unapređenja tehnologije električnih i samovozećih automobila.\nKako su izjavili dobro upućeni izvori, taj segment “Bosch”-ovog poslovanja u potencijalnoj prodaji mogao bi postići vrednost između 500 i 700 miliona evra, prenosi Seebiz.\nU “Bosch”-u nisu bili dostupni za komentar tih navoda, dok su ih u investicionoj banci odbili da komentirišu.\nAutomobilska industrija i njeni dobavljači pod pritiskom su da ubrzaju ulaganja u tehnologiju električnih i samovozećih automobila, a nakon uvođenja strožih propisa kojima je cilj da se ograniči emisija štetnih gasova iz dizelskih automobila.\nTaj segment “Bosch”-ovog poslovanja bavi se proizvodnjom mašina za pakovanje za potrebe farmaceutske i industrije hrane, a zapošljava 6.100 ljudi. Prošle godine ostvario je prihode od 1,3 milijardi evra, prenosi Reuters.\nPostupak prodaje, po rečima dobro upućenih izvora, verovatno neće započeti ove godine budući da taj segment, kojem je konkurent italijanska kompanija IMA, tek treba da bude izdvojen.\nIz “Bosch”-a su prošlog meseca objavili da će tražiti kupca za taj segment poslovanja, koji boreći se sa žestokom konkurencijom ima dve teške godine iza sebe. Tada su dodali da očekuju veliko interesovanje investitora.\n“Bosch” je 2012. godine prodao svoje poslovanje s kočnicama kompaniji “KPS Capital”, a prošle godine je prodao poslovanje sa starterima automobila i generatorima kompaniji “Zhengzhou Coal Mining Machinery”, podseća Reuters.\n“Bosch” preuzeo “Splitting Fares” i ulazi na tržište usluga prevoza\n“Bosch” predstavlja nova rešenja za povezane gradove i pametne domove\n“Bosch” u Srbiji do sada uložio 52 miliona evra\n“Bosch” ulaže milijardu evra u novu fabriku


Sindikat Uprave policije Crne Gore i novoformirano tijelo Sindikata "Centar za pravnu zaštitu policijskih službenika/ca" organizovali su Međunarodnu konferenciju na temu „Pravna zaštita policijskih službenika i zaštita njihovog integriteta“,dana 06.11.2019.god. u hotelu „Ramada“ u Podgorici. Cilj konferencije je iznalaženje bolje sudske prakse, veće zaštite policijskih službenika u obavljanju radnih zadataka i strožije kaznene politike protiv počinilaca krivičnih djela u okviru zakonskih normi.\n- Neophodno je sprovoditi edukacije o pravima policijskih službenika/ca prilikom njihovog učešća u sudskim postupcima;\n- Neophodno je inicirati da se od nadležnih pravosudnih organa pribave podaci o broju optuženih i osuđenih učinilaca krivičnih djela na štetu policijskih službenika/ca;\n- Što hitnije pristupiti analitičkom praćenju i metodološkoj analizi u odnosu na krivično pravnu zaštitu policijskih službenika/ca uz navođenje konkretnih slučajeva napada na OPS UP Crne Gore;\n- Da se uspostavi saradnja sa Odjeljenjem za medije Uprave policije oko većeg stepena uvida opšte javnosti u vezi sa napadima na policijske službenike/ce;\n- Iniciranje zakonodavnih rješenja da se prilikom krivičnih djela u vezi sa napadima na OPS ne zahtijeva da pred osumnjičenim pružaju lične podatke, posebno o adresi stanovanja;\n- Pozdravljaju se napori Rumunske policije za video nadzorom (kamere) koje koriste policijski službenici/ce prilikom obavljanja posla;\n- Inicirati u odnosu na pravosudne organe da postupci u kojima su oštećeni policijski službenici budu hitni;\n- Pozdravljaju se predlozi za osnivanje sličnih centara u zemljama regiona;\n- Organizovanje obuka i edukacija (pokretanje i zatupanje prekršajnih postupaka u kojima su oštećeni policijski službenici/ce);\n- Zastupati ideju da se omogući podrška SUP Podgorica prilikom pokretanja privatnih tužbi protiv policijskih službenika/ca;\n- Praćenje disciplinskih i krivičnih predmeta i pomoć advokata;\n- Edukacija na motivaciji za obavljanje policijskog posla;\n- Afirmisanje policijskih službenika za podnošenje pritužbi kada su nezadovoljni tužilačkim radom i dr.\nMore in this category: Obavještenje o kolektivnom godišnjem odmoru Ponude za ljetovanje 2020.


Zvezda deklasirala Rad, Vojvodini bod kod kuće - SportSport.ba\nČudo u Surdulici\nZvezda prosula bodove\nU zaostalom meču 5. kola Super lige Srbije fudbaleri Radnika iz Surdulice su na domaćem terenu savladali Crvenu zvezdu (2:1).\nFK Javor Arhiva članaka\nZvezda deklasirala Rad, Vojvodini bod kod kuće\nU okviru 29. kola Super lige Srbije danas je odigrano sedam susreta.\n09.04.17. 19:27 D. Vejo\nCrvena zvezda je nastavila jurišati ka šampionskoj tituli, nakon što je danas na gostovanju savladala Rad sa velikih 0:4. Mrežu tima sa Banjice u 34. minuti susreta načeo je Plavšić koji ujedno postavlja rezultat prvog dijela.\nU nastavku, crveno-bijeli su prebacili u veću brzinu. Igrao se 65. minut utakmice kada Ristić duplira prednost gostiju, da bi pet minuta kasnije Plavšić svojim drugim golom na meču povisio na 0:3. Konačnih 0:4 postavio je Petković u 73. minuti utakmice.\nVojvodina je na svom terenu remizirala sa ekipom Radničkog iz Niša (1:1), a bodove su također podijelili Čukarički i Mladost (1:1).\nBačka je pred svojom publikom savladala Novi Pazar rezultatom 1:0, dok je Borac poražen od Napretka 0:1.\nVoždovac je slavio na gostovanju kod Javora (0:1), a bez pogodaka je bilo na meču između Spartaka i Metalca (0:0).\nVječiti rivali obezbjedili plasman u polufinale\nZvezda dobila novog najmlađeg debitanta u historiji\nIma svega 16 godina\nVojvodina poražena od Mladosti


RTS :: Srbija je u Evropi\nDruštvo Srbija je u Evropi\nčetvrtak, 28. jan 2010, 12:31 -> 19:37\nNema razloga "da se zazire" od Evropske unije ako Evropa poštuje naš identitet, kulturu i veru, rekao patrijarh Irinej. Patrijarh je istakao da očekuje da će njegovo ustoličenje u Pećkoj patrijaršiji krajem aprila, proći bez problema.\nPoglavar Srpske pravoslavne crkve Irinej rekao je na prvoj konferenciji za novinare u Srpskoj patrijaršiji da nema razloga "da se zazire" od Evropske unije (EU), ako Evropa poštuje naš identitet, kulturu i veru.\nPatrijarh Irinej je najavio susret sa predsednikom Srbije Borisom Tadićem, ističući da bi država i crkva trebalo međusobno da se pomažu.\n"Mi smo jedna celina i organizam i trebalo bi da pomažemo jedni druge. Država da radi svoj posao, a za crkvu se zna koje je njeno polje rada", rekao je Irinej.\nPatrijarh je ponovio da će crkva pomagati državu u očuvanju Kosova i Metohije i izrazio nadu da će njegovo ustoličenje u Pećkoj patrijaršiji, krajem aprila, proći bez problema.\n"Ja se nadam da će biti dovoljno svesti oko odlaska u centar naše crkve i da će braća sa Kosova shvatiti da to nije nikakva provokacija i da se tim svečanim činom samo nastavlja drevna tradicija ustoličenja naših patrijaraha", rekao je patrijarh Irinej.\nPrema rečima patrijarha, dogovor o odlasku na ustoličenje u Pećkoj patrijaršiji, koji je zakazan za 25. april, tek predstoji sa vlastima u Srbiji i onima koji su nadležni za bezbednost na Kosovu i Metohiji.\nPatrijarh je ocenio da je država najpozvanija da rešava problem proglašenja nezavisnosti Kosova i pomoći srpskom narodu na toj teritoriji, ali da crkva treba u tome da joj pomaže.\nSrpski poglavar je naveo da je pitanje proglašenja nezavisnosti Kosova "još u procesu" i da je potrebno da se nađe odgovarajuće rešenje za sve narode koje tamo žive.\n"Čitava ta zemlja je natopljena srpskom krvlju i po svemu ona pripada nama, a neće nam smetati da delimo sudbinu sa narodima koji su tu živeli", rekao je patrijarh Irinej i dodao da to rešenje treba da omogući opstanak Srbima na Kosovu.\nIrinej je ocenio da bi narod trebalo pitati o eventualnom pristupanju Srbije NATO-u.\n(petak, 29. jan 2010, 12:59)\n(petak, 29. jan 2010, 10:26)\nŽupan Raški [neregistrovani]\n(petak, 29. jan 2010, 09:08)\n(petak, 29. jan 2010, 09:04)\n(petak, 29. jan 2010, 01:10)\n(petak, 29. jan 2010, 00:49)\n(četvrtak, 28. jan 2010, 23:37)\n(četvrtak, 28. jan 2010, 23:32)\n(četvrtak, 28. jan 2010, 23:30)\n(četvrtak, 28. jan 2010, 22:30)\n1 Momišićki đaci - svetitelji\n2 Srbija je u Evropi\n3 Reakcije na izbor patrijarha\n4 Irinej niški novi patrijarh\n5 Počeo Izborni sabor SPC\n6 Izborni sabor SPC\n3 Danas su Mladenci\n4 Potencijalna šansa za srpski turizam, blago na svakom koraku\n5 NUNS apeluje da se zaštite novinari


Poraz palanačkih košarkaša u Kupu Srbije bez posledica: Mladost- Zlatibor 56:70\nI Palančani i Čajetinci nastavljaju takmičenje u nacionalnom Kupu, kao najuspešniji na teritoriji KSCS\nZanimljiva utakmica, u sjajnom ambijentu, pred popunjenim tribinama hale OŠ Vuk Karadžić, bez većeg rezultatskog značaja, ali sa dosta uzbudjenja. U finalu druge faze Kupa Srbije, odnosno Kupa Radivoja Koraća, košarkaši palanačke Mladosti su poraženi od ekipe Zlatibora iz Čajetine.\nGosti su trijumfovali rezultatom 70:56, dobili pobednički pehar Regionalnog košarkaškog saveza Centralne Srbije, ali oba tima nastavljaju takmičenje u nacionalnom Kupu.\nIako utakmica nije imala rezultataki značaj, bila je borbena i dinamična. Palančani, bez Tapuškovića i novajlije Ognjena Kužete u rosteru, imali su dosta motiva da pruže jak otpor prvoligašu i starom rivalu.\nČajetinci su bili u konstantom vođstvu tokom svih 40 minuta, mada je Mladost u trećoj deonici bila skoro u egalu, međutim šut nije služio pulene trenera Zorana Todorovića, što je bilo ključno za eventualno prelamanje meča u svoju korist. U poslednjoj četvrtini domaći tim nije imao snage za hvatanje rezultatskog priključka i neizvesniju završnicu.\nPalančani su šutnuli čak 36 trojki, a pogodili samo 5. Pravi raritetan podatak, većina šuteva potpuno otvoreni. Kako nam je rekao trener Todorović možda je i bolje da su sada tako i toliko šutirali, nego u narednim važnim prvenstvenim utakmicama.\nRuku na srce Zlatibor je bolji rival, iskusniji i spremniji, ali konačnih 14 razlike je možda i prevelika prednost, koja ne odslikava realno stanje na parketu. Velika dobit za palanački sastav je šansa, debitantski nastupi i solidna igra najmlađih igrača, koji su ponikli u klubu.\nMladost je utakmicu završila sa petorkom domaćih košarkaša Palančana. Junior Minja Todorović, nešto iskusniji Nemanja Dimitrijević, Uroš Milanović i kadeti, debitanti, Đorđe Vejnović i Antonjie Jocić. To se odavno nije desilo i veliki je zalog za budućnost


utaja poreza : Južne vesti\nPreduzetnik iz okoline Merošine uhapšen zbog utaje poreza\n10:31, 19. 5. 2021.\nZbog sumnje da je još 2018. godine kao odgovorno lice trgovinske radnje u okolini Merošine prodavao robu po nižoj ceni, te na taj način smanjio prihode, kao i da je iste godine u drugoj firmi koja se bavi gradnjom prijavio manji prihod, pa izbegao da plati poreze na prihod i doprinose za socijlno osiguranje, niška policija je uhapsila 37-godišnjeg muškarca.\nNišlijka osumnjičena za milionsku utaju poreza\n14:43, 29. 4. 2021.\nZbog sumnje da je, kao odgovorno lice jednog trgovinskog preduzeća, tokom 2018. godine sačinjavala lažne fakture za navodno kupljenu robu čime je ostvarila pravo na poreske olakšice, 41-godišnja Nišlijka dobiće krivičnu prijavu, saopštavaju iz policije.\nNiško Tužilaštvo odredilo pritvor četvorici od 16 uhapšenih zbog utaje poreza i pranja novca\n12:05, 23. 1. 2021.\nU sklopu istrage protiv ukupno 19 osumnjičenih za pranje novca i zloupotrebu službenog položaja, među kojima su i zaposleni u 4 firme iz Niša, na predlog Višeg javnog tužilaštva četvorici je određen pritvor od 30 dana kako ne bi uticali na svedoke.\nUhapšeno 16 osoba zbog utaje poreza i pranja novca, među njima i zaposleni u 4 firme iz Niša\n17:04, 21. 1. 2021.\nZbog zloupotrebe službenog položaja, pranja novca i utaje poreza, uhapšeno je 16 osoba iz beogradskih i niških firmi, dok se za tri osobe traga, saopštavaju iz MUP-a. Sumnja se da su oni od 2018. do sredine 2020. godine na osnovu fiktivno sačinjene dokumentacije preneli 39 miliona dinara sa računa firmi “Gramper” i “Stil inženjering” na račune firmi “Euro kan” iz Niša, “Alegra” i “Nir”.\nDirektori tri firme iz Niša uhapšeni zbog utaje poreza\n12:55, 24. 2. 2020.\nZato što se terete za krivična dela zloupotreba položaja odgovornog lica, poreska utaja i neosnovano iskazivanje iznosa za povraćaj poreza i poreski kredit, uhapšena su tri direktora privrednih društava u Nišu.\nKrivična prijava protiv Piroćanca zbog utaje poreza\n14:47, 29. 11. 2019.\nZbog sumnje da kao odgovorno lice građevinske firme nije obračunavao, prijavljivao i plaćao porez na prihode, zarade i doprinose zaposlenih, pirotska policija podnela je krivičnu prijavu protiv 37-godišnjeg muškarca iz ovog grada. Sumnja se da je oštetio budžet za 6 miliona dinara.\nDvojica Nišlija i Beograđanka uhapšeni zbog utaje poreza\n11:55, 9. 11. 2019.\nZbog sumnje da su uzeli četiri stana i dva lokala koje nisu evidentirali kao ostvareni prihod i tako oštetili budžet Republike Srbije za oko 10 miliona dinara, policija je uhapsila dvojicu 39-godišnjih Nišlija i jednu 41-godišnju Beograđanku.\nRus zbog utaje poreza uhapšen u Pirotu\n15:41, 1. 8. 2019.\nZbog sumnje da je utajom poreza oštetio budžet Srbije za čak 10 miliona dinara, policija je u Pirotu uhapsila 59-godišnjeg Rusa.\nVlasnik leskovačkog preduzeća utajio porez\n13:47, 26. 11. 2018.\nZbog toga što je sa firminog tekućeg računa podizao novac koji je bespravno uplaćivao radnicima, čime je izbegao plaćanje poreza u iznosu od skoro 1,5 miliona dinara, policija je uhapsila muškarca iz Leskovca.\nVlasnik restorana kod Bujanovca utajio porez, Vlasotinčanin švercovao duvan\n17:56, 4. 6. 2018.\nU zajedničkoj akciji MUP-a i poreske policije, u jednoj kući i skladištu u Vlasotincu je pronađeno 105 kg rezanog duvana, a protiv vlasnika je podneta krivična prijava zbog šverca akciznih proizvoda. Krivična prijava podneta je i protiv vlasnika restorana u okolini Bujanovca zbog utaje poreza u iznosu od skoro 1,5 miliona dinara.\nObustavljen sudski postupak protiv bivšeg gradonačelnika Vranja\n17:03, 4. 3. 2018.\nNakon što je Tužilaštvo teretilo bivšeg gradonačelnika Vranja i lidera socijalista u tom gradu Zorana Antića da je pre 7 godina utajio porez od prodaje nekoliko fudbalera vranjskog Dinama , zamenik tužioca odustao je od gonjenja i krivični postupak je obustavljen.\nPrivrednik iz Leskovca uhapšen zbog utaje poreza\n12:04, 23. 1. 2018.\nZbog sumnje da je načinio više poreskih prestupa - od neplaćanja poreza do nezakonitog povraćaja PDV-a, uhapšen je, kako kažu u Poreskoj upravi, privrednik iz Leskovca.\nMUP potvrdio: Banković osumnjičen za utaju poreza\n15:08, 20. 12. 2017.\nZbog sumnje da pare od prodaje stanova 2015. i 2016. nije upisivao u poslovne knjige i tako izbegao plaćanje poreza, kako potvrđuju u Ministarstvu unutrašnjih poslova, uhapšen je poznati privrednik i nekadašnji fudbaler i funkcioner niškog "Radničkog" Zoran Banković.\nUhapšen Zoran Banković zbog sumnje da je utajio porez\n15:47, 17. 12. 2017.\nPoznati privrednik i nekadašnji funkcioner niškog Radničkog Zoran Banković pušten je da se brani sa slobode, nakon što je sud odbio predlog tužilaštva da mu odredi pritvor. On je prethodno uhapšen zbog sumnje da je umešan u poresku utaju i druge finansijske malverzacije vredne preko 20 miliona dinara.\nOdbačena prijava protiv Bulatovića za poresku utaju\n13:44, 4. 10. 2017.\nZbog toga što ne postoji sumnja da je utajio porez, niti sumnja u drugo krivično delo za koje se goni po službenoj dužnosti, Osnovno javno tužilaštvo u Nišu odbacilo je krivičnu prijavu za poresku utaju koju je poreska policija podnela protiv aktuelnog gradonačelnika Niša Darka Bulatovića, zbog njegovih poslovnih poteza koje je povlačio dok je bio na čelu Fudbalskog kluba Radnički.


Srbija dobila od EU 80 miliona evra za podršku javne uprave | Gde Investirati\nMinistarka zadužena za evropske integracije u Vladi Srbije Jadranka Joksimović i direktorka za Zapadni Balkan u Evropskoj komisiji Genoveva Ruiz Calavera potpisale su Finansijski ugovor za podršku temeljnoj transformaciji srpske javne uprave.\nVučić kaže da će novac koji je Srbija dobila na poklon iskoristiti na najbolji mogući način.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić zahvalio je Johannesu Hahnu na posetu Srbiji i potpisivanju ovog ugovora koji je veoma značajan za Srbiju.\n“Mi smo potpisali ugovor kojim dobijamo 80 miliona evra na poklon od EU za podršku reformi javne uprave. Tih 80 miliona ćete direktno da vidite u bolnicama, putevima. Imamo dobre rezultate ali oni moraju da budu održivi, a da bi bili održivi, moramo sebe da menjamo i za to su potrebna finansijska sredstva”, kaže premijer.\nDodaje da je to ogroman novac, 9,5 do 10 milijardi dinara i da ćemo ga iskoristiti na najbolji način.\nEvropski komesar za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Hahn prisustvovao je sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem ceremoniji potpisivanja Finansijskog ugovora.\nUgovor je vredan 80 miliona evra, saopštila je ranije Delegacija EU u Srbiji.\nPrevious Srpska naučnica dobila 1,4 miliona evra za istraživanje kvarkova\nNext Petnaest kompanija iz Srbije u trci za prestižne nagrade European Business Awards\nTags Aleksandar VučićJohannes Hahn\nAlbanija je najveći proizvođač sirove nafte na Zapadnom Balkanu sa 21.100 barela dnevno, dok je Srbija na drugom mestu sa 20.560 barela proizvedene na dnevnom nivou, navodi se u izveštaju


Poziv za prijavu zaposlenih na Univerzitetu u Kragujevcu za stipendiranu mobilnost na Univerzitetu Nova u Lisabonu (Portugalija)\nNA KONKURS SE MOŽETE PRIJAVITI DO 19. NOVEMBRA 2017. GODINE\nSve studijske oblasti su dostupne za mobilnost nastavnog i administrativnog osoblja Univerziteta u Kragujevcu.\nZainteresovani kandidati moraju pratiti prijavnu proceduru Univerzitetu Nova u Lisabonu, odnosno potrebno je otvoriti nalog na e-portalu: http://icm2017.unl.pt/\nVodič za zainteresovane kandidate pogledajte OVDE.\nAkademsku ponudu Univerziteta Nova u Lisabonu možete pogledati OVDE.\n1. Po završetku konkursa, Odeljenje za međunarodnu saradnju Univerziteta u Kragujevcu izvršiće validaciju prijava (tehnička provera prijava – da li su prijavljeni kandidati zaposleni na Univerzitetu u Kragujevcu, i provera validnosti podnetih dokumenata). Nakon validacije prijava, sledi proces evaluacije koji sprovodi Univerzitet Nova u Lisabonu.\n2. Univerzitet Nova u Lisabonu odlučuje o finalnoj selekciji kandidata shodno broju stipendija namenjenih Univerzitetu u Kragujevcu.\n3. Mobilnost odabranih kandidata realizovaće u skladu sa dogovorom sa Univerzitetom Nova u Lisabonu.


Onlajn seminar: Osnove računarske pismenosti CG/BiH/MK - Knjižara OKC\nPočetak Seminari CG/BiH/MK Onlajn seminar: Osnove računarske pismenosti CG/BiH/MK\nSertifikat: 26 boda\nKorišćenje Gmail servisa\nBiH: 36 KM\nMK: 1100 MKD\nOnlajn seminar: Osnove računarske pismenosti CG/BiH/MK količina\nNa osnovu dugog posmatranja i istraživanja potreba nastavnika, pedagoga, direktora, vaspitača, došli smo do zaključka koja su to neophodna znanja i veštine koje je potrebno da poseduje svaki zaposleni u obrazovnom sistemu kako bi mogao da obavlja svoj posao. Pretpostavljamo da će većina vas smatrati da ima znanje i poseduje veštine osnovne računarske pismenosti, ali koliko nas ume da uredi dokument tako da taj dokument bude prihvatljiv za Godišnji plan rada ustanove ili da napravi tabelu koja će sama računati statistiku uspeha učenika, našu platu ili kućni budžet? Svi mislimo da znamo da pravimo dobre prezentacije, ali primećujemo da se dešava da se učenici i publika uspavaju i “smore” dok mi predstavljamo svoju prezentaciju.\nZbog onog što smo primetili i onog što su nam kolege tražile, napravili smo onlajn seminar Osnove računarske pismenosti koji će koristiti svima i omogućiti:\nda bukvalno od nule krenu sa radom na ovom seminaru i da steknu osnove računarske pismenosti, kao i da unaprede svoj rad u školi ili predškolskoj ustanovi;\nda umeju sami da podešavaju svoje računare, da formatiraju tabele i dokumente, da bez pomoći kolega informatičara prave eksel tabele koje su im potrebne;\nda ‘pakuju’ godišnji plan, razne izveštaje, zapisnike, koji sakupljaju podatke iz obrazaca o uspehu u eksel tabelu uz pomoć raznih trikova;\nda dobiju dokaz da spadaju u one nastavnike koji predstavljaju najbolje po pitanju računarske pismenosti u našim školama.\nOd kalkulatora do računara\nPojasnićemo osnove funkcionisanje računara, kako da podesite operativni sistem onako kako vama odgovara (dodatni nalozi, rad sa tastaturom, pretraživanje fajlova) i kako da podesite i koristite elektronsku poštu.\nPojasnićemo kako da radite u programu MS Word, odnosno kako da ispravno oblikujete tekst, rešite problem sa formatiranjem teksta čak i kada zauzima više strana, kao i kako da uređujete tabele u ovom programu.\nPojasnićemo kako se koristi program MS Excel, kako da pravite funkcionalne tabele, koristite formule i funkcije, pravite obrasce za statistiku, sortirate i filtrirate podatke …\nPojasnićemo kako da napravite kvalitetnu MS PowerPoint prezentaciju za što kraće vreme, kao i na koji način možete da unapredite svoj javni nastup.\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „Onlajn seminar: Osnove računarske pismenosti CG/BiH/MK“ Odustani od odgovora


Portal Enterijer Stana je nastao sa ciljem da se na jednom mestu na internetu objedini ponuda firmi koje se bave svim oblastima uredenja enterijera.\nSvoje mesto na portalu mogu pronaći sve firme koje se na bilo koji način bave enterijerom, Od arhitekata i dizajnera, preko firmi koje proizvode i prodaju nameštaj, kuhinje, kupatila i drugu opremu vezanu za enterijer, pa do samih izvođača bilo koje vrste radova potrebnih za adaptaciju i uređenje životnog ili poslovnog prostora.\nPortal je dosta dobro pozicioniran na google pretragama za veliki broj ključnih reči. Prati ga fb fan page Uredenje Stana - Saveti i Trikovi na kom objavljujemo naše tekstove, a koji ima preko 30000 fanova i svakodnevno se razvija.\nPortal ima Page rank 4 tako da je link na sajtu od višestruke koristi (osim direktnog dolaska posetilaca na Vaš sajt, link na portalu pozitivno utiče i na optimizaciju samog vašeg sajta i njegovo bolje pozicioniranje na pretraživacima) Portal ima mailing listu sa zavidnim brojem mailova, na koje se povremeno šalju PR tekstovi koji su reklama naših partnera.\nU cilju sto kvalitetnijih priprema za nastupajucu gradjevinsku sezonu, Enterijer Stana svim kompanijama koje do kraja meseca marta zakupe reklamni paket Profil firme poklanja jedan PR tekst.\nPrezentacija sa slikama u jednoj kategoriji\nVaše preduzeće će biti predstavljeno logotipom, detaljnim podacima, proizvodnim programom, opisom delatnosti, fotografijama...\nPaket profil firme obuhvata:\ntekst o tome čime se firma bavi\nCENA: 5000 dinara/godišnje\nSponzorisani PR tekst\nOvo je najbolji vid ciljnog reklamiranja pošto objavljujemo tekst koji nam pošaljete, a koji je direktna reklama za Vas i Vaše proizvode ili usluge. Iz teksta bi na više mesta postojao link ka Vašem sajtu, što bi uticalo na poboljšanje optimizacije Vašeg sajta i njegovo bolje pozicioniranje na google pretragama, a istovremeno bi posetici preko tih linkova dolazili na Vaš sajt. PR tekstove objavljujemo na našim stranicama "Saveti", "Tekstovi" ili "Vesti" u zavisnosti od prirode samog sponzorisanog teksta.\nCENA: 4800 dinara po tekstu\nBaner SS (468x60 px)\nPrikaz: Rotacija-min 33% prikaza\nUz paket sponzor sajta besplatno dobijate 4 PR teksta\nUkoliko se odlucite da budete sponzor sajta, dobijate baner na svim stranicama sajta koji je najveci i najvidljiviji od svih banera. Ovim ste osigurali da Vaša reklama bude najdominantnija na sajtu. Uz to, osim banera, ovaj paket podrazumeva da besplatno dobijete 4 PR teksta koji su najefektniji vid ciljnog reklamiranja.\nCENA: 8000 dinara/mesečno\nBaner B1 pozicije 1-6 (160x120 px)\nPrikaz: Rotacija-min 50 % prikaza garantovano\nUz paket baner B1 besplatno dobijate 2 PR teksta\nOvim paketom dobijate baner dimenzija 160x120 px vidljiv na svim stranicama sajta. Uz to, osim banera, ovaj paket podrazumeva da besplatno dobijete 2 PR teksta koji su najefektniji vid ciljnog reklamiranja.\nCENA: 4000 dinara/mesečno\nBaner sponzor kategorije (542X110 px)\nPrikaz: 100% u datoj kategoriji\nUz paket sponzor kategorije Besplatno dobijate 1 PR tekst\nOvaj paket Vam omogucava da na kategoriji imate prvu poziciju za Vašu reklamu tako da posetioci pri odabiru kategorije koja im je potrebna prvo ugledaju Vašu reklamu pa tek onda ostale reklame firmi koje nude usluge iz odabrane kategorije.\nCENA: 3000 dinara/mesečno\n* Enterijer Stana zadržava pravo da besplatno i bez nadoknade postavi na neodreden vremenski period odredene profile, banere i tekstove u cilju sopstvenog razvoja i popularizacije samog portala.\n* Sve cene su izražene bez PDV-a


Programska konferencija IPA Programa prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora | EUME\nNaslovnica Press info Press IPA Programska konferencija IPA Programa prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina - Crna Gora\nProgramska konferencija IPA Programa prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora\nU Sarajevu je juče održana završna Programska konferencija povodom predstavljanja rezultata ostvarenih u okviru IPA Programa prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2007-2013. Na otvaranju skupa govorili su v.d. generalnog direktora za evropske fondove u Ministarstvu evropskih poslova Crne Gore Ivana Glišević Đurović, pomoćnik direktora Direkcije za evropske integracije Bosne i Hercegovine Zara Halilović i šef Sektora za saradnju Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini Melvin Asin.\nIvana Glišević Đurović je podsjetila da je već 2008. godine, kada je započelo sprovođenje Programa prekogranične saradnje Bosna i Hercegovina – Crna Gora, postojao veliki interes za saradnju organizacija i institucija iz obje države, te da je iznos zatraženih sredstava u tri javna poziva bio 3 puta veći od raspoloživog budžeta Programa. Navela je da je ugovoreno 35 projekata ukupne vrijednosti od 8 miliona eura, uključujući kofinansiranje. Glišević Đurović je istakla odličnu saradnju između delegacija EU i operativnih struktura u obje zemlje, kao i pomoć koju je Zajednički tehnički sekretarijat pružao potencijalnim i krajnjim korisnicima. Ukazala je i na to da je uspješna realizacija ovog programa stvorila odličnu osnovu za zajedničke projekte u nastavka programa Bosna i Hercegovina – Crna Gora 2014-2020 za koji je opredjeljeno 8,4 miliona eura bespovratne podrške EU. Čestitala je organizacijama i institucijama iz Crne Gore i Bosne i Hercegovine koji su uspješno prošli selekciju u okviru prvog Poziva Interreg-IPA programa prekogranične saradnje za Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru 2014-2020, čiji je ukupan iznos iznosio 21,2 miliona eura bespovratnih sredstava EU, a u kome će partneri iz obje države učestvovati u sprovođenju 11 projekata. Dodala je da Crna Gora i Bosna i Hercegovina sarađuju još u okviru tri transnacionalna programa: Jadransko-jonskom, Dunavskom i Mediteranskom programu.\nZara Halilović istakla je važnost sprovođenja programa prekogranične saradnje, s jedne strane kao obaveze naših država na putu prema punopravnom članstvu u EU, a s druge, kao priliku za jačanje dobrosusjedskih odnosa i ekonomski razvoj zajednica s obje strane granice.\nMelvin Asin čestitao je svima koji su prepoznali i iskoristili šansu koju je Evropska unija kroz ovaj Program pružila i uz puno truda pripremili projekte, te ih sa prekograničnim partnerima uspješno realizovali. Istakao je važnost vidljivosti i dijeljenja iskustava stečenih tokom sprovođenja projekata, budući da su oni usmjereni na prioritetna pitanja u životima lokalnih zajednica u pograničnom području, koja mogu poslužiti kao primjer kako na nacionalnom, tako i u širem evropskom kontekstu.\nNa Programskoj konferenciji, čiji je cilj bilo sumiranje rezultata prvog programa IPA prekogranične bilateralne saradnje između BiH i Crne Gore, učestvovao je veliki broj korisnika programa, predstavnika institucija i organizacija, te predstavnika Delegacije Evropske unije iz BiH.


SERGEJ LAVROV Archives - Jutarnji GLASnik\nDragan Čović: Lavrov nam je rekao – Dajte nam želje, Rusija je tu Dragan Čović ocenio je da su sa susreta sa ministrom spoljnih poslova Sergejom Lavrovim „poslate dobre poruke“. Hrvatski član Predsedništva BiH i predsednik Hrvatske demokratske zajednice BiH, izrazio zadovoljstvo dolaskom Lavrova u BiH i dodao da su članovi Predsedništva sa njim razgovarali […]\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je spreman da se sastane sa američkim liderom Donaldom Trampom, rekao je u intervjuu za Sputnjik šef ruske diplomatije Sergej Lavrov. Ruski ministar je na pitanje novinara da li su pojačane pripreme za sastanak Vladimira Putina i Donalda Trampa rekao da je sve počelo, misleći na javnu potvrdu Trampove namere. „Predsednik Putin je spreman za takav […]\nBeograd — Poseta Sergeja Lavrova Beogradu pokazala da je podrška Rusije Aleksandru Vučiću faktički uslovljena njegovim savezom sa proruskim snagama u Vladi. To je izjavio agenciji Beta dopisnik ruskog dnevnika Komersant sa Balkana Genadij Sisojev. Sisojev je kazao da je jedna od ključnih poruka šefa ruske diplomatije da Srbiji ne preti „ukrajinizacija“, odnosno destabilizacija i […]


Rukometašice Bora dočekuju Slogu, košarkaši dočekuju Topličanin – RADIO TELEVIZIJA BOR\nRukometašice Bora dočekuju Slogu, košarkaši dočekuju Topličanin\nBOR – Rukometašice Bora u poslednjem kolu jesenjeg dela prvenstva Super B lige u subotu u 19 sati dočekuju Slogu iz Petrovca na Mlavi. Boranke su druge na tabeli sa 16 bodova, tri boda manje od prvoplasiranog Radničkog iz Kragujevca koji je u prošlom kolu obezbedio tituli jesenjeg prvaka, a Sloga je na petom mestu sa šest pobeda i četiri poraza i dvanaest bodova. U dosadašnjem delu takmičenja borske rukometašice zabeležile su sedam pobeda, dve utakmice završene su nerešenim rezultatom, a u jednoj su doživele poraz. Bor ostaje jedan od timova koji do kraja sezone ima šansu da osvoji prvo ili drugo mesto. Na taj način borske rukometašice bi se vratije u najjaču ligu Srbije u kojoj su se takmičile do prošle sezone.\nDruga ekipa rukometašica Bor 2 u nedelju u 20 sati takođe na domaćem terenu dočekuje Vlasotince u pretposlednjem kolu Prve regionalne lige Istok. Bor 2 je na deobi sedmog i osmog mesta u ovom rangu, sa sedam bodova, dok je Vlasotince deseto sa bodom manje.\nU devetom kolu Prve regionalne lige grupa Istok košarkaši Bora u nedelju u 18 sati dočekuju Topličanin iz Prokuplja u derbiju vrha tabele. Bor je sa 15 osvojenih bodova na deobi prvog i drugog mesta sa Jablanicom iz Medveđe, a Topličanin je na trećem mestu sa bodom manje.\nKošarkašice Bora u devetom kolu Prve regionalne lige grupa Jug B u subotu u 16 sati i 30 minuta dočekuju Paraćin. Boranke su sa deset bodova pretposlednje na tabeli, dok je Paraćin četvrti sa 13 bodova.\nU devetom kolu Druge regionalne lige grupa istok 2 košarkaški klub Zicer iz Bora u nedelju u 19 sati gostuje u Negotinu ekipi Hajduk Veljko. Sa 13 bodova Bor je treći na tabeli, dok je Hajduk Veljko četvrti sa dva boda manje.\nTags: Bor, grad bor, kk zicer, kosarkasi, košarkašice, rukometasi, rukometasice, zicer\nPrevious Dobri rezultati borskog „Partizana“ na prvenstvu sveta u Slovačkoj\nNext Sutra u Boru jubilarni 40. Međunarodni džudo turnir „Srećno“


Pendarovski položio zakletvu i započeo petogodišnji mandat - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Pendarovski položio zakletvu i započeo petogodišnji mandat\n0Piše: Beta 12. maja 2019. 14.11 Izmenjeno: 14. maja 2019. 04.02\nNakon što je položio zakletvu 65-godišnji Pendarovski je rekao da se obavezuje da će biti predsednik svih građana, da će raditi na društvenom pomirenju i istakao da je prva stvar koju će uraditi da opoziciji pruži ruku saradnje.\n„Skoro da ne postoji nijedna država koja je toliko mala, a koja je podeljena po mnogo osnova. To više neću dozvoliti. Vreme je da zalečimo otvorene rane iz naše skore prošlosti i realno je da počnemo gradjansko pomirenje zato što nemamo rezervnu otadžbinu“, rekao je novi predsednik Severne Makedonije.\nStevo Pendarovski je peti makedonski predsednik od osamostaljenja zemlje i prvi nakon što je država promenila ime u Severna Makedonija. Na toj funkciji je zamenio Đorđa Ivanova, kojem je danas istekao drugi uzastopni mandat.\nInauguraciji Pendarovskog prisustvovali su bivši predsednici Đorđe Ivanov i Branko Crvenkovski i pripadnici državno-političkog vrha i verskih zajednica, kao i predsednici zemalja regiona – Srbije Aleksandar Vučić, Bugarske Rumen Radev, Albanije Iljir Meta i Kosova Hašim Tači.\nNa svečanom činu bili su i ministri spoljnih poslova Crne Gore i Grčke, Srđan Darmanović i Jorgos Katrugalos, kao i zamenici ministara spoljnih poslova Turske Faruk Kajmakči i visoki predstavnik kabineta predsednika Slovenije.\nPremijer Severne Makedonije Zoran Zaev nije prisustvovao inauguraciji jer se nalazi na odmoru, a pre podne je poslao čestitku Pendarovskom.\nInauguracija, Severna Makedonija, Stevo PendarovskiSkopje\nIzbori u Severnoj Makedoniji raspisani za 15. jul\nVanredno stanje ponovo u S. Makedoniji, ovog puta da bi izbori bili 15. jula


EKIPE IZLAZE NA TEREN: Ujutro otklanjanje kvara u Priječanima | Banjaluka.net\nNakon informacije da je u naselju Priječani došlo do oštećanja cijevi, nadležne službe su informisane i upućene na teren kako bi problem što prije bio riješen.\nNa teren će izaći nadležni inspektori kako bi utvrdili stanje, ali i ekipa za detekciju kvarova „Vodovoda“ koja će izaći na prijavljenu lokaciju u naselju Priječani radi detekcije kvara na vodovodnoj mreži.\n– Nakon detekcije kvara ekipe zadužene za održavanje će sutra, 21. januara 2021. godine, u jutarnjim časovima, pristupiti sanaciji. Tokom izvođenja radova može doći do privremenog prekida vodosnabdijevanja potrošača u dijelu naselja Priječani – naveli su u „Vodovodu“.\nS obzirom na činjenicu da radovi na sanaciji zahtijevaju privremeni prekid vodosnabdijevanja, ekipe će posao obaviti rano ujutro, kako domaćinstva koja danas proslavljaju krsnu slavu ne bi ostala bez vode.


U decembru 27, 27 Xiaomi telefon radi na MIUI 9\nnapisano: 2017. Decembar 28.\nNije slučajno da je dvadeset sedmi telefon bio dvadeset i sedam.\nOva MIUI 9 priča počinje da se malo povuče. Kažu, negdje da shvate da to nije put Xiaomi telefona će dobiti sve nove softver, jer sve što je potrebno da odredi prirodu kompatibilnost greška mnogih godina. U isto vrijeme, međutim, nemojmo zaboraviti da MIUI ima službeno 9 26 jula. Od života, u odnosu na konačnu verziju izašla tek u septembru 28-og u rukama developera, ali to je bilo samo u oktobru 31 zvanično nekoliko telefona. Tako da mislim da je sigurno reći bakkfitty štrudlu testa u odnosu na ovo!\nRadost pelin, tako da od danas se broj povećao 27 iz Xiaomi službeno podržanih uređaja, to su sljedeće modele:\nMi MIX 2, Mi Napomena 3, naš 6, šta Max 2, šta 5X, naš 5, šta 5C, naš mix, naš Napomena 2, šta 5S, šta 5S Plus, naš Napomena, mi smo 4S, šta 4C, Redman Napomena 4 , Redman Napomena 3, šta ima, Redman Napomena 5, 5 Redman, Redman Napomena 4X, 4X Redman, Redman 5, 5 Plus Redman, Redman 4, 3 i Redman Redman Napomena 2.\nOTA update dolazi kroz kao i obično, ali ako nestrpljiv ili posjetite forum MIUI i pregledavati ga!


Dve decenije Naučnog časopisa „Spomenica” Istorijskog arhiva „Srem” - Sirmiuminfo\nSremska Mitrovica – Istorijski arhiv „Srem” priredio je promociju 20. broja Časopisa „Spomenica” u Galeriji „Lazar Vozarović”. Kategorisan je kao naučni časopis od nacionalnog značaja od strane Ministarstva nauke Republike Srbije. Svečanost je organizovana u okviru Novembarskih dana.\nOd početka su objavljivane različite kategorije radova – članci i rasprave, prilozi i građa, arhivistika, istoriografija, prikazi i beleške. Do sada je, uključujući broj koji je pred čitaocima, objavljeno 15 radova iz istoriografije, četiri i memoriam-a, 18 radova iz arhivistike, građa je priređena u 99 radova, prikazana je 101 knjiga i napisano 109 članaka i rasprave. Autori su bili akademici, univerzitetski profesori, istoričari, ali laici, ljubitelji lokalne istorije, studenti doktorskihili završnih godina studija. Mnogi su svoje prve naučne radove napisali upravo za spomenicu a neke od njih su danas članovi Uredništva časopisa.


Misija i vizija – Bešiktas Srbija\nPrvi cilj Bešiktaš Akademije je zdrav razvoj dece u mladim selekcijama. Kroz druženje, igru i planski osmišljen trenažni proces, koji je usaglašen osobenostima svakog deteta pojedinačno, podstičemo dečiji potencijal.\nDrugi cilj je priprema za proces stvaranja budućih igrača koji će, kada dođu do seniorske kategorije, ispuniti svoj kompletan potencijal i sve one rezultate koje ostvare u mlađim selekcijama preneti u seniorsku košarku.\nDa bi polaznici Bešiktaš Akademije, pre svega postali kvalitetni ljudi i da bi napredovali u sportskom smislu, veoma je bitan adekvatan i kvalitetan stručni kadar. Tu se ne misli samo na košarkaškog trenera već uključujemo i druge stručnjake kao što su lekari, psiholozi, nutricionisti i fitnes treneri.\nTim Bešiktaš akademije sastoji se od trenera koji u svom radu imaju bogato iskustvo u radu sa decom. Naši treneri imaju Vaše dete u centru pažnje, a mi kreiramo naše programe i treninge u skladu sa potrebama Vašeg deteta.\nČasna i viteška borba protivnika


Mihajlović: Država obezbeđuje polovinu sredstava za solarne panele - Glas Podrinja\nMihajlović je danas, nakon potpisivanja ugovora o rekonstrukciji i energetskoj sanaciji osnovne škole i predškolske ustanove u Vrbasu vrednih skoro milion i po evra, rekla da će procedura za dodelu subvencija za solarne panele biti kao i za projekat zamene stolarije i da će država obezbediti polovinu potrebnih sredstava.\n"Nisu sve raspisale javni poziv za kompanije, čekamo i da se formiraju komisije i da sredinom avgusta budu raspisani pozivi ka građanima. Drugi poziv će biti u decembru i pozivam sve gradove i opštine da se prijave, imaćemo svake godine tri poziva, ali ne smemo da dozvolimo da projekat traje narednih 20 godine", rekla je Mihajlović, saopštilo je ministarstvo.\nOna je rekla da je ovo nastavak projekta podizanja energetske efikasnosti i upravljanja energijom koji Ministarstvo realizuje zajedno sa jedinicama lokalne samouprave i ambasadom Švajcarske.\n"Kada u aprilu budu gotovi radovi, svi ćemo imati priliku da vidimo kako će ovaj i ostali objekti izgledati i koliko projekat znači. Novac koji smo izdvojili nije mali, ali će uštede biti još veće, a ako računamo i Kruševac, Paraćin i Užice, gde se takođe sprovodi ovaj projekat, onda je to 1.500 tona manje", istakla je Mihajlović.\n"Takođe, plan je da imamo bar 50 procenata energije dobijene iz obnovljivih izvora, tek kada taj cilj postignemo možemo da govorimo o zelenoj agendi i o tome da se trudimo da imamo zdraviju životnu\nsredinu", naglasila je ministarka.\n"Šest od 12 lokalnih samouprava učestvuje u projektu podizanja energetske efikasnosti. Pozivam sve sugrađane da prate korake kako bi spremno dočekali primenu i u ovoj i narednoj godini", rekao je Novaković.\nPredsednik Opštine Vrbas Predrag Rojević, naveo je da Vrbas želi da bude lider u energetskoj efikasnosti.\nAmbasador Švajcarske u Srbiji Urs Šmid, istakao je da njegova zemlja zajedno sa resornim ministarstvom podržava ovaj projekat i ujedno promoviše uvođenje evropske energetske nagrade i mera za poboljšanje energetske efikasnosti u javnim zgradama u lokalnim samoupravama.\n"Takođe, podržavamo program snabdevanja toplotnom energijom u Vrbasu u periodu od 2021. do 2030, koji pruža osnovu za energetsku tranziciju", rekao je ambasador.


Osamnaesta sednica Odbora za odnose sa Srbima izvan Srbije\nOdbor za odnose sa Srbima izvan Srbije započeo je 2. marta 2011. godine Osamnaestu sednicu. Sednici je predsedavao predsednik Odbora Branimir Đokić, a sednici su prisustvovali državni sekretari Ministarstva za dijasporu Miodrag Jakšić, direktor Odeljenja za viznu politiku, migracije i dijasporu u Ministarstvu spoljnih poslova Vladislav Blagojević i delegat Skupštine dijaspore i poverenik za Francusku Milisav Aleksić.\nOdbor za odnose sa Srbima izvan Srbije započeo je 2. marta 2011. godine Osamnaestu sednicu. Sednici je predsedavao predsednik Odbora Branimir Đokić, a sednici su prisustvovali državni sekretari Ministarstva za dijasporu Miodrag Jakšić, direktor Odeljenja za viznu politiku, migracije i dijasporu u Ministarstvu spoljnih poslova Vladislav Blagojević i delegat Skupštine dijaspore i poverenik za Francusku Milisav Aleksić. <?xml:namespace>\nČlanovi Odbora započeli su raspravu o zauzimanju stava Odbora za odnose sa Srbima izvan Srbije, povodom predstojećeg popisa stanovništva u državama regiona.\nNastavku sednice, održane 8. marta 2011. godine, predsedavao je predsednik Odbora Branimir Đokić, a sednici je prisustvovao državni sekretar Ministarstva za dijasporu Miodrag Jakšić.\nU nastavku rasprave, članovi Odbora složili su se da su popisi u državama regiona od izuzetnog značaja za srpski narod, jer će od njihovih rezultata umnogome zavisiti njegov status u budućnosti. Popis nije samo istorijsko i kulturno, nego i suštinsko pitanje i opstanak Srba u zemljama regiona. Brojnost pripadnika jednog naroda u određenoj državi umnogome određuje nivo njegovih kolektivnih prava. Po završetku diskusije, Odbor za odnose sa Srbima izvan Srbije usvojio je sledeće:\n- Daje punu podršku pripadnicima srpskog naroda u državama regiona da se slobodno izjasne o svojoj nacionalnoj i verskoj pripadnosti, kao i maternjem jeziku kojim govore.\n- Podstiče organizacije srpskog naroda da budu angažovane i jedinstvene u popisivačkom procesu.\n- Pozivamo institucije Republike Srbije da u skladu sa Ustavnim i zakonskim obavezama, pripadnicima srpskog naroda pruže pomoć, kako bi popisi odrazili objektivnu brojnost pripadnika srpskog naroda u državama regiona.\n- Očekujemo da vlade i institucije zemalja u kojima se održavaju popisi omoguće njihovo održavanje u skladu sa evropskim standardima, što podrazumeva i mogućnost slobodnog izjašnjavanja o nacionalnoj i verskoj propadnosti i maternjem jeziku, bez diskriminacije i pritisaka bilo koje vrste. Očekujemo da omoguće i srazmerno učešće pripadnika srpskog naroda u popisivačkim komisijama i drugim telima koja učestvuju u ovom procesu i transparentnost popisa stanovništva u svim njegovim fazama, do objavljivanja konačnih rezultata.\nU nastavku sednice, zamenik predsednika Odbora Aleksandar Čotrić izvestio je prisutne o poseti Odbora Republici Albaniji od 26. do 28. januara 2011. godine. Članovi Odbora jednoglasno su usvojili Izveštaj o navedenoj poseti.\nOdbor je razmatrao okvirni plan poseta članova Odbora dijaspori i Srbima u regionu u 2011. godini, izdvojivši kao prioritete posete Republici Sloveniji, Republici Hrvatskoj i Republici Austriji.


Putin neće mijenjati Ustav kako bi sebi omogućio i treći mandat | BL Portal\nPutin neće mijenjati Ustav kako bi sebi omogućio i treći mandat\n15. Januara 2020. 15:20\nRuski predsjednik Vladimir Putin izjavio je da je saglasan sa odredbama Ustava Ruske Federacije da predsjednik države ne može da obavlja tu funkciju više od dva mandata zaredom.\n„Znam da se u našem društvu aktivno priča o tome da je Ustavom garantovano da predsjednik ne može da obavlja tu funkciju više od dva mandata zaredom. Ne mislim da je to pitanje od principijelne važnosti, ali sam saglasan sa time“, rekao je Putin tokom obraćanja pred poslanicima Federalne skupštine.\nRuski predsjednik je, međutim, predložio da se u Ustav unesu određene izmjene kako bi se osigurali bezbjednost i suverenitet Ruske Federacije.\nS tim u vezi, on je predložio da se Ustavom utvrde obavezni uslovi koje moraju da ispunjavaju svi najviši predstavnici vlasti, a u tu grupu spadaju predsjednici svih subjekata Ruske Federacije, senatori, poslanici, premijer, ministri, rukovodioci ostalih federalnih organa, kao i sudije — svi oni ne mogu da imaju državljanstvo, kao ni boravišne dozvole bilo koje druge zemlje.\n„Smisao i misija državne službe je upravo u služenju, a čovjek koji bira taj put mora da donese odluku da svoj život posvećuje Rusiji i ruskom narodu, bez ustupaka“, naglasio je ruski predsjednik.\nPutin je rekao i da bi trebalo da se utvrde još jači uslovi za kandidate za predsjednika zemlje — svi kandidati bi trebalo da budu građani Ruske Federacije, da su u njoj živjeli najmanje 25 godina i da nikada nisu imali nijedno drugo državljanstvo.\nTakođe je predložio i da se Ustavom omogući Državnoj dumi da odobrava kandidaturu premijera države, budući da trenutno to čini predsjednik na osnovu saglasnosti donjeg doma ruskog parlamenta.\n„Predlažem da se to promijeni i da Državna duma samostalno odobrava kandidaturu šefa Vlade Ruske Federacije, a zatim i svih njegovih zamjenika i federalnih ministara. Pritom, predsjednik će biti u obavezi da ih imenuje na tu funkciju i neće više imati pravo da odbija kandidaturu koju je usvojila Duma“, istakao je Putin.\nRuski predsjednik je dodao i da sve te izmjene Ustava Ruske Federacije treba da izglasaju građani Ruske Federacije, budući da je narod „nosilac suvereniteta“.\nŽena u besvjesnom stanju pronađena na stanici u Banjaluci, sumnja se da je mrtva


Anri priznao da je igrao rukom : Nadlanu.com\nAnri priznao da je igrao rukom\nBEOGRAD, 19. novembra 2009. (Beta) - Kapiten fudbalske reprezentacije Francuske Tijeri Anri priznao je da je igrao rukom kada je asistirao Vilijamu Galasu kod pogotka u produžetku revanš utakmice baraža protiv Irske, koji je "trikolore" odveo na Svetsko prvenstvo.\nFrancuska i Irska odigrale su sinoć u Parizu 1:1, a posle pobede u prvoj utakmici od 1:0 izabranici Ramona Domeneka izborili su plasman\nIrska je povela u 32. minutu golom Robija Kina, a Galas je izjednačio u 103. minutu posle asistencije Anrija, koji je loptu smirio rukom posle centaršuta Florana Malude.\n"Da, igrao sam rukom, ali ja nisam sudija. Nisam namerno, ali tačno je da sam igrao rukom. Bio sam u šesnaestercu, a ispred mene su bila dva defanzivca. Lopta se odbila o moju ruku, sudija to nije video i nastavio sam akciju", rekao je Anri.\n"I pored toga - srećan sam što smo prošli na Svetsko prvenstvo", dodao je on.\nSelektor Francuske rekao je da je zadovoljan ishodom i dodao da nije video da je kapiten njegove ekipe igrao rukom.\n"To nisam video. Nekada nemamo sreće, kao na utakmici protiv Srbije, a nekada nas sreća prati. Čestitam Ircima, žao mi je što se i oni nisu kvalifikovali. Razočaran sam navijačima", rekao je Domenek.\nKapiten Irske i jedini strelac na utakmici Kin smatra da su čelnici Evropske fudbalske unije (Uefa) i Svetske fudbalske federacije (Fifa) srećni što će Francuska igrati na Mundijalu.\n"Oni (Uefa i Fifa) su sada srećni, (predsednik Uefa Mišel) Platini i (predsednik Fifa Sep) Blater sada verovatno šalju sms poruke jedan drugome zadovoljni rezultatom", rekao je Kin.\nFudbaler Totenhema rekao je i da je nezadovoljan odlukom Fife da postavi nosioce na žrebu u baražu.\nDodao je da je reakcija reprezentativaca Irske posle Anrijevog gola mogla da ukaže sudiji Martinu Hensonu da nešto nije u redu.\n"On (Anri) je očigledno igrao rukom. Kada vidite takvu reakciju fudbalera, posebno golmana (Šeja) Givena, koji je bio dva metra udaljen, morate da se zapitate, jer tako reaguju igrači koji su sigurni da je bilo nepravilnosti. Anri je zamalo uhvatio loptu i utrčao u gol", smatra on.