Uslovi: Diplomirani ekonomista Između 3 i 7 godina profesionalnog iskustva u poreskom savetovanju (kao interni ili eksterni konsultant) Iskustvo...\nŠta treba da zna vlasnik biznisa u Srbiji koj…\nFizička lica koja preseljenjem u drugu zemlju postaju poreski rezidenti te zemlje, po pravilu prestaju biti poreski rezidenti Srbije....\nDa li ste vlasnik/vlasnica biznisa sa mogućno…\nDigitalizacija i globalizacija dovele su do osnaživanja fenomena „globalni građanin“. Intenziviranje rada na daljinu usled iskustva sa virusom „Covid...\nKako da prevaziđete slabe tačke koje donosi r…\nU početku, sva preduzeća se trude da postignu što veći rast, a nakon toga i da nađu načine kako...\nOpis posla: Obračun zarada i poreskih obaveza; Obračunavanje poreza i doprinosa za socijalno osiguranje za druga plaćanja fizičkim licima...\nOpis posla: Priprema finansijskih izveštaja i poreskih izveštaja prema lokalnim standardima; Sprovodi mesečna i godišnja zaključna knjiženja, vodi evidenciju...\nTokom prošle godine, naše svakodnevne rutine i život kakav smo poznavali, dramatično su se promenili. Zaposleni su prešli na...\nSoftverske i tehnološke kompanije koriste veštačku inteligenciju (AI) kako bi olakšale procese i aplikacije svima koji ih koriste. Telefon...\nRaspisan javni poziv za dodelu podsticaja za …\nMinistarstvo privrede i Razvojna agencija Srbije, dana 5. jula 2021. godine, objavili su Javni poziv za dodelu podsticaja za privlačenje...\nForbes je Baker Tilly svrstao među najbolje a…\n“Ovo je veliko postignuće koje odražava kolektivne napore članova našeg tima da stvore inkluzivnu, vrednosno orijentisanu kulturu. Verujemo da,...


Do 25. maja: Otvoren konkurs za vatrogasce spasioce, PU Kikinda potreban 21 polaznik · gradski.online\nDo 25. maja: Otvoren konkurs za vatrogasce spasioce, PU Kikinda potreban 21 polaznik\nKIKINDA- Konkurs Ministarstva unutrašnjih poslova za upis 300 polaznika na osnovnu obuku pripadnika Vatrogasno- spasilačkih jedinica otvoren je do 25. maja. Za područje Policijske uprave u Kikindi predviđen je upis 21 polaznika i to:\n6 polaznika za potrebe Vatrogasno-spasilačkog bataljona Kikinda\n4 polaznika za potrebe Vatrogasno-spasilačkog odeljenja Ada\n3 polaznika za potrebe Vatrogasno-spasilačkog odeljenja Kanjiža\n3 polaznika za potrebe Vatrogasno-spasilačkog odeljenja Novi Kneževac\n3 polaznika za potrebe Vatrogasno-spasilačkog odeljenja Senta\n2 polaznika za potrebe Vatrogasno-spasilačkog odeljenja Čoka. Pravo učešća na konkursu imaju svi koji ispunjavaju sledeće uslove:\nDa je državljanin Republike Srbije i da najmanje godinu dana ima prebivalište na teritoriji organizacione jedinice za koju je raspisan konkurs, do dana zaključenja konkursa.\nDa nema manje od 19, a više od 30 godina starosti do dana zaključenja konkursa. Kandidat mora da ima završenu srednju školu, da ne postoje bezbednosne smetnje za zasnivanje radnog odnosa u Ministarstvu unutrašnjih poslova.\nPotrebno je da poseduje važeću nacionalnu vozačku dozvolu za upravljanje motornim vozilom C kategorije, kao i da ispunjava posebne uslove u pogledu kriterijuma zdravstvene, psiho-fizičke i bazičnomotoričke sposobnosti- navode iz Ministarstva unutrašnjih poslova i poziva zainteresovane da se prijave na konkurs.\nPravo učešća na konkursu ima i lice koje pohađa završnu godinu srednje škole, uz obavezu da najkasnije do 1. jula godine dostavi overenu fotokopiju diplome o završenom srednjem obrazovanju i vaspitanju.\nPravo učešća na konkursu ima i lice koje poseduje važeću nacionalnu vozačku dozvolu za upravljanje motornim vozilom B kategorije, a nije položilo vozački ispit C kategorije. U obavezu je da vozački ispit položi u roku od 18 meseci od dana završetka osnovne obuke pripadnika vatrogasno-spasilačkih jedinica.\nDetalje u vezi sa konkursom možete da pronađete na sajtu Ministarstva unutrašnjih poslova www.mup.gov.rs i sajtu Centra za osnovnu policijsku obuku www.copo.edu.rs.\nPrethodnoU fokusu konkursa “Gradovi u fokusu”: “Terra” i Narodni muzej, od resornog ministarstva 11 miliona\nSledećeDirektor Uprave za trezor: Uskoro manje gužve u kikindskoj filijali, stižu redomati


Predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik položio je vijenac na Spomenik poginulim borcima NOR-a u Banjoj Luci i tom prilikom rekao da “Srbi nisu nikada nikoga napali, da nisu išli sa svoje teritorije i da nikada nisu počinili genocid”.\n– I džaba vam ta vaša priča o sudovima, džaba vam ta vaša priča o zabranama i džaba vam ta vaša priča o primoravanju nas da priznamo nešto što se nije desilo. Genocid Srbi nikada nisu uradili, ali je nad Srbima urađen genocid koji niko od velikih zvaničnika nije htio da prizna – kazao je Dodik.\nGenocid potvrđen brojnim presudama\nPodsjećamo da je genocid u Srebrenici potvrđen brojnim presudama međunarodnih, domaćih i sudova u regionu. Sudski i činjenično temeljno na relevantnim dokumentima, vještačenjima i svjedočenjima, verificiran je najteži zločin počinjen na evropskom tlu nakon Drugog Svjetskog rata.\nDodik je također rekao da je srpski narod u Drugom svjetskom ratu bio na strani progresivnih snaga koje su se suočile sa fašizmom, ističući da ne može da prođe revizija historije, pogotovo Drugog svjetskog rata.\n– Srbi su i digli ustanak protiv svih fašističkih režima ovdje, Nezavisne Države Hrvatske, njemačkog okupatora i svih onih koji su sadejstvovali s njima, s ciljem da biološki unište srpski narod i da na taj način riješe takozvano srpsko pitanje na Balkanu, u nastojanju da eliminišu bilo kakav uticaj pravoslavlja na ovom prostoru – rekao je Dodik u govoru na obilježavanju Dana pobjede.\n– Drugi svjetski rat predstavlja doba našeg najvećeg stradanja, te je svojevrsna odrednica našeg kolektivnog identiteta koji je spreman da oprosti, ali ne i da zaboravi vrijeme velikih strahota kad smo stradali samo zato što smo bili druge vjere i porijekla – istakao je Višković.


Dinamo Zagreb sprema Izetu Hajroviću novi ugovor, ali sa smanjenom platom – Sport Centar Dinamo Zagreb sprema Izetu Hajroviću novi ugovor, ali sa smanjenom platom – Sport Centar\nRijetko se desi da neko od fudbalera Dinamo Zagreba uđe u posljednju godinu ugovora, a to se desilo bosanskohercegovačkom igraču Izetu Hajroviću.\nHajroviću ugovor ističe 31. decembra ove godine, a prema pisanju zagrebačkih Sportskih novosti moguće je da se bh. krilnom igraču već sad početkom priprema ponudi novi ugovor, ali sa smanjenom plaćom.\n“Odluka o tome još nije donesena, no s obzirom da se Hajro bitno igrački podigao u finišu jesenske sezone, ne bi bilo iznenađenje da mu maksimirska administracija na stol gurne pristojnu ponudu”, navodi pomenuti medij.\nHajrović je došao u redove Modrih u januaru 2018. godine iz Werder Bremena, a ranije je igrao još za Eibar, Galatasaray i Grasshoppers. Ove sezone u dresu zagrebačkog kluba odigrao je sedam utakmica i postigao tri gola uz asistenciju.\nIako Rijeka ima pravo otkupa: Dinamo Zagreb želi vratiti Luku Menala u svoje redove\nDinamo ga bio spreman posuditi Sarajevu: Hajrović odbio mogućnost dolaska na Koševo


U napadu na metro u Briselu učestvovala još jedna osoba?\nM. D.\t 24. marta 2016. 10:25\nBelgijska državna televizija RTBF i francuski list “Mond” tvrde danas da postoji još jedna osoba za koju se sumnja da je učestvovala u bombaškom napadu na stanici metora u Briselu i da postoji mogućnost da je ta osoba na slobodi.\nTi mediji, pozivajući se na neimenovane izvore, navode da se osumnjičeni vidi na snimku koji su u utorak zabeležile nadzorne kamere u briselskom metrou, kako nosi veliku torbu i hoda pored Halida el Bakrauija, koga su tužioci identifikovali kao bombaša-samoubicu, prenosi AP.\nRTBF dodaje da nije jasno da li je drugi osumnjičeni za napad na stanicu metroa ubijen u tom napadu.\nBelgijsko tužilaštvo za sada nije ni potvrdilo ni demantovalo medijske navode.\nHalidov brat Ibrahim je identifikovan kao jedan od dvojice bombaša-samoubica koji su izveli napad na briselski aerodrom istog dana, dok je treći osumnjičeni za učešće u tom napadu uspeo da pobegne sa aerodroma i policija je u potrazi za njim.\nZa bombaške napade na aerodrom i metro stanicu u Briselu u kojima je poginulo najmanje 31, a povređeno 270 ljudi odgovornost je preuzela takozvana Islamska država.


"ETIAS nije viza za Srbiju, Zapadni Balkan da nastupi zajednički"\n„ETIAS nije viza za Srbiju, Zapadni Balkan da nastupi zajednički“\nI. Đ. 1. novembra 2017. 02:00\nProfesor Univerziteta u Gracu i član Savetodavne grupe Balkan u Evropi, Marko Kmezić, ocenjuje da uvođenje Evropskog sistema za odobravanje putovanja (ETIAS) i dalje nije sigurno, a da bi zemlje Zapadnog Balkana trebalo da zajednički nastupe u pokušaju da budu izuzete iz ovog sistema, ukoliko dođe do njegovog uvođenja.\nUspostavljanje novog Evropskog sistema za odobravanje putovanja (ETIAS), predlog je Evropske komisije iz 2016. godine, a prošle nedelje ga je potvrdio Odbor za građanske slobode (LIBE) u Evropskom parlamentu, uz izvesne dodatke.\nDa bi stupio na snagu još čeka na usvajanje nadležnih tela Evropskog parlamenta i Saveta ministara EU.\nIpak, u medijima na Zapadnom Balkanu gotovo da se svakodnevne čuje da taj sistem predstavlja uvođenje viza za Zapadni Balkan, piše „Juropian vestern Balkans“ (EWB).\n“Razlog tome je potreba za povećanjem osećaja bezbednosti u EU, ubrzanje protoka robe i ljudi na Šengenskim graničnim prelazima, ali i ukidanje postojećih kontrola granica unutar same Unije uvedenih pre skoro dve godine kao iznuđen odgovor na migrantsku krizu”, rekao je Kmezić za EWB.\nPrema njegovim rečima, ukoliko ETIAS zaista stupi na snagu, delegacije EU u regionu Zapadnog Balkana morale bi da lansiraju ozbiljnu kampanju, kako bi podatke o tom sistemu približili građanima.\n“Delegacije EU bi morale u tom slučaju da više komuniciraju i objasne da ETIAS sistem ne znaci vraćanje viza. Radi se o elektronskoj prijavi putovanja koja će važiti tri godine koja po mom shvatanju ne može biti odbijena iz ekonomskih ili bilo koji drugih razloga osim u slučaju sumnje da će podnosilac prijave ugroziti bezbednost EU”, objašnjava Kmezić za EWB.\nOn dodaje da je to univerzalan sistem usmeren kako na „turistu iz SAD, za poslovnog čoveka iz Japana, tako i za građane Zapadnog Balkana“.\nPrema njegovoj oceni, ETIAS dolazi u lošem trenutku za zemlje Zapadnog Balkana, jer podseća da bi najavljena cena prijave od deset evra mogla da predstavlja problem i značajno oteža putovanje (npr.) četvoročlanoj porodici koja živi od prosečnih balkanskih primanja.\nKmezić vidi i mogućnost zemalja Zapadnog Balkana da zajednički nastupe u pokušaju da budu izuzete od ETIAS sistema.\n“Imajući u vidu potpisane Sporazume o stabilizaciji i priduživanju, mislim da je neophodno da je za sve zemlje Zapadnog Balkana zajednički zahtevaju od Brisela izuzeće od plaćanja ili značajno umanjenje plaćanja obrade ETIAS prijava. To bi takođe i EU dobro došlo u smislu potvrde kredibiliteta perspektive za članstvo pomenutih zemalja”, rekao je Kmezić.


MUP Republike Srpske pozvao na saslušanje Fahrudina Radončića zbog izjave da je namerno ubijen srpski svat zbog rata u Bosni | WebTribune\nHome IZBOR MUP Republike Srpske pozvao na saslušanje Fahrudina Radončića zbog izjave da je namerno ubijen srpski svat zbog rata u Bosni\nPosted date: новембар 03, 2016 In: IZBOR, U FOKUSU\nMUP Republike Srpske najavio je zahtev za saslušanjem predsednika SBB-a Fahrudina Radončića pred Tužilaštvom BiH, zbog izjava o početku rata u BiH.\nMUP RS je najavio poziv povodom svedočenja Radončića pred sudom u Prištini, gde je rekao da je SDA naložila ubistvo srpskog svata na Baščaršiji, što je bio povod za rat devedesetih.\nKako je rekao inspektor u Upravi za borbu protiv terorizma i ekstremizma u resornom ministarstvu Simo Tuševljak, ovaj službeni zahtev biće podnesen vrlo brzo, možda i narednih dana, te dodao da MUP Srpske trenutno prikuplja dodatne informacije iz suda u Prištini.\nTuševljak ističe da će, osim toga, Tužilaštvu BiH biti dostavljeno i ono što MUP Srpske o svemu tome zna odranije, prenela je RTRS pozivajući se na Srnu.\nRadončić je novinarima u Sarajevu rekao da je tokom svedočenja u Prištini govorio samo istinu i da ništa nije rekao protiv „predsednika Izetbegovića”.\n“Žurilo se Izetbegoviću da rat krene”, konstatovala je Plavšićeva.\nPredsednik Asocijacije stvaralaca Republike Srpske Momčilo Krajišnik, takođe, optužen u Hagu, ocenio je da je Radončićevo svedočenje veliki doprinos istini i satisfakcija za mnoge ljude koji su nevini stradali ili optuženi za ono za šta nisu krivi.\n“Svedočenje Radončića je sigurno veliko iznenađenje za javnost, ali za ljude koji su znali istinu koja nije mogla izaći na svetlo dana, to nije veliko iznenađenje, jer su za vreme rata postojale namere da se okrivi srpska strana i, nažalost, zbog propagande u tome su ti namernici i uspeli”, rekao je Krajišnik Srni.\nOn je izrazio nadu da će rukovodstvo i ljudi iz Republike Srpske sada adekvatno reagovati i pokrenuti aktivnost da se utvrdi osnovanost svih optužbi. “Trebalo bi podnijeti krivičnu prijavu i tražiti da se utvrde i navodi iz svjedočenja Radončića i događaji o kojima je govorio”, rekao je Krajišnik. On je dodao da je ovo mali doprinos i satisfakcija za mnoge ljude koji su nevini stradali ili optuženi da su krivi za događaje koji su prouzrokovali oni koje je Radončić prozvao.


Naslov: Najskuplji sir na svetu pravi se u Srbiji Sub 10 Nov - 16:07\nVeć smo videli hamburger čija cena iznosi 5.000 dolara u restoranu u Las Vegasu i omlet sa kavijarom po ceni od 1.000 dolara u hotelu u Njujorku, a sada imamo priliku da uživamo u siru od 1.000 evra po kilogramu – iz Srbije.\nSvi oni sa osetljivim nepcima i bubokim džepovima sada mogu da uživaju u najskupljem siru na svetu koji se proizvodi na farmi za uzgajanje magaraca u Srbiji.\nSir se pravi u Zasavici isključivo od magarećeg mleka, a kilogram košta 1.000 evra.\nProizvođač tvrdi da je za jedan kilogram potrebno 25 litara mleka.\nNa listi najskupljih sireva na svetu nalaze se i švedski sir koji se dobija od mleka losa i koji košta 850 evra po kilogramu i sir koji se pravi od mleka retke rase krave u Italiji koja daje mleko samo tokom maja i juna.\nNaslov: Re: Najskuplji sir na svetu pravi se u Srbiji Sub 10 Nov - 18:07\ngde mogu se nadju povoljno magarci, ali su rasni ?\nNaslov: Re: Najskuplji sir na svetu pravi se u Srbiji Sub 10 Nov - 18:32\n@ओं मणिपद्मे हूं ::\nPoslaću ti lokaciju na pp\nNaslov: Sir iz Srbije među pet najskupljih specijaliteta na svetu! Pon 4 Avg - 20:39\nSir iz Srbije među pet najskupljih specijaliteta na svetu!\nPrvo mesto na listi najskupljih jela, objavljenoj na sajtu FinancesOnline, zauzela je ledena čokoladna poslastica "Frozen Haute" koja može da se degustira u njujorškom restoranu "Seredipiti 3", omiljenom svratištu milijardera.\nNa drugoj poziciji je pizza "Luj XIII" koja se može naručiti samo u južnom italijanskom gradu Salernu, a košta oko 8.300 evra. Testo se priprema od makrobiotičkog brašna, a nadev sadrži tri vrste kavijara, mesto škampa i jastoga i mocarelu od bivoljeg mleka. Servira se uz redak francuski konjak i šampanjac.\nJelo koje se našlo na trećem mestu može da se degustira amo u restoranu "Fler de Lis" hotela Mandalej Bej, u Las Vegasu. Reč je o hamburgeru sa kobe govedinom, crnim tartufima i guščjom paštetom koji se poslužuje uz bocu vina Šato Petrus, a košta nešto manje od 4.000 evra.\nPoslednji na listi top 5 najskupljih specijaliteta je i sveži srpski sir od magarećeg mleka.\nZa proizvodnju kilograma ovog sira potrebno je čak 25 litara mleka od magarca.\nSir se nedavno našao na jelovniku jednog restorana u Las Vegasu gde može da se naruči po ceni od 3.720 evra za parče, čija se gramaža ne precizira.\nNaslov: Re: Najskuplji sir na svetu pravi se u Srbiji


Verona - Parma, Fudbal - Predlog tip - 01/07 2020\nSreda, 01/07 - Fudbal, Italija, Serija A\n01/07Verona vs ParmaDa postigne pogodak - obe ekipetip: Da\nU sredu nas očekuje pregršt zanimljivih susreta u okviru 29. kola italijanske Serije A, a za vas smo ovog puta pripremili duel između Verone i Parme. Meč između ove dve ekipe je zakazan za 21 čas i 45 minuta.\nMalo je reći da svi navijači Verone imaju dosta razloga za zadovoljstvo kada su u pitanju partije njihovog tima. Naime, ekipa iz grada ljubavi se trenutno nalazi na sjajnom devetom mestu na tabeli i ima isti broj bodova kao i osmoplasirana Parma, koja im između ostalog i dolazi u goste u ovom kolu. U prošlom kolu su fudbaleri Verone u jednom fenomenalnom susretu odigrali 3:3 na gostovanju kod Sasuola, a ono što treba istaći kada je taj susret u pitanju je podatak da je gostujuća ekipa vodila sve do 96. minuta kada su fudbaleri Sasuola došli do izjednačenja, što je dovelo do velikog slavlja fudbalera domaće ekipe.\nŠto se tiče Parme, takođe možemo konstatovati da ekipa sa stadiona "Enio Tardini" igra zaista sjajno ove sezone, a u prilog tome ide i činjenica da se "krstaši" nalaze na osmom mestu na tabeli i imaju tri boda manje od sedmoplasiranog Milana, a poznato je da to sedmo mesto na kraju šampionata donosi plasman u kvalifikacije za Ligu Evrope. U prošlom kolu su izabranici Roberta D\_'Averse odigrali jedan sjajan meč na svom terenu protiv Intera u kom su vodili sve do 84. minuta, ali su onda "neroazuri" u tri minuta postigli dva gola i tako došli do veoma važnog trijumfa. Inače, pre toga je Parma deklasirala Đenovu na gostovanju, a taj duel je završen rezultatom 1:4.\nI jedna i druga ekipa igraju sjajno ove sezone, i kako sada stvari stoje deluje da će se i jedni i drugi do kraja šampionata boriti za to sedmo mesto koje donosi plasman u kvalifikacije za Ligu Evrope. Sve ovo nam može doneti jedan efikasan meč u kom bi do gola mogla i jedna i druga ekipa, zbog čega vam toplo preporučujemo da probate sa igrom GG koju kladionica Meridianbet plaća sa sjajnom kvotom 1.98.


Kajl Skot - Sputnjik Srbija\n04:43 06 Maj 2021\nSkot: Ono što je Vučić rekao o Kosovu je vrlo interesantno\nDuel Skota i Stefanovića o Kosovu\nAmbasador SAD u Srbiji Kajl Skot izjavio je da kad je u pitanju Kosovo, rešenje nije kriviti samo jednu stranu, već se treba vratiti za pregovarački sto. Ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović kaže da je Beograd saglasan da svako rešenje treba da se donese mirnim putem, ali da prištinske vlasti ne pokazuju želju da naprave bilo kakav kompromis.\nSkot čestitao Srbiji\nAmerički ambasador u Srbiji Kajl Skot je rekao da je ishod glasanja na Generalnoj skupštini Interpola diplomatska pobeda Srbije i uputio čestitke srpskom državnom vrhu.\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić sastao se sa ambasadorom Sjedinjenih Američkih Država Kajlom Skotom i sa njim razgovarao o bilateralnim odnosima, ekonomskoj saradnji i dijalogu Beograda i Prištine.\nSkot: Zalutala NATO bomba ugasila tri nedužna života\nAmerički ambasador Kajl Skot izrazio je saučešće porodicama poginulih u ratovima devedesetih, uključujući i one koji su stradali u vazdušnim napadima NATO snaga 1999. godine.\nSvestan sam da je Kosovo osetljiva tema, ali politika SAD u vezi sa tim nije novost, naveo je američki ambasador u Srbiji Kajl Skot.\nAmbasador SAD u Beogradu Kajl Skot je izjavio danas da kosovska vlada nije takozvana već Vlada Kosova, koje je nezavisna i suverena zemlje, sa svojim izabranim predstavnicima.\nSkot: Ni Srbija Ameriku ne tretira kako bi trebalo\nSAD i dalje zagovaraju slobodnu trgovinu sa svetom, ali već 70 godina čekaju na jednakost i reciprocitet, izjavio je američki ambasador u Beogradu Kajl Skot.\nSkot: Američka ruka pružena Srbiji\nVašington je spreman da pomogne dvema stranama, ali će se o eventualnom sporazumu Beograda i Prištine izjasniti tek kada ga bude video, kaže ambasador SAD Kajl Skot.\nSkot: Ni Beograd ni Priština neće dobiti sve što hoće\nAmerički ambasador je izjavio da bi dijalog Beograda i Prištine trebalo da uđe u intenzivniju fazu. Dodaje da se nada da će kompromisa biti „možda čak ove godine“.\nJoš jedna poruka Srbiji iz Amerike\nSAD žele da ohrabre i Beograd i Prištinu da dođu do kompromisa za pitanje KiM, izjavio je danas ambasador SAD Kajl Skot i naveo da Sjedinjene Države ovu godinu vide kao ključnu za rešavanje tog pitanje, posebno ako hoćemo da vidimo naredak Srbije u evropskoj integraciji.\nSkot fokusiran na dan volonterizma, ne želi da se bavi „preuzimanjem severa Kosova“\nNa pitanje kako tumači izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića da bi Priština mogla da preuzme sever KiM i da je to podržano od strane „znamo koga“ i da li on zna od koga, američki ambasador Kajl Skot je rekao: „Mislim da je važnije da se fokusiram na dan volonterizma za Beograd, hvala.“\nStavovi američkog ambasadora u Berlinu Ričarda Grenela, koji je poručio da podržava buđenje desnice u Evropi, izazvali su pravu buru u Nemačkoj, do te mere da je Berlin od američke vlade zatražio objašnjenje njegovih istupa.\nKajl Skot o „planu Zapada u 11 tačaka“\nNe postoji „plan Zapada o Kosovu“, nema koordiniranog predloga članica Kvinte i ne postoji plan u jedanaest tačaka, ističe za „Blic“ od četvrtka ambasador Amerike u Srbiji Kajl Skot odgovarajući na pitanje da li je na sastanku u Vašingtonu usvojen plan, obavezujući za Srbiju.\nZahtev da se Srbija izjasni u korist SAD u slučaju Sirije samo je još jedan u nizu pritisaka na našu zemlju. Prethodile su poruke da se Srbija pridruži antiruskim sankcijama i podrži Britaniju u slučaju „Skripalj“. Može li Srbija da odoli ovim političkim atacima, koji postaju sve intenzivniji?


Datum objave 09.02.2018 13:00 | Autor MJU\nMinistarka javne uprave Suzana Pribilović učestvovaće na Svjetskom samitu vlada, koji će se održati od 10. do 13. februara 2018. godine, u Dubaiju, Ujedinjeni Arapski Emirati.\nSvjetski samit vlada se tradicionalno održava u februaru i predstavlja globalni forum posvećen dijalozima koji imaju za cilj da oblikuju budućnost vlada i pomognu poboljšanje života građana širom svijeta. U okviru teme “Pripremiti vlade za budućnost”, samit prestavlja najveću globalnu platformu posvećenu oblikovanju budućih vlada, vođenih brzim tehnološkim napretkom i očekivanjima građana i nudi priliku za širenje dijaloga i razmjenu iskustva o aktuelnim globalnim kretanjima i budućim trendovima.\nSamit okuplja više od 4.000 učesnika, svjetskih lidera, kreatora politika, članova međunarodne zajednice i stručnjaka iz više od 140 zemalja i predstavlja globalnu platformu posvećenu jačanju vlada širom svijeta.\nMinistarka javne uprave učestvuje na Svjetskom samitu vlada na poziv Ohood Al Roumi, ministarke za sreću, Ujedinjenih Arapskih Emirata i potpredsjednice Svjetskog samita vlada.


Incko: Za zastoje krivi lideri u FBiH i Dodik – inmedia.ba\nIncko: Za zastoje krivi lideri u FBiH i Dodik\n0 15 Maja, 2013 17:00\nZa zastoje u BiH odgovorni su politički lideri, a zastoji se manifestuju kroz krizu vlasti u FBiH i antidejtonsku retoriku u RS, prevashodno od strane Milorada Dodika, predsjednika RS, stoji u izvještaju koji je danas Savjetu bezbjednosti UN-a podnio visoki predstavnik Valentin Incko.\nRekao je da je negativna dinamika bila prisutna kroz cijeli period koji pokriva ovaj izvještaj, odnosno od kraja oktobra prošle pa do 30. aprila ove godine.\n“Kombinacija ovih faktora u svjetlu stvarne ekonomske i socijalne krize koju trpi veći dio populacije, prouzrokovali su veliku zabrinutost međunarodne zajednice”, naveo je Incko.\nKao dobre vijesti naveo je relativnu efikasnost Savjeta ministara BiH, koji je rekonstruisan u novembru prošle godine, istakavši da je i državni budžet usvojen na vrijeme.\nDobra vijest je, kako je istakao, i funkcionalnost nove vlade RS, koja se, kako je naveo, odmah uhvatila u koštac sa ekonomskim problemima.\n“Promjena u Vladi obavljena je glatko, za razliku od haotične situacije koja okružuje probleme sa federalnom vladom. Za razliku od federalne, Vlada RS održava redovne sastanke tražeći rješenja za mnoge ekonomske i socijalne izazove, dok izražava podršku evropskim integracijama”, naveo je Incko.\nPohvalio je i rad Predsjedništva BiH, a za Nebojšu Radmanovića, predsjedavajućeg Predsjedništva, je rekao da je imao seriju konstruktivnih posjeta zemljama u regionu.\nPozitivni koraci su, kako je naveo, u sjeni krize u FBiH, koja je počela u junu prošle godine i još nije završena.\nUprkos krizi u FBiH, za Incka je mnogo ozbiljniji problem potkopavanje Dejtonskog mirovnog sporazuma, koje, kako je istakao, dolazi iz RS.\nIncko je pohvalio nedavne izjave Tomislava Nikolića, predsjednika Srbije, koji se izvinio za srpske ratne zločine, uključujući i Srebrenicu.\nDodik: Izvještaj pun stereotipa\nMilorad Dodik, predsjednik RS, rekao je da je izvještaj Valentina Incka, visokog predstavnika u BiH, Savjetu bezbjednosti UN-a pun netačnosti i stereotipa koji su stvoreni u prošlosti.\nOn je precizirao da se netačnosti odnose na pozivanje na Ustav BiH u pogledu pitanja koja nisu njime regulisana, među kojima su Sud i Tužilaštvo BiH, jer, kako je naveo, Incko tvrdi da je to ustavna kategorija.\n“To nije nadležnost BiH, nego rezultat nasilja visokih predstavnika. Oni to, naravno, neće da kažu, ali naše je da govorimo o tome”, rekao je Dodik.\nOn je dodao da su visoki predstavnici doprinijeli da BiH bude neuspješna zemlja. (Srna)\nBoateng me zalio pivom, a zna da sam musliman


Brnabić: Ništa nije dogovoreno, protiv smo sankcija Rusiji, poštujemo integritet Ukrajine - Kosovo Online\n20. April 2022. • 09:50\nBrnabić je rekla da Srbija ne balansira u vezi sa sukobom u Ukrajini, već da vodi potpuno jasnu spoljnu politiku zaštite samo svojih interesa.\n"Svi ovi koji sada spekulišu o tome da li će nova vlada morati da uvede sankcije Rusiji ili ne, da li će morati da se odluči ili ne za jednu ili drugu stranu, to rade zaista evo već devet godina i nikada se nisu naučili da samo kada branite svoje interese, to nije izbor između dve strane ni balansiranje, već vođenje principijelna spoljne politike i najteži način vođenja spoljne politike", objasnila je premijerka za RTS.\nBrnabić je demantovala spekulacije medija da je već dogovoreno da se uvedu sankcije Rusiji.\n"Ništa nije obećano, ništa nije dogovoreno. Sve što pričamo našim građanima, pričamo uvek istinu. Jedini principijelni naš stav u ovom trenutku jeste stav koji je usvojio Savet za nacionalnu bezbednost, koji je potvrdila i Vlada time što je usvojila zaključak, a to je da smo protiv uvođenja sankcija Ruskoj Federaciji, kao i da poštujemo teritorijalni integritet Ukrajine i da smatramo veoma pogrešnim kršenje tog teritorijalnog integriteta", navela je premijerka.\n"To što ga sve sile sveta upotrebljavaju na način kako njima odgovara u određenom trenutku, to je druga stvar. Za malu zemlju, teritorijalno malu zemlju kakva je Srbija, jedino što nas brani je to međunarodno pravo i ono je potpuno jasno. Ja bih volela da onako kao što neki poštuju teritorijalni integritet Ukrajine i pozivaju se na međunarodno pravo, takođe na isti način poštuju teritorijalni integritet Srbije", istakla je Brnabić.\nSrbija Ukrajina Rusija sankcije Ana Brnabić\nBrnabić sa američkim senatorima o saradnji sa SAD i dijalogu sa Prištinom\nBrnabić: Jasna poruka Vučića Kurtiju i Đukanoviću – ostavite Srbiju na miru


Politika: Melburn svetski rekorder u izolaciji - građani „zaključani” 250 dana | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Politika: Melburn svetski rekorder u izolaciji - građani „zaključani” 250 dana\nPolitika: Melburn svetski rekorder u izolaciji - građani „zaključani” 250 dana\nMelburn – Melburn je nedavno postavio neslavni i neobičan svetski rekord, a danas je stigao i do simboličnog broja – 250 dana provedenih u strogim merama zaključavanja. Nekada najbolji grad za život na planeti pretvorio se u najzatvoreniji grad na svetu dolaskom pandemije virusa korona na ove prostore u martu prošle godine. Iako je taj prvi talas zaraze prošao relativno bezbolno uvođenjem kratkoročnih restriktivnih mera, sve je poprimilo veće i ozbiljnije razmere kad su pripadnici obezbeđenja hotela u kojima je bio organizovan četrnaestodnevni karantin za putnike koji su se vratili kući iz inostranstva proširili virus pa je došlo do izbijanja drugog talasa epidemije. Ko je tada mogao da predvidi da će učestalo zaključavanje postati stvarnost za većinu građana države Viktorija i samog Melburna, što se dešavalo prilikom izbijanja svakog narednog talasa zaraze. Vlada, koja izgleda nije razmišljala da li možda postoji i efikasniji način da se spreči širenje virusa korona, u zaključavanju svojih građana našla je najjednostavnije rešenje. Malo-pomalo i građani Melburna su do sada doživeli uvođenje policijskog časa dva puta: jednom prošle godine, a jedan je i sada u toku, zajedno s učestalom primenom zatvaranja koje je trenutno šesti put na snazi.\nStanovnici grada s nekada najbržim ekonomskim rastom u Australiji vremenom su morali da se naviknu na novo stanje stvari ili na „novu normalnost” – izraz koji se sve češće mogao čuti i u medijima, a koji je sad postao toliko uobičajen, kao „dobar dan”. Rad u kancelariji zamenjen je radom od kuće, gde god je to bilo moguće, a gde nije, obezbeđivane su propusnice za odlazak na posao.\nOvakve mere uticale su na svaku poru društvenog, kulturnog, mentalnog i duhovnog života. U nedostatku traženja i pronalaženja boljih rešenja primenjivane su i primenjuju se sledeće mere: policijski čas, ograničeno kretanje, ograničeno vreme provedeno van kuće, nemogućnost kućnih poseta, učenje na daljinu, skeniranje prilikom ulaska u supermarkete, ambulante, bolnice i slične ustanove. Ljudima je onemogućeno da posećuju verske objekte i prisustvuju molitvama, jer su crkve, kao i ostali verski objekti, zatvorene za posete, što je naišlo na kritiku jer pokazuje da trenutna vlada ne razume značaj duhovnih potreba za celokupno zdravlje čoveka.\nS druge strane, pokazali su da je primenjivanje novčanih kazni i te kako jedan od glavnih prioriteta u popravljanju ponašanja neposlušnih građana, ali i u popunjavanju budžeta. Protesti, na kojima su učestvovali građani koji su skupili hrabrosti i osmelili se da izraze svoje nezadovoljstvo, prikazani su kao najveća opasnost za širenje virusa. Tako je protest, koji bi u normalnim uslovima predstavljao akt kojim se izražava slobodna volja građana i koji je odraz demokratskog društva, prerastao u lov na građane uz izricanje visokih novčanih kazni.\nPrilikom prvog lokdauna država je uvela socijalni program koji je obezbeđivao podršku onim licima koja su zbog zatvaranja malih biznisa bila u nemogućnosti da redovno zarađuju, ali se s takvom praksom nije nastavilo prilikom svakog narednog zaključavanja. Oni koji vode ovaj grad i državu Viktoriju, ali i mediji, počeli su da šire paniku, šalju uznemirujuće poruke i kritikuju ponašanje građana, tako da je ono što je u početku izgledalo kao prolazna situacija postalo u očima običnog čoveka mnogo gore nego što zaista jeste. To je dovelo do situacije da su ljudi polako ali sigurno počeli da prihvataju da se ništa ne može izmeniti i da bi trebalo da budemo zadovoljni jer uvek može biti gore. Tako smo naviknuti da je broj zaraženih na dnevnom nivou „veoma veliki”, iako je realno gotovo uvek neuporedivo manji od većine zemalja u svetu, od kojih neke uopšte ne primenjuju restriktivne mere.\nŠto se tiče procesa imunizacije, ona je Australiji počela relativno kasno u odnosu na ostale zemlje jer je došlo do zastoja u nabavci vakcina. Pritisak koji vlada trenutno sprovodi na stanovništvo u cilju što većeg odziva veoma je intenzivan i više niko ne govori o pravu na slobodan izbor. Jednostavno se podrazumeva da svi koji mogu, moraju biti vakcinisani. Tako je glavni cilj ovog poslednjeg, šestog po redu, zaključavanja Melburna, koje traje duže od dva meseca i koje je još na snazi, zajedno s policijskim časom, zapravo da se postigne imunizacija 80 odsto stanovništva kako bi počelo postepeno otvaranje granica. Činjenično stanje, međutim, govori da je upravo sada, u punom jeku vakcinacije, broj zaraženih, bar što se tiče Melburna s regionalnom Viktorijom, veći nego ikad pre.\nMnoge kompanije i organizacije, kao i zdravstveni i građevinski sektor, uveli su obaveznu vakcinaciju za svoje radnike. Ljudima je ostavljeno da biraju između vakcine i posla. Manji broj medija i deo javnosti i opozicije kritikuju trenutnu politiku premijera Viktorije Danijela Endrjuza i pokušavaju da predoče drugačiji pogled na trenutnu situaciju i eventualno predlože drugačija rešenja. Oni smatraju da je vlada donošenjem pogrešnih odluka loše odgovorila na izazove pandemije.\nPremijer Viktorije ranije je najavio da je izlazak iz poslednjeg lokdauna planiran za 28. oktobar. Do tada će se broj dana provedenih u izolaciji popeti na 267, što je gotovo devet meseci. Kako će izgledati izlazak iz poslednjeg lokdauna i da li će on biti potpun ili delimičan, ostaje da se vidi. Za sada je jedino sigurno da će u novijoj istoriji Melburn, grad koji je bio poznat kao australijska prestonica sporta, kulture i dobrog života, biti poznat i kao grad koji je pretrpeo najduže zaključavanje u celom svetu.\nJelica Bjelović Bujas (Politika)\n:\tNIN: Opasno odmeravanje snaga vlasti i opozicije - pripreme za izbore, ili uvod u građanski rat


Ime i prezime Nemanja Rnić\nKlub Wolfsberger AC (Aut)\nHoverla Uzhhorod (Ukr),\nRođen 30. septembra 1984. u Beogradu.\nKao eksplozivan i talentovan odbrambeni igrač koji se isticao i u mlađim reprezentativnim selekcijama, debitovao je u prvom timu beogradskog Partizana u sezoni 2003/04.\nKrajem jula 2005. slomio je potkoleničnu kost desne noge posle duela na treningu sa nigerijskim napadačem Obiorom Oditom. Pored fibule, Rniću su stradali i ligamenti skočnog zgloba, pa je nakon rehabilitacije propustio celu jesenju polusezonu.\nČesto mu ne uspeva da iskontroliše svoj temperamentni nastup na terenu, pa je u više navrata dolazio u sukob sa protivnicima i službenim licima. Ubrzo nakon što je priključen prvom timu Partizana, isključen je na utakmici protiv rumunskog Ocelula zbog dva žuta kartona, ali se tada to pripisalo mladosti i neiskustvu.\nU aprilu 2007. je zbog nesportskog i nepromišljenog gesta u polufinalu Lav kupa Srbije isključen već u 24. minutu, nakon što je laktom udario u lice Zvezdinog vezistu Nikolu Trajkovića, dok je u martu 2008. isključen zbog preoštrog starta s leđa na Dušana Bastu u derbiju protiv Crvene Zvezde (1:4).\nNakon što je sa "crno-belima" osvojio duplu krunu (prvenstvo i kup), u letnjem prelaznom roku 2008. postiže dogovor sa belgijskim Anderlehtom i potpisuje ugovor na tri godine uz mogućnost produžetka na još jednu godinu. U Anderleht je prešao bez obeštećenja, jer nije prethodno produžio ugovor sa crno-belima. Po dolasku u Anderleht umesto na terenu završio na klupi, a neretko utakmice posmatrao i sa tribina.\nI u Belgiji se našao na udaru belgijske sportske javnosti zbog dva isključenja u ključnim mečevima i mediji su jedno vreme najavljivali da će sigurno napustiti klub. U februaru 2011. napušta Anderleht, jer više nije mogao da čeka šansu u timu šampiona Belgije, i odlazi na pozajmicu u Žerminal Beršot do kraja sezone.\nKrajem jula 2011. se vraća u beogradski Partizan sa kojim osvaja titulu prvaka Srbije, a nakon što mu je istekao ugovor sa crno-belima, nekoliko meseci je formu održavao na treninzima Rada. U martu 2013. dogovorio je saradnju sa Hoverlom, pretposlednjom ekipom šampionata Ukrajine.\nOd avgusta 2013. brani boje austrijskog bundesligaša WAC iz Klagenfurta.\nOdigrao 20 utakmica za mladu reprezentaciju Srbije sa kojom je učestvovao na Evropskom prvenstvu 2006. u Portugalu.\nZa seniorsku reprezentacije Srbije odigrao je tri utakmice. Debitovao je 8. juna 2005. protiv Italije (1:1) u Torontu, a poslednji put je nastupio u dresu Srbije u martu 2008. protiv Ukrajine (0:2) u Kijevu.\n2017-18 Wolfsberger AC AUT 1 - -\n2016-17 Wolfsberger AC AUT 1 27 0\n2015-16 Wolfsberger AC AUT 1 23 0\n2014-15 Wolfsberger AC AUT 1 21 1\n2013-14 Wolfsberger AC AUT 1 24 1\n2013-14 Hoverla Uzhhorod UKR 1 4 0\n2012-13 Hoverla Uzhhorod\nUKR 1 9 0\n2011-12 FK Partizan Beograd SRB 1 24 0\n2010-11 Germinal Beerschot (loan)\nBEL 1 10 0\n2010-11 RSC Anderlecht BEL 1 3 0\n2009-10 RSC Anderlecht BEL 1 6 0\n2008-09 RSC Anderlecht BEL 1 7 0\n2007-08 FK Partizan Beograd SRB 1 25 0\n2006-07 FK Partizan Beograd SRB 1 20 0\n2005-06 FK Partizan Beograd SCG 1 10 0\n2004-05 FK Partizan Beograd SCG 1 17 1\n2003-04 FK Partizan Beograd SCG 1 8 1\nUkupno u karijeri :


CRNA GORA: Braća Mujović uhapšeni zbog droge i iznude - IndeksOnline.rs\nNaslovna REGION Crna Gora CRNA GORA: Braća Mujović uhapšeni zbog droge i iznude\nCRNA GORA: Braća Mujović uhapšeni zbog droge i iznude\nNIKŠIĆ – Braća Radovan i Petar Mujović, Aleksandar Đurđevac i Milena Kankaraš uhapšeni su juče u Nikšiću zbog sumnje da su pripadnici organizovane kriminalne grupe koja se bavila švercom droge i iznudama. Svi uhapšeni su poslednjih meseci po nalogu SDT-a bili pod prismotrom policije zbog distribucije narkotika, piše Dan.\nPoznato je da su braća Mujović već duže vremena bliski “kavačkom klanu” iz Kotora, a na nikšićkim ulicama bil i su prepoznatljivi po luksuznom automobilu “porše”, koji vredi preko 100.000 eura.\nRadovan Mujović je odranije poznat bezbednosnim organima i označen je kao bezbednosno interesantno lice. Hapšen je i krivično gonjen više puta, a prema aktima tužilaštva, našao se na spisku za ubistva kriminalnih organizacija koje su, prema spisima tužilaštva, formirali Kotoranin Igor Vukotić, Nikšićanin Ranko Radulović i albanski državljanin Erogen Brajović.\nOn je hapšen početkom ove godine zbog ilegalnog posedovanja oružja, a ranije i zbog pretnji sugrađaninu Zoranu Kruškonji (37), koji se s njim bio u istražnom zatvoru.


Dok nad Kragujevcem pada tama Stellantis planira gradnju gigafabrike u Italiji - Auto Republika\nPredugo je Fiat Chrysler kaskao za rivalima s električnim pogonskim sklopovima, dok je PSA grupa već uveliko planirala izgradnju sopstvenih postrojenja za proizvodnju baterijskih ćelija. Sada kada su dva industrijska diva objedinila interese unutar konglomerata nazvanog Stellantis, pristupilo se razmatranju opcija u vezi gradnje fabrike za proizvodnju baterijskih pakovanja, i to na teritoriji Italije.\nUpravo prenetu informaciju je medijima dostavio insajder. U toku su razgovori između uprave Stellantisa i predstavnika italijanske vlade, koji se odigravaju u prestonici, odnosno u Rimu. Na stolu su ideje o uspostavljanju bazičnih uslova za proizvodnju baterija na Apeninskom poluostrvu, preneo je Reuters. Iako nijedna konkretna odluka još uvek nije doneta, analizira se potreba Stellantisa za baterijama.\nNaravno, Stellantis nije imao ni gram želje da komentariše spekulacije u delikatnom trenutku. Kompanija već gura jedan sličan projekat gigafabrike u Francuskoj, a drugi u Nemačkoj. Grupa je namerna da izdvoji milijarde evra za potrebe izgradnje proizvodnih postrojenja za baterije u nemačkom Kajzerslauternu, dok je deo investicione sume od pet milijardi evra, namenjen i ulaganjima u Francuskoj. Zamišljeno je da u ovim kompleksima bude sklopljeno dovoljno baterijskih ćelija da se godišnje instalira u milion električnih automobila.\nIz Stellantisa smo čuli još tokom aprila da će odluka o daljim planovima vezanim za gradnju gigafabrika u Evropi i Americi. U međuvremenu, kako prenose glas izvori bliski italijanskoj vladi, uprava Stellantisa je “zaskočila” ministra privrede Đankarla Đorđetija, u nadi da će obezbediti podršku vlade za uspostavljanje proizvodnje baterija u toj državi. Tokom prethodne nedelje je ovim povodom, održan virtuelni sastanak šefa Stellantisa Karlosa Tavareza i predsednika grupacije Džona Elkana sa pomenutim ministrom u italijanskoj vladi.\nItalija želi da deo novca dobijenog iz fonda Evropske unije namenjenog oporavku privrede od zdravstvene krize, utroši kroz ulaganja u sektore obnovljive energije i elektromobilnosti. Ukupno je milijarda evra predviđena za baterijsku proizvodnju, kao i za ulaganja u industriju iskorišćenja solarne, i energije vetra.\ntags: fabrika baterija fiat Stellantis\nprevious Istraživanje: Automobilska industrija već nadmašila postignuća od pre korone\nFCA danas imenovao naslednika ozbiljno bolesnog Markionea


Dačić rehabilitacijom Rankovića hoće u Evropu\nIvica Dačić u Briselu, juni 2013.\nSrpski premijer i ministar policije ponovo u svom populističkom elementu. Kao da nema baš nikakvog (raz)umnijeg posla, Ivica Dačić se bacio na odavanje počasti i rehabilitaciju nekadašnjeg Titovog saborca Aleksandra Leke Rankovića, šefa zloglasne OZNE, ministra policije i potpredsednika SFRJ, smenjenog na famoznom Brionskom plenumu 1966. godine. I takav Dačić još hoće i u Evropu.\nPoloživši venac na Rankovićev grob povodom tridesetogodišnjice njegove smrti, srpski premijer i ministar unutrašnjih dela ustvrdio je da Aleksandar Ranković nije smenjen zbog prisluškivanja Tita, što je, kaže, lažna optužba, već da je iza Rankovićeve smene stajala inauguracija antisrpske politike koja je dovela do Ustava iz 1974. godine i rasturanja Srbije.\n“Država do sada nije posvećivala pažnju Aleksandru Rankoviću. Da li je on bio u pravu ili nije i šta je srpski narod tada mislio o njemu najbolje je iskazalo na njegovoj sahrani, na kojoj je bilo više od 100 000 ljudi. To je bio nezabeležen politički dogadjaj, on je sahranjen uz skandiranje ,Leko, Leko’... Srbi, naročito na Kosovu i Metohiji, sa velikim poštovanjem govore o njemu. U svakom slučaju, možda sam ja danas jedan od retkih koji se zalaže za rehabilitaciju nekog iz tog partizanskog pokreta”, rekao je Dačić.\nKako Aleksandar Ranković nije ni osudjen niti je izdržavao zatvorsku kaznu, pitanje je šta se njegovom rehabilitacijom želi reinkarnirati. Istoričarka i nekadašnja visoka funkcionerka Komunističke partije Latinka Perović, koja je smenjena 1972. pod optužbom za liberalizam, primećuje:\nLatinka Perović, foto: nspm.rs\n„To ne može ništa drugo biti nego taj, kako je premijer precizno rekao, nacionalistički velikosrpski projekat, koji nije bio tako tada defnisan, ali se osetio. Ranković je bio čovek koji je predstavljao Srbiju u federaciji, ali je predstavljao i jedan koncept Jugoslavije, naročito od 1962. godine, kada počinju rasprave u političkom, partijskom i državnom vrhu kuda dalje, posle tog velikog uspona Jugoslavije, privrednog čuda, međunarodnog kredibiliteta i otvorenosti prema svetu. Ranković je zagovornik centralizovane Jugoslavije, monopartijskog sistema. On, kao ni Tito, nije zamišljao Jugoslaviju drugačije nego kao jednopartijsku, centralizovanu državu, koja podrazumeva manja prava republika. Naravno, važno je da je on, uz tu svoju koncepciju, raspolagao moćnim instrumentima. On je bio organizacioni sekretar partije, to je ključna uloga u partiji, u kadrovskoj politici i svemu drugom, a osim toga, on je bio višegodišnji šef tajnih službi. To su tajne službe koje su likvidirale kvislinge posle rata, učestvovale u progonu Informbiroa, za njega se to vezivalo i on nije bio omiljena ličnost u Srbiji.“\nOsvrćući se na Dačićevu tvrdnju da je posle smene Rankovića usledila antisrpska politika, koja je dovela do Ustava iz 1974. godine i do potpunog rasturanja Srbije, istoričar Nikola Samardžić za Radio Slobodna Evropa kaže da smena Rankovića nema nikakve veze sa antisrpskom politikom i pomenutim ustavom. Naprotiv, uklanjanje Rankovića je, uverava Samardžić, predstavljalo uvod u jedan period koji je bio veoma prosperitetan.\n„Rankovićeva smena je zapravo bila jedan od reformskih pokušaja tadašnje administracije - u pitanju su bile ustavne reforme 1963 i privredna reforma 1965. godine. Konačno, likvidacija te zloglasne službe i penzionisanje hiljada plaćenih ubica 1966 godine, uvod je u period od 1965. do 1972. godine, koji je bio veoma prosperitetan. Netačno je da smena Rankovića ima bilo kakve veze sa Ustavom iz 1974. godine jer je Tito promenio svoju politiku smenom rukovodstava u Hrvatskoj, Srbiji i Sloveniji 1971. i 1972, kada je zauzeo prosovjetski kurs; dakle, kada je donosio Ustav iz 1974. Tito je bio politički ponovo bliži i Rankoviću, pa i danas Dačiću", kaže Samardžić, koji Dačićevu priču o Rankoviću prepoznaje kao premijerovo nepoznavanje prošlosti.\nOpasno po odnose u regionu\nIako to nije bio dok se nalazio na vlasti, Aleksandar Ranković je, podseća istoričarka Latinka Perović, postao omiljena ličnost u Srbiji nakon što je razrešen svih državnih funkcija na Brionskom plenumu 1966. godine, nakon izbijanja afere zbog prisluškivanja predsednika SFRJ Josipa Broza Tita, za koju je okrivljen.\nRanković je bio proponenent centralizovane Jugoslavije koji se opirao svim idejama decentralizacije. Na Kosovu je uspostavio gotovo policijsku državu, sprovodio čvrstorukašku politiku prema kosovskim Albancima i promovisao Srbe u tamošnjoj nomenklaturi.\nPolicijska represija bila je ono u šta je Aleksandar Ranković verovao i što je i sprovodio, podseća Nikola Samardžić.\n„To je bila jedinstvena policijska represija, i u Srbiji i na Kosovu, s tim što su je Albanci osećali kao etničku represiju, dok se u Srbiji veliki deo stanovništva poistovetio s tom represijom, bilo zbog tih rajinskih osobina našeg naroda, bilo zbog uverenja da će te represivne mere na Kosovu da dovedu do nekih rezultata. Naravno da je prvi rezultat bila pobuna kosovskih Albanaca 1968, koja je bila uvod u ponovno okretanje Tita ka Istoku, ka Brežnjevu. Druga pobuna je bila nakon Titove smrti ’81 i ona je bila uvod u raspad Jugoslavije. Albance nije bilo moguće integrisati u jugoslovensko društvo, a, naravno, najgori pokušaj integracije bila je policijska represija. Ranković je bio na čelu hiljada socijalnih parazita i psihopata koji su penzionisani 1966, ali koji se s tim nikad nisu pomirili i koji su svoju novu priliku dobili nakon Osme sednice CK SKS 1987. godine“, kaže Nikola Samardžić.\nNema nikakve sumnje da Dačićevo oživljavanje Aleksandra Leke Rankovića ima veoma aktuelnu metu i cilj. Ono, naime, treba da ubedi kosovske Srbe, medju kojima, kako i sam premijer kaže, Ranković i dan-danas uživa veliko poštovanje, da stanu uz svoju državu i izadju na kosovske izbore.\nVerovatno i sam Dačić zna, ali ga to ne sprečava da zloupotrebljava, ono na šta podseća Latinka Perović, naime, to da se Srbija, u suštini, nikad nije pomirila sa smenom Rankovića i onim što je on predstavljao, a što se videlo iz potonje politike zemlje:\n„Ta ideja premijera, bez ikakvog uvida u stvarnu istoriju, u stvarne odnose, vrlo je opasna za naše odnose u regionu jer ako se mi sada, nakon svega, svodimo na Aleksandra Rankovića i njegov koncept Srbije - teško ćemo naći partnere.“\nTrenutak u kojem Dačić traži rehabilitaciju Rankovića, naglašava naša sagovornica, nije nimalo proizvoljno izabran:\n„ To nije slučajno. Zahtev za konceptom čvrste, jake Srbije je živ iako su njene šanse bitno umanjene. Nema sumnje da je to uradio zbog Srba na Kosovu, da bi pokazao da je ta nova realnost, u stvari, rezultat sukoba ostalih u Jugoslaviji sa srpskim narodom. Mislim da je to najopasnije stanovište za jednog tako visokog funkcionera i za šefa jedne partije koja nije nedužna za tu katastrofu koju je srpski narod doživeo na kraju 20. veka“, upozorava Latinka Perović.


10:25 >> 10:33\nSmatrali smo da je moglo da prođe i bez njih, ali razumemo potrebu medicinskog dela Kriznog štaba koji ima svoje argumente, kao i potrebu premijerke Ane Brnab\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić izjavio je danas da je Srbija uspela da nađe meru između zaštite zdravlja stanovništva i zaštite ekomomije.\n– Rezultat je najmanji pad bruto-domaćeg proizvoda u Evropi i zemlja smo sa najviše investicija u regionu. Očekujem da u narednom periodu nastavimo sa takvom politikom i balansom koji nam omogućava da čuvamo radna mesta – istakao je Vesić.\nOn je rekao da Grad Beograd nije srećan sa uvedenim merama Kriznog štaba za vikend.\n– Smatrali smo da je moglo da prođe i bez njih, ali razumemo potrebu medicinskog dela Kriznog štaba koji ima svoje argumente, kao i potrebu premijerke Ane Brnabić da nađe balans između različitih zahteva – naveo je Vesić i izrazio nadu da je ovo poslednji vikend sa restrikcijama.\nOn je za TV Pink odsetio da se od ponedeljka vraća radno vreme do 20 sati.\nFoto: 24sedam /Katarina Mihajlović\n– Srećan sam, jer juče Krizni štab nije prihvatio potpuno zatvaranja Srbije i Beograda, jer ponavljam da ne mogu gradovi Beograd, Novi Sad i Niš da plaćaju cenu onoga što se dešavalo na Kopaoniku i Zlatiboru. Podsetiću da je na nekim planinama režim rada bio potpuno drugačije urađen, poput Stare planine gde nije moglo da se uđe u hotel bez PCR testa. Mi smo u Beogradu zatvarali svaku žurku i sankcionisali organizatore, zato ne dozvoljavam da Beograd plaća cenu haosa koji se pravio na Kopaoniku i Zlatiboru – ponovio je Vesić.\nIstakao je da će stav Grada Beograda i na sednici najavljenoj za utorak biti protiv zatvaranja.\n– Svako zatvaranje znači da će se ljudi okupljati po kućama i gde ne možemo da kontrolišemo takva dešavanja. Kakvi su efekti zatvaranja imamo priliku da vidimo u francuskoj i Nemačkoj, gde je sve zatvoreno pa ponovo raste broj zaraženih od kovida 19 – ukazao je zamenik gradonačelnika, prenosi Beoinfo.\nGrad protiv policijskog časa i skraćivanja radnog vremena kafića, Vesić izričit: Suština je u vakcinaciji i poštovanju mera\nVesić posle sednice Kriznog štaba: “Izbegnuto potpuno zatvaranje na sedam do 10 dana”\nKada je reč o kaznenim merama, Vesić istakao da je srećan jer je tužilaštvo počelo da podiže optužnice protiv organizatora žurki, kao i da policija daje značajnu podršku.\n– Na to smo ukazavila i ranije da ti organizatori treba krivično da odgovaraju, jer namerno šire zaraznu bolest. Potrebna je nulta tolerancija prema žurkama i nepoštovanju postojećih mera – podvukao je Vesić.\nAkcenat treba da bude na vakcinaciji i revakcinaciji jer je to jedini uspešan način da se izađe iz ove krize, uz poštovanje svih propisanih mera i rigirozno kažnjavanje svih koji ih ne poštuju ukazao je Vesić.\nGrad Beograd krizni štab Nove mere Radno vreme Ugostiteljski objekti Zamenik gradonačelnika Goran Vesić\nOgroman svetski značaj: Brod sa kojeg je ispaljen prvi hitac u Velikom ratu usidren je u Beogradu (FOTO)\n"Zar ja da te ispratim u carstvo nebesko": Potresna poruka devojke treće žrtve eksplozije u Leštanima (FOTO)


Neki od bitnih izazova su nedostatak prostora u školama, neadekvatna obučenost nastavnog osoblja, jezičke barijere i ograničen pristup psihosocijalnoj pomoći\nBrisel/Ženeva, 11. septembar 2019 – Tri agencije Ujedinjenih nacija pozivaju evropske zemlje da povećaju sredstva i praktičnu pomoć svojim školskim sistemima da bi osigurale da sva deca izbeglice, tražioci azila i migranti imaju pristup i ostanu u kvalitetnom obrazovanju.\nU izveštaju koji su danas objavile, UNHCR - Agencija za izbeglice UN-a, UNICEF - Fond Ujedinjenih nacija za decu i IOM – Međunarodna organizacija za migracije, navode se prepreke sa kojima se suočavaju deca i adolescenti rođeni van Evrope u pokušaju da pristupe obrazovanju u Evropi.\nTrenutno je broj dece i adolescenata rođenih van Evrope (uključujući i novopridošlu izbegličku i migrantsku decu) koja rano napuštaju škole blizu dva puta veći nego dece koja su u tim zemljama rođena.\nMigrantska deca takođe imaju niži stepen postignuća onda kada ne dobiju odgovarajuću podršku. Na primer, otprilike troje od četvoro dece rođene u Evropi postižu visok stepen stručnosti u prirodnim naukama, čitanju i matematici u poređenju sa samo troje od petoro dece koja su migrirala.\nTrenutno je broj dece i adolescenata rođenih van Evrope koja rano napuštaju škole blizu dva puta veći nego dece koja su u tim zemljama rođena.\nKljučni izazovi na koje je stavljen naglasak u ovom izveštaju su:\nNedovoljna finansijska sredstva,\nNedovoljno prostora u školama i nastavnog osoblja obučenog za rad sa izbegličkom i migrantskom decom,\nNedostatak psihosocijalne podrške i nedovoljan broj dopunskih časova. Dopunski časovi su od vitalnog značaja za decu koja su duže vremena propuštala školu ili dolaze iz različitih obrazovnih sistema.\nDeca predškolskog uzrasta (3 do 5 godina starosti) i viših razreda srednje škole (15 i više godina starosti) posebno su pogođena nepohađanjem škole, jer često nisu obuhvaćena nacionalnim zakonima o obaveznom školovanju.\nDa bi se državama pomoglo da se izbore sa ovim izazovima i eliminišu problem nedostatka osnovnih podataka, izveštaj nudi primere dobre i obećavajuće prakse u obrazovnim sistemima širom Evrope i daje niz preporuka.\nU Srbiji, u skladu sa relevantnim nacionalnim zakonima, deca izbeglice, tražioci azila i migranti su se prošle nedelje upisala u škole treći put zaredom. Ovo je rezultat usklađenih napora relevantnih nacionalnih vlasti uz snažnu podršku tri agencije Ujedinjenih nacija i njihovih partnera.\nDopunski časovi su od vitalnog značaja za decu koja su duže vremena propuštala školu ili dolaze iz različitih obrazovnih sistema.\nNastavljaju se napori da se podignu kapaciteti nastavnika i školskog osoblja, kao i da se intenzivira učenje srpskog jezika i dopunski časovi, te da se obezbedi multisektorski pristup inkluziji sve dece izbeglica, tražilaca azila i migranata – posebno dece bez pratnje – u lokalne zajednice i škole.\n„Za izbegličku decu, obrazovanje nije samo od prevashodnog značaja za njihovu budućnost već i za zajednice u kojima žive. Kvalitetno obrazovanje povećava životne prilike, olakšava integraciju i dobitak je i za učenike i za društvo. Ulaganje u obrazovanje za sve jeste jedna od najboljih investicija koju jedna vlada može da napravi”, rekla je Paskal Moro, direktorka Biroa za Evropu u UNHCR-u.\nIzveštaj apeluje na države da osnaže veze između škola i drugih važnih javnih službi poput zdravstva i dečije zaštite da bi se osigurala eliminacija prepreka upisu i faktora koji doprinose ranom napuštanju škole. Dokument takođe preporučuje povećani pristup uslugama obrazovanja u ranom detinjstvu i unapređenje integracije mladih u više razrede srednjih škola i programe obuke.\n„Uz političku volju i dodatna ulaganja, vlade širom Evrope mogu izgraditi inkluzivne sisteme javnih škola i tako obezbediti zaštitu prava na obrazovanje sve dece, bez obzira na njihov migratorni status, uz istovremenu izgradnju inkluzivnih i uspešnih zajednica” rekla je Afshan Kan, regionalna direktorka UNICEF-a za Evropu i Centralnu Aziju i specijalna koordinatorka odgovora na izbegličku i migrantsku krizu u Evropi.\nTri agencije takođe pozivaju države da povećaju napore i nadalje ulažu sredstva na nacionalnom i regionalnim nivoima u prikupljanje standardizovanih i usklađenih podataka o deci izbeglicama, tražiocima azila i migrantima u obrazovanju, da bi se na osnovu njih formulisale politike i vršilo opredeljenje sredstava.\n„Eliminacija propusta u obrazovanju izbegličke i migrantske dece je od ključnog značaja za njihov razvoj i dobrobit i može imati pozitivan lančani efekat na društvo u celini. Obrazovanje takođe ima kohezivnu moć da pomogne izbegličkoj i migrantskoj deci i njihovim porodicama da uspostave veze sa lokalnim zajednicama i daju svoj doprinos. Investiranje u inkluzivno i kvalitetno obrazovanje pomoći će nam da ispunimo obavezu da osiguramo da nijedna generacija ne zaostane” rekao je Manfred Profazi, viši regionalni savetnik IOM-a za Evropu i Centralnu Aziju.\nIntegralni tekst izveštaja dostupan je na.\nMigracija i izbeglička kriza\nNakit od uspomena\nSestre Sara (13) i Spužmaj (15) na dug put iz Avganistana do Srbije nisu mogle da ponesu omiljene plišane medvediće ili knjige, već samo odeću i hranu.


Izvor: RTS, 23.Jan.2021, 21:27\nSpecijalni sud pozvao je i bivšeg komandanta OVK Fljorima Klokoćija, prenosi portal "Reporteri".\nKlokoći, koji je bio bivši pripadnik jedinica "Strela", rekao je da je dobio poziv od Specijalnog suda za intervju kao osumnjičeni za ratne zločine protiv čovečnosti.\nBivši komandant OVK je, kako piše portal, istakao da je ponosan na svoju prošlost, da će sarađivati sa sudom u Hagu i uveren je da će na kraju dokazati da je nevin, prenosi >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << Kosovo onlajn.\nKlokoći od 2000. godine sa porodicom živi u Belgiji, gde je živeo i pre rata, a na Kosovo i Metohiju je stigao tokom rata gde je učestvovao u borbi na Paštriku, sa jedinicom "Strela".\nN1 televizija: Još jedan komandant OVK pred Specijalnim sudom\nSud pozvao bivšeg komandanta tkz. OVK Fljorima Klokoćija\nSpecijalni sud pozvao je i bivšeg komandanta tkz. OVK Fljorima Klokoćija, prenosi prištinski portal Reporteri..."Dobio sam poziv od Specijalnog suda za intervju kao osumnjičeni za ratne zločine protiv čovečnosti", rekao je Klokoći, koji je bio bivši pripadnik jedinica "Strela"...On je, kako...


U saobraćajki u Ledinama dvoje mrtvih :: www.domaci.de\nU saobraćajki u Ledinama dvoje mrtvih\nPostavljena: Čet Sep 20, 2012 6:51 pm Naslov poruke: U saobraćajki u Ledinama dvoje mrtvih\nU beogradskom naselju Ledine u saobraćajnoj nesreći rano jutros poginule su dve osobe, rečeno je u Hitnoj pomoći. Poginula su dva muškarca stara oko 30 godina kada su autom naleteli na banderu, rekla je portparol Hitna pomoći Nada Macura i dodala da su lekari po dolasku mogli samo da konstatuju smrt.\nNesreća se dogodila nešto posle 2.00 časa kod okretnice autobusa 71. Na licu mesta osim ekipe Hitne pomoći i policije, bila je i ekipa elektrodistribucije.\nHitna pomoć tokom noći intervenisala je 117 puta od čega 21 put na javnom mestu. U glavnom gradu tokom noći desile su se i tri saobraćajne nezgode.\n(Beta/Ilustracija: Guliver/Getty Images)\nPrikaz poruka: Sve poruke1 dan7 dana2 nedelje1 mesec3 meseca6 meseci1 godina prvo starijeprvo novije www.domaci.de Forum Indeks -> ~ Vesti ~ -> ~ Arhiva - Vesti ~ -> U saobraćajki u Ledinama dvoje mrtvih


Golić: Rafinerija Brod je u remontu i ne zagađuje okolinu | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » ENERGETIKA » Golić: Rafinerija Brod je u remontu i ne zagađuje okolinu\nObjavljeno: 16:21, 19. јануара 2016.\nSARAJEVO, Ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić izjavila je danas u Sarajevu da se Rafinerija Brod nalazi u redovnom remontu, čime je demantovala hrvatskog poslanika u Evropskom parlamentu Tonina Piculu koji je nedavno ustvrdio da Rafinerija zagađuje Slavonski Brod i okolinu.\n„Mi smo iz medija čuli da je uvaženi poslanik u Evropskom parlamentu iz Hrvatske Tonino Picula izjavio da je došlo do prekomjernog zagađenja u Slavonskom Brodu zbog rada Rafinerije u Brodu. Dužna sam da sve obavijestim, a obavijestili smo i evropske parlamentarce, da je Rafinerija na redovnom zimskom remontu od 15. decembra do kraja januara“, rekla je Golićeva novinarima u Sarajevu.\nPrema njenim riječima, 10. januara kada su iz Hrvatske naveli da u vazduhu postoje praškaste materije većeg procenta nego što su potrebne, Rafinerija Brod nije radila, a kao produkt tog zagađenja praškaste materije nisu bile nus proizvod rada Rafinerije nego fosilnog goriva iz individualnih ložišta i toplana.\nReagujući na namjeru Hrvatske da odlaže radioaktivni otpad na području Trgovske Gore kod Novog Grada, Golićeva je istakla da je to aktuelan problem za sve građane BiH, a posebno u opštinama koje se nalaze u slivu rijeke Une, a to su Kostajnica, Novi Grad, Bosanska Krupa, Bužim, Bihać, Velika Kladuša i Cazin.\nOna je podsjetila da su načelnici tih opština uputili protestno pismo i zatražili od institucija BiH da zaštite oko 200.000 stanovnika koji žive na tom području, i da spriječe izgradnju odlagališta radioaktivnog otpada i potrošenog nuklearnog goriva.\n„Mi smo u Narodnoj skupštini Republike Srpske donijeli rezoluciju u vezi sa ovim problemom, i vjerujemo da će se taj akt naći i na dnevnom redu Parlamenta Federacije BiH. Računamo da će i Parlamentarna skupština BiH svojom rezolucijom obavezati sve predstavnike u zajedničkim institucijama da diplomatskim kanalima spriječe odlaganje radioaktivnog otpada i potrošenog nuklearnog goriva kod Trgovske Gore“, rekla je ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske.\nPosebnu zahvalnost Golićeva je uputila Agenciji za radiacionu i nuklearnu bezbjednost BiH na maksimalnom stručnom angažmanu u mjerenju stepena zagađenja tla na pomenutom lokalitetu, ali i zalaganju kod međunarodnih institucija da se takva pojava osujeti.\nOna ističe da je nezapamćeno da neka država odlaže radioaktivni otpad na granici sa svojim susjedima.\n„Mislim da to u svijetu ne postoji. Radioaktivni otpad trebalo bi da bude vraćen nakon obrade u zemlju porijekla ili da se odlaže u mjestu nastanka u specijalizovanim kontejnerima na specijalizovanim mjestima, kao što bi to trebalo da bude u okviru nuklearke Krško“, navela je Golićeva.\nOna je dodala da Republika Srpska još nije obaviještena od Hrvatske da je na području Trgovske Gore izvršena procjena o uticaju na životnu sredinu, izražavajući nadu da neće doći do uspostavljanja odlagališta radioaktivnog otpada i potrošenog nuklearnog goriva.\n„Mi ćemo učiniti sve kako bi 200.000 ljudi u slivu rijeke Une i njenih pritoka nastavilo da bezbjedno živi, bez opasnosti po njihovo zdravlje“, poručila je ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske.\nGolićeva danas u Sarajevu učestvuje u radu međuministarskog sastanka o ispunjavanju međunarodnih obaveza u vezi sa ekologijom u BiH. Srna\nTags: rafinerija brod,remont,sarajevo,srebrenka golic


Ogromno interesovanje za meč Vojvodina - Sampdorija\nOgromno interesovanje za meč Vojvodina – Sampdorija\nM. D.\t 3. avgusta 2015. 14:17\nProdaja ulaznica za revanš utakmicu trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope između Vojvodine i Sampdorije u Novom Sadu počela je danas u devet sati, a sudeći po redovima koji su se stvorili ispred prodajnih mesta interesovanje za ulaznice je ogromno.\nKako je rečeno u fudbalskom klubu Vojvodina zahtevi za ulaznica stižu iz svih delova Vojvodine i Srbije i izvesno je da će posle dugo godina stadion “Karađorđe” biti rasprodat.\n“Nije samo činjenica da nam u goste dolazi veliki klub razlog za ogromno interesovanje za ulaznice, već je možda i veći razlog za to činjenica da Vojvodina igra lep i dopadnjiv fudbal i ljudi su to prepoznali i žele da daju podršku ovoj mladoj ekipi”, rekao je Tanjugu skaut kluba Mićo Vranješ, koji je bio jedan od aktera utakmice sa nemačkim Verderom u finalu Intertoto kupa odigrane 1998. godine, kada je poslednji put u Novom Sadu vladala ovakva jagma za ulaznicama.\nCena pojedinačnih karata je 500 dinara za zapadnu tribinu, 300 za istočnu i 200 za severnu tribinu, a karte se prodaju uz prikazivanje ličnih dokumenata i to tako što svaki pojedinac može da kupi najviše tri ulaznice.\nOvako upravnik zgrade preti stanarima (foto)\nProdaja ulaznice se vršina centralnoj biletarnici “Gigs tixa” u Novom Sadu (Tržni centar “Pariski magazin”, Kralja Aleksandra 12), svakodnevno od 9 do 19.30 sati, i na centralnoj blagajni stadiona “Karađorđe”, od 12 do 18 sati, dok će se na dan utakmice od 18 sati prodaja karata vršiti i na blagajni na istočnoj tribini stadiona.\nUlaznice za severnu tribinu prodaju se isključivo na toj tribini – u navijačkom šopu “Firma”, od 17 do 20 sati.\nSvima koji utakmicu žele da gledaju sa istočne tribine iz Vojvodine savetuju da dođu ranije na stadion jer će na toj tribini biti otvotren samo jedan ulaz i to onaj na severnoj strani, dok će drugi biti rezervisan za gostujuće navijače.\nIz Vojvodine obaveštavaju vlasnike godišnjih karata da će ulaz biti moguć samo uz nove godišnje karte, odnosno da stare godišnje karte neće važiti.\nNavijači Sampdorije biće smešteni na južnoj tribini ispod semafora, a karte za taj sektor prodavaće se isključivo u Italiji i neće biti moguća njihova kupovina u Srbiji.\nRevanš utakmica trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope između Vojvodine i Sampdorije igra se u četvrtak od 21 sat.\nVojvodini velika prednost pred revanš sa Sampdorijom\nStanisavljević: Ne mogu da verujem da se ovo dešava, neka me neko uštine


Iceberg Salat Centar, lider u proizvodnji i pakovanju salata, povrća i voća na domaćem tržištu, pokrenuo je projekat "Mali poljoprivrednici". Cilj projekta je da se najmlađima približi proces uzgajanja povrća i voća kako bi se motivisali da od najranijeg uzrasta krenu da se hrane zdravo i steknu zdrave navike.\nProjekat podrazumeva organizovane posete kompaniji, dece uzrasta od 4 do 10 godina. U prvom delu posete deca zajedno sa agronomima kompanije obilaze njive na kojima mogu videti kako se salata i ostalo povrće uzgaja na otvorenom polju i u plastenicima. Nakon toga deca odlaze do specijalno ograđenih bašta, gde uz pomoć argonoma, Jabučila i Šargareposlave, Iceberg Salat Centar Junior junaka, sade povrće.\nKako je kompanija locirana u Surčinu, prve posete će se organizovati za decu iz Beogradskih vrtića i škola, tokom proleća-leta 2017 godine. U kasnijem periodu su planirane i aktivnosti „otvorenih vrata“ tokom kojih će roditelji sa decom tokom vikenda moći da dođu i obiđu polja i zasade povrće.


Sportske.net - Radoviću se ne žuri iz Legije\nRadoviću se ne žuri iz Legije\nFudbaler poljskog kluba koji je redovna tema prelaznih rokova i koji se neretko povezuje sa Partizanom, ne žuri iz Legije koja izuzetno ceni njegove kvalitete.\nPoljska Legija završiće jesenji deo šampionata na ubedljivom prvom mestu, sa pristojnom prednošću u odnosu na drugoplasirani Leh.\nTo i ne čudi ako se uzme u obzir da je i ove sezone glavna poluga tima srpski internacionalac Miroslav Radović koji svoje napadače, u prvom redu sunarodnika Danijela Ljuboju „hrani“ efektnim asistencijama, ali kad zatreba, i sam se upisuje u listu strelaca.\nRadović (28) je u idealnim igračkim godinama, a Legija veoma dobro zna kolika je njegova vrednost i zbog čega u klubu igra već sedmu sezonu. Poljaci, kako kaže, ne žele da spuštaju njegovu vrednost na fudbalskom tržištu, pa čak i da na njihovu adresu stigne ponuda nekog slavnog evropskog giganta.\n"Cene me u klubu i u svakom prelaznom roku suočavaju se sa mogućnošću da me prodaju, budući da dobijam ponude. Ipak, ni oni, a ni ja ne žurimo. Sedam sezona sam u Legiji, zadovoljan sam odnosom ljudi prema meni. S druge strane, niko ne može da zna šta će neki naredni prelazni rok doneti.", zagonetan je, a u isti mah i smiren Miroslav Radović trenutnom situacijom u kojoj se nalazi.\nLegija blista ove sezone iako nije imala uspeha na evropskoj sceni. Radović je jedan od vodećih asistenata u ligi i igrač sa često najvišim ocenama kod izveštača.\n"Atmosfera u timu je sjajna, ali to je i logično pošto nam dobro ide. Igramo iznad proseka i po mom mišljenju smo zasluženo prvi. Meni je drago što sam cenjen, a jedino ostaje žal što u ovoj polusezoni nisam postigao više golova. Nadam se da ću u nastavku sezone biti podjednako efikasan i u asistencijama ali i u realizaciji.", naglašava Radović.\nLegija u petak 7. decembra igra poslednji meč jesenjeg dela prvenstva i to protiv aktuelnog šampiona, ekipe Slaska.\n"Svi priželjkujemo pobedu jer nas rival inspiriše da damo sve od sebe. Pored toga, dužnici su nam s početka sezone kada su nas pobedili u Superkupu Poljske.", kaže Radović.\nNakon utakmice sa Slaskom koja počinje u 20 časova i 45 minuta, Radovića i drugove čeka zimska pauza a naredni meč igraće 23. februara 2013. godine protiv Korone Kjelce.


Hrvatska: Cene hrane u trgovinu rastu, a restorani jeftiniji\nOvih dana je objavljeno da su u Hrvatskoj cene na 63,7 posto evropskog proseka, a jeftinije žive samo građani Litvanije, Mađarske, Poljske, Rumunije i Bugarske, piše SEEbiz.\nCena hrane (s bezalkoholnim pićima) u 14 godina skočila je s visokih 82,1 posto proseka iz 2003. do prošlogodišnjih ekstremnih 96,5 posto. U analizi se ne navodi je li razlog za to ukidanje carina i preplavljivanje Hrvatske jeftinijom robom iz drugih država EU.\nS druge strane, nelogično je da su u Hrvatskoj, koja živi od turizma, cene u restoranima i hotelima u 14 godina pale sa 76,8 posto proseka EU na 73,2 posto, a navodno danas imamo kvalitetnije restorane i ulažemo u hotele sa sve više zvezdica. Paradoksalno je da cene hrane u trgovinama rastu, a da su restorani danas jeftiniji, navodi ovaj portal.


Liga socijaldemokrata Vojvodine zatražila je od nadležnih organa da obezbede nesmetano održavanje festivala "Mirdita, dobar dan!".\nFestival treba da bude održan 30. maja u Beogradu, a u pitanju je manifestacija koja predstavlja kosovske umetnike i produkciju.\nSrpska radikalna stranka ranije je zapretila da će sprečiti održavanje festivala.\nLSV je u saopštenju dodala da je "nedopustivo tolerisanje politike predsednika SRS Vojislava Šešelja".\nDodaju da je potrebno da Šešelju, zbog pravosnažne zatvorske kazne od deset godina, bude oduzet poslanički mandat, ali da "nadležni organi ne čine ništa".\n"Za posledicu imamo divljačke pretnje građanima koji poštuju sve propise države Srbije", poručila je u saopštenju članica predsedništva LSV Maja Serlarević.\nLSV je pozvao nadležno tužilaštvo i Ministarstvo unutrašnjih poslova da "stanu na kraj šovinizmu osuđenog zločinca i njegove stranke".\nFestival organizuje Inicijativa mladih za ljudska prava.\n18.04.2021 GR: "Policija spava, zatrubi da je probudis", poručili omladinci protesta (145)


Semir Mujkić je dobio nagradu za najbolje istraživanje u multimedijalnim sadržajima, za pisani i video izvještaj o problemima vezanim za nabavku sigurnih golova u Federaciji BiH. Novac za nabavku sigurnih golova je izdvojen novac nakon pogibije dječaka u sarajevskom naselju Dobrinja u oktobru 2015. godine.„Već godinu dana istražujem kupovine sigurnosnih golova u Federaciji koje, koliko je meni poznato, još uvijek nisu završene u svih deset kantona zbog nemara i insistiranja na španskim sigurnosnim certifikatima koje imaju samo rijetke firme“, rekao je Mujkić.\nU svom obraćanju na ceremoniji dodjele ACCOUNT novinarske nagrade za najbolje istraživanje o korupciji u BiH, Eldin Karić, direktor projekta ACCOUNT, istakao je da žali zbog činjenice da je na ovogodišnji konkurs pristiglo relativno malo prijava.\n„Ovo pokazuje da je u Bosni i Hercegovini nizak nivo istraživačkog novinarstva, a razlog za to može biti u nedostatku finansijskih sredstava ili u činjenici da se mediji ne usuđuju istraživati teme na čijem kraju se nalaze ljudi koji upravljaju ovom državom“, rekao je Karić i naglasio da je od početka ove godine ACCOUNT, zajedno sa desetak medija intenzivirao aktivnosti na istraživačkom novinarstvu, te izrazio nadu da će ove aktivnosti doprinijeti većem stepenu informiranosti javnosti. Govoreći o stanju u bh. medijima, Karić je osudio hajku koja je pokrenuta protiv Marka Radoje, urednika Informativnog programa BHT-a zbog odluke koja je u njegovom mandatu.


Milun Todorović: Čačak će biti treće saobraćajno čvorište, posle Beograda i Niša - MORAVIČKI PORTAL\nMilun Todorović: Čačak će biti treće saobraćajno čvorište, posle Beograda i Niša\nČačak je srećan i uređen grad, ali želimo i dalje da se razvijamo na dobrobit naših građana, izjavio je danas gradonačelnik Milun Todorović na svečanoj sednici povodom Dana grada.\n“Želimo nove vrtiće, škole, fakultete, bulevare, saobraćajnica na seoskom i gradskom području, da se razvijamo”, poručio je Todorović.\nMilun Todorović, Foto: MNA / Miloš Lukić\nOn je istakao da će Čačak za nekoliko godina biti treće saobraćajno čvorište u Srbiji, posle Beograda i Niša.\n“Juče smo imali let iz Lađevaca, danas se otvara deonica auto-puta od Surčina do Obrenovca i sada ćemo od Čačak do Beograda stizati za 55 minuta. Želimo da budemo odgovorni, vrendi, da radimo u interesu za pokoljenja koja dolaze”, naveo je Todorović.\nTodorović je rekao da smo miroljubivi i otvoreni za saradnju sa svima, Evropskom unijom, Rusjom, Kinom i drugim zemljama.\n“To ne bismo mogli da nije velike odgovornosti predsendika Republike i Vlade Srbije”, rekao je on.\nTodorović se zahvalio stranim kompanijama na dosadašnje ulaganju u Čačak, ali i domaćim koji su “naša žila kucavica”, dodajući da je najvažnije otvarati nova radna mesta.\nPredsednik Skupštine grada Igor Trifunović, istakao da Čačak već 611 godina ponosno nosi ovo ime.\nIgor Trifunović, Foto: MNA / Miloš Lukić\n“Čačani su vredni marljivi ljudi, a generacije su od malog naselja uspele da izgrade savremeni grad na raskršču puteva. Naš grad postao je kvalitetno i prijatno mesto za život”, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, ovaj Dan grada protiče u znaku novoizgrađene infrastrukture.\n“Svoju budućnost gradimo, a naša stvarnost su aerodrom Morava, auto-put Miloš Veliki, bulevar vojvode Radomira Putnika. Budućnost vidimo i u novim industrijskim zonama, radnim mestima”, naveo je Trifunović.\nNa svečanoj sednici šefu Delegacije Evropske unije u Srbiji Semu Fabriciu, Todorović je uručio zahvalnicu.\nMilun Todorović, Sem Fabrici, Foto: MNA / Miloš Lukić\n“Srbije je na putu da postane član Evropske unije (EU), a mi smo (EU) prvi trgovinski partner, investitor i donator. Uveliko radimo za bolju budućnost Srbiju”, poručio je Fabrici, koji je na kraju govora prisutne pozdravio na italijanskom.\nSem Fabrici, Milun Todorović, Foto: MNA / Miloš Lukić\nDecembarska nagrada grada Čačka, kao jedno od najviših priznanja, ove godine je dodeljena Osnovnoj školi “Tatomir Anđelić” iz Mrčajevaca, Centru za socijalni rad, kao i književnik Milutin Mića Milovanović.\nMilica Dačić, Mića Milovanović, Foto: MNA / Miloš Lukić\nObraćajući se prisutnika, jedan od dobitnika nagrade Milovanović, istakao je da Čačak ima duši i veliko srce, da svakog prima raširenih ruku i da nikog ne ostavla bez nade.\nMNA / moravicki.rs\nPočelo potpisivanje ugovora o stvaranju tehničkih uslova za priključenje objekata na distributivni sistem prirodnog gasa


Ukrajina predložila nove pregovore o Donbasu bez učešća Rusije - Sputnjik Srbija\n22:17 01.06.2020 (osveženo 22:30 01.06.2020) Preuzmite kraći link\nKonsultacije za rešavanje situacije u Donbasu treba početi uz učešće Kijeva, Vašingtona i Londona, one bi u početku trebalo da se odvijaju bez učešća Rusije, izjavio je ukrajinski vicepremijer Aleksej Reznjikov.\nReznjikov, koji faktički predvodi ukrajinsku delegaciju na pregovorima u Minskom formatu, napisao je to u članku koji je objavljen na sajtu Atlantskog saveta, istraživačkog centra koji radi pod okriljem NATO-a.\nUkrajinski potpredsednik vlade u svom članku predlaže „budimpeštanski format“ za pregovore o Donbasu. On smatra da bi „povratak u okvire Budimpeštanskog memoranduma bio korak u pravom smeru“.\n„Već je preduziman jedan pokušaj da se to učini. Još 1. marta 2014. godine portparol Velike Britanije u Savetu bezbednosti UN predložio je da se započnu hitne konsultacije u budimpeštanskom formatu. Tada inicijativa nije nastavljena“, rekao je on.\nReznjikov ističe da bi „u početku konsultacije trebalo da se odvijaju bez učešća Rusije“, jer se, prema njegovim rečima, Moskva navodno „odrekla svog statusa garanta, kako bi postala okupaciona sila“.\n„Međutim, budimpeštanski format će vremenom pružiti priliku za novu uzajamnu saradnju sa Kremljom“, smatra on.\nOn je dodao da Kijev ne namerava da odustane od Minskog formata i istovremeno izrazio mišljenje da bi pregovori u „budimpeštanskom formatu“ mogli da budu korisni za Rusiju, jer bi joj pružili mogućnost da povrati navodno „izgubljeno poverenje međunarodne zajednice“.\nRanije je predstavnik Rusije u kontakt-grupi za Donbas Boris Grizlov izjavio da krivicom Kijeva učesnici Kontakt-grupe ponovo nisu usvojili izjavu o merama za prekid vatre, kao i da ukrajinska strana uporno sabotira regulisanje situacije u Donbasu.\nOn je dodao da je ruska delegacija podržala izjavu strana o neograničenom režimu prekida vatre, koji bi uključivao dodatne mere, usaglašene još jula 2019. godine.\nNakon raspada SSSR Kijev je nasledio značajan deo nuklearnog arsenala, međutim, Ukrajina, Rusija, SAD i Velika Britanija su 1994. godine potpisale Budimpeštanski memorandum, koji je poslužio kao međunarodni sporazum o bezbednosnim garancijama zbog pristupanja Ukrajine Sporazumu o neširenju nuklearnog oružja.\nRusija, Ukrajina, pregovori, Donbas


Lokalne samouprave: izneverena subsidijarnost - Mašina\nUčestvovanje stanovništva u donošenju političkih odluka i rešavanju ekonomskih i drugih problema svoje lokalne zajednice strukturno je onemogućeno. Realne političke efekte nekadašnjeg rada lokalnih samouprava kapitalizam je nadomestio retorikom u kojoj se participacija građana postavlja kao temeljna stvar demokratije. Međutim, stvarno učestvovanje je omogućeno samo lokalnoj eliti koja radi za dobrobit kapitala a ne građana.\nNeoliberalna politička matrica insistira na tome da je lokalnа samouprava podupirač demokratije, kičma decentralizovane moderne države, garant slobode i kreativnosti građanstva, te najpodesniji oblik organizovanja mesnog i regionalnog života. Ipak, sprovođenje ustavno-pravnih promena državnog oblika i društvenog sistema u Srbiji tokom dvadesetak godina tranzicije imalo je za posledicu da su opštine i gradovi (odnosno njihove uprave) postali zapravo legla korupcije, pozornice beskrupulozne partijske borbe i stožeri otuđenih birokratskih i političkih struktura. Time je ovaj deo državnog aparata je postao kanal implementacije kapitalističkih odnosa na lokalu.\nSamoupravni socijalizam (koji je svom u središtu imao upravo lokalnu zajednicu kao skup radnih ljudi na lokalnom prostoru)1 srušen je pod izgovorom neefikasnosti celokupnog društveno-političkog sistema zasnovanog na delegatskom sistemu. U nedostatku idejne alternative, pod Miloševićevom vladavinom i prvim reformskim zaokretima, započelo se s primenom proverenih rešenja kojima se rukovodi ceo napredni svet.\nLiberalna politička filozofija i pravna doktrina stavljaju lokalnu samoupravu za veoma bitan činilac u sistemu parlamentarne demokratije. Ona mora biti ustavom zagarantovana i dobiti efikasan upravno-organizacioni oblik i sažeto se iscrpljuje u principu subsidijarnosti,2 koji se svodi na postulat: na sve što lokalna zajednica može sama sebi da obezbedi ona ima neotuđivo pravo i obavezu, a samo kada su njene sposobnosti nedovoljne da ispuni zadatke prema građanstvu, viši državni organi preuzimaju njenu ulogu.\nMeđutim, u uslovima ratnog okruženja, restauracije višepartijskog sistema i uspostavljanja tržišne ekonomije, lokalna samouprava je potpala pod uticaj centralnih organa, pre svega oskudnim finansiranjem iz republičkog budžeta,3 ali i zaposedanjem upravnih struktura od lokala do nacionalnog nivoa stranačkim kadrom, koji je nedemokratske oblike odlučivanja iz svojih partija preneo na državne institucije.\nDelovanje opozicije, koje se završilo petooktobarskom smenom vlasti, u jednom vidu njene političke borbe imalo je upravo osvajanje opština i gradova za odskočnu dasku u potpunoj smeni dotadašnjeg režima. Na tom fonu težnje za promenama, nove vlasti su u svojoj retorici iskovale parole o potrebi za demokratizacijom i zadacima ubrzane modernizacije lokalne samouprave, sve sa ciljem da ona postane uslužna institucija građana i podsticajni partner tržišnoj privredi.\nMeđutim, osim što su lokalne političke elite postale pouzdan partner kapitalu, opštine i gradovi postali su poprište ogorčenih stranačkih obračuna, često diktiranih iz partijskih centrala. Nepoverenje između različitih nivoa vlasti, ali i strateške potrebe političkih borbi, uslovili su da novi Zakon o lokalnoj samoupravi iz 2002. godine, bude ograničen u svojim normativima, i tako nagovesti dugotrajnu stagnaciju u reformi ovog dela političkog sistema.\nOvim zakonom opštinama nije bilo vraćeno pravo na svojinu. Nasuprot liberalnom opredeljenju tadašnjih nosilaca političke moći, lokalna samouprava je sprečena da dobije materijalnu osnovu za svoju autonomiju, pa je time ekonomska i politička moć dodatno centralizovana od strane malobrojne elite. To još više pada u oči jer je samoupravni socijalizam ustavom, zakonom, institucionalnim rešenjima i celokupnim ustrojstvom privrednog sistema jedinicama lokalne samouprave garantovao vlasništvo nad građevinama, poslovnim prostorom, prihodima od samostalnih delatnosti, čak i osnivačka prava u ustanovama od komunalnog značaja, koja su obrazovana samoupravnim ugovorima s drugim opštinama, mesnim zajednicama i organizacijama udruženog rada.\nIako je novi zakon dopuštao zaduživanje plasiranjem opštinskih obveznica na finansijskom tržištu, taj povoljniji vid kreditiranja4 javnih i komunalnih ulaganja gotovo nije ni korišćen, a Novi Sad i Pančevo su ga prvi primenili tek 2011. godine. To je imalo za posledicu veće kamatno zaduženje kod banaka, a tadašnji Zakon o javnim nabavkama dopuštao je samo institucionalnim investitorima (penzijski fondovi, banke, osiguravajuća društva) da kupuju ovakve obveznice, dok je šire građanstvo bilo isključeno iz te trgovine.\nSvemu ovome treba dodati da su prihodi lokalnih samouprava bitno poboljšani jer su im ustupljeni neki republički porezi,5 iz kojih se ranije deo sredstava izdvajao za njihove delatnosti. Ali ostaje i činjenica da se zbog neravnomerne regionalne razvijenosti Srbije povećala nejednakost u fiskalnoj snazi opština, što je za dalju posledicu imalo uvođenje dodatnih republičkih izdataka za ujedničavanje prihoda siromašnijih krajeva.\nNovost zakona iz 2002. godine bila je i uvođenje institucije neposrednog biranja gradonačelnika na izborima u nekim opštinama. Zakonodavac se vodio primerom anglosaksonskih zemalja, jer se smatralo da se time postiže veća demokratizacija u strukturi lokalnih vlasti, uzajamnom kontrolom i raspodelom dužnosti između skupštine i gradonačelnika. Međutim, zbog bezobzirne političke borbe između stranka, ovakav vid organizacije lokalne samouprave završio je u kočenju donošenja važnih odluka, širenju korupcije, čestim prevremenim izborima, što je pogodovalo rasprostiranju nekontrolisanog uticaja domaćeg kapitala, ali i stranih korporacija6 na život i razvoj lokalne zajednice.\nOvde treba dodati i činjenicu da je referendum, kao oblik neposrednog odlučivanja građana, gotovo potpuno potisnut iz prakse, a zbor građana nema nikakvu obavezujuću snagu, čime se može zaključiti da je narod kao nosilac suvereniteta isključen iz procesa političkog odlučivanja, a njegova kontrolna uloga svedena samo na proteste. Ne treba ni reći da su time narušeni sami temelji demokratije u modernom društvu i da je samoupravni socijalizam, sa svojom organizacionom strukturom delegatskog sistema, bio daleko napredniji i pogodniji za izražavanje volje radnih ljudi i mesnog stanovništva.\nTokom 2007. godine donet je nov, i sada važeći Zakon o lokalnoj samoupravi, kojim se konačno opštinama i gradovima dodeljuje pravo raspolaganja imovinom. Međutim, u uslovima prezaduženosti, izazvane tranzicijskim promašajima, i usled aktuelnih mera štednje, ova mogućnost se upotrebljava za popunjavanje lokalnih budžetskih deficita, čime se problemi u razvojnim politikama produbljuju. Mesne zajednice su i dalje ostale ograničene u svom delovanju i finansijski gotovo potpuno zavise od opštinskog budžeta. Uloga gradonačelnika je umanjena i vraćen je njegov izbor preko skupštine. Mogućnost smene nosilaca lokalne vlasti narodnom inicijativom predstavlja gotovo nemoguć poduhvat, a pravo pokretanja pitanja ustavnosti i zakonitosti akata koje donosi skupština opštine pripada samo Ministarstvu za lokalnu samoupravu. Iskustvo pokazuje da su opštine često kršile odredbe zakona, ali i da je pravovremena reakcija sudova izostajala.\nSve ovo je pogodovalo da dve i po decenije lokalna samouprava bude poligon na kome se smenjuju korumpirane političke elite, koje su u potrazi za stalno izmičućim legitimitetom tražile podršku privatnog kapitala, a koji je sa svoje strane bio zaštićen državnim sistemskim zakonima. U takvim uslovima, lokalne zajednice su izložene ekonomskom propadanju, ekološkom zagađenju, urbanističkom haosu, kulturološkom osiromašenju i, može se reći bez preterivanja ‒ kriminalnoj autoritarnosti osionih interesnih grupa.\nJavna i komunalna preduzeća posebno su na meti, kako pohlepnih partijskih kadrova tako i sve agresivnijih namera privatnih preduzetnika, koji žele usluge od opšteg značaja da komercijalizuju radi sticanja dobiti. Veliki deo krivice za očajno stanje u privredi baca se na pleća preduzeća čiji je osnivač lokalna samouprava, iako su, u mnoge od njih, kapital zapravo uložili radni ljudi iz doba socijalizma samodoprinosima i namenskim ulaganjem samoupravnih interesnih zajednica. Aktualna ekonomska politika štednje, koju sprovodi Vlada Srbije, pod plaštom podizanja efikasnosti javnih privrednih delatnosti priprema njihovu opsežnu privatizaciju, sve uz neoliberalnu demagogiju o navodno genetskom rasipništvu opštinskih preduzeća, prikrivajući činjenicu da su ona bila predmet posebne eksploatacije i kriminalnih poduhvata partijskog kadra, nad kojim građani nisu imali efikasnu kontrolu.\nZa buduću levu politiku, u takvim uslovima, postavlja se zadatak da se na tekovinama socijalističkih koncepcija o neposrednoj demokratiji, pozitivnih iskustava iz doba društvenog samoupravljanja, zatim veoma zanimljivih rešenja participativnog budžetiranja iz latinoameričkih zemalja,7 uključujući dostignuća i znanja iz organizacionih i političkih nauka s postavkama ekonomske i socijalne kibernetike,8 osmisli koncept sistema lokalne samouprave koji bi odgovarao potrebama širih slojeva u nadolazećem dobu sve većih ekoloških, tehnoloških i globalnih izazova. Dosadašnji doktrinarni modeli lokalne vlasti, u zemljama ne samo evropske periferije već i zapadnih parlamentarnih demokratija, ne pokazuju moć da prevaziđu probleme koji su se nametnuli s razvojem kapitalizma, a pri tom su izgubili i demokratska obeležja.\nUstav Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije u članu 116. izričito propisuje: „Opština je samoupravna i osnovna društveno-politička zajednica, zasnovana na vlasti i samoupravlјanju radničke klase i svih radnih lјudi“.\nZa detaljni prikaz termina i pojma subsidijarnosti videti: Ilija Vujačić, Supsidijernost i modernizacija lokalne zajednice u Mijat Damjanović (ur.), Lokalna demokratija, PALGO, Begorad, 2002.\nZakonom o lokalnoj samoupravi iz 1995. godine opštinama je oduzeto pravo na imovinu. To je bio poseban udarac na autonomiju lokalnih vlasti. Nasuprot tome, u samoupravnom socijalizmu čak je i mesna zajednica imala sopstvenu svojinu.\nObveznice lokalnih samouprava nose manji rizik ulaganja, pa su manje i kamate za njihov plasman. Grad Novi Sad je na ovaj način finansirao izgradnju kanalizacije u prigradskim naseljima i uštedeo oko tri miliona evra koje bi izgubio s komercijalnim kreditima.\nPorez na poljoprivredu, porez na imovinu, porez na nasleđe i poklon i porez na prenos apsolutnih prava.\nOd stranih investitora očekuje se spas od strukturalne nezaposlenosti izazvane upravo neobuzdanom privatizacijom. Iz tog razloga „gledanje kroz prste“ multinacionalnim kompanijama na državnom nivou pogoduje ignorisanju lokalnih pravnih akata i institucija, čije postojanje je obesmišljeno, a lokalna zajednica ostaje bez legalne zaštite od nepredvidivih eksternih troškova poslovanja krupnog kapitala.\nNemanja Džuverović, Ekonomski faktori oružanih sukoba, Službeni glasnik, Jugoistok XXI, Beograd, 2013.\nZa podsticajni pregled videti poglavlje o dinamičkim modelima demokratije u Klaus von Beyme, Suvremena političke teorije, Stvarnost, Zagreb, 1977.\nKljučne reči: infrastrukturareformestanovanje


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Opozicija bi trebalo da ima interes za nastavak dijaloga\nMUGOŠA 19. 01. 2020. 08:45 >> 08:45 2\nRješenja u Prijedlogu zakona o izboru poslanika i odbornika nijesu idealna, ali predstavljaju više nego dobru platformu za dalji dijalog, poručio je poslanik SD-a Boris Mugoša.\n"Vjerujem da će opozicija naći interes da se nastavi dijalog o ovoj veoma važnoj temi. Nadam se da smo svi svjesni da dijalog u institucijama sistema nema alternativu, ukoliko želimo da napravimo još jedan iskorak u demokratskom sazrijevanju" kazao je Mugoša za Pobjedu, koji je bio član Odbora za sveobuhvatnu reformu izbornog i drugog zakonodavstva.\nOn je upozorio da ne bi trebalo zaboraviti da su ove godine parlamentarni i lokalni izbori u nekoliko opština, zbog čega je, kako je kazao, poželjno ostaviti dovoljno vremena da usvojena zakonska rješenja budu adekvatno sprovedena u praksi.\nMugoša, koji je bio član Radnog odbora 1 Odbora za izbornu reformu, koji se bavio izbornim zakonom, istakao je da se često i od međunarodnih partnera čuju ocjene da odbijanje dijaloga predstavlja dokaz demokratske, odnosno političke nezrelosti.\n"Trebalo bi i da smo svi svjesni obaveze da građanima ponudimo jasan i kvalitetan odgovor na pitanje da li smo kao politički subjekti sposobni da kreiramo zakonska rješenja koja su posljedica implementacije međunarodnih standarda i dobre prakse, a ne rezultat klasične političke trgovine, čijom dosljednom implementacijom bi suštinski doprinijeli poboljšanju izbornog ambijenta i povećanju povjerenja građana u izborni proces",istakao je Mugoša.\nPrema njegovim riječima, jedan od razloga zbog kojih je izborni zakon bio predložen je otvaranje dijaloga.\n"Upravo je otvaranje, a prije bih rekao nastavak dijaloga, bio jedan od razloga podnošenja Prijedloga zakona o izboru poslanika i odbornika od vladajuće većine. Da bi dijalog bio što kvalitetniji, bilo je neophodno da predložimo konkretna zakonska rješenja i da razgovaramo sa svima koji su zainteresovani da daju doprinos unapređenju krovnog izbornog zakona, spremni da prihvatimo sve sugestije koje će suštinski poboljšati izborni ambijent i doprinijeti povećanju povjerenja građana u izborni proces", istakao je Mugoša.\nIzborno zakonodavstvo Boris Mugoša\nU ovoj situaciji nema mjesta stranačkim aktivnostima\nRazmotriti ograničavanje cijena određenih proizvoda


Branioci traže hitno sazivanje sjednice Doma naroda Parlamenta FBiH i usvajanje Budžeta za 2019. godinu\nFederalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata doc.dr. Salko Bukvarević je prisustvovao zajedničkoj vanrednoj sjednici Predsjedništva ratnih vojnih invalida (RVI) iz cijele FBiH, predstavnika paraplegičara KS i predsjednika Organizacije porodica šehida i poginulih boraca FBiH.\nJedina tačka dnevnog reda bila je aktuelna situacija u vezi sa neusvajanjem Budžeta za 2019. godinu u Domu naroda Parlamenta FBiH.\nNakon diskusije doneseno je pet zaključaka:\nSavez RVI FBiH uputio je javni poziv predsjedavajućoj Doma naroda Parlamenta FBiH Lidiji Bradari i dopredsjedavajućem Jasenku Tufekčiću da hitno, a najkasnije do 12.02.2019. zakažu sjednicu Doma naroda PFBiH i usvoje Budžet, Zakon o izvršenju Budžeta, u cilju isplata invalidnina, kako ne bi došlo do nesagledivih posljedica.\nSavez RVI FBiH, zajedno sa kantonalnim savezima i općinskim organizacijama, će po hitnom postupku organizovati sastanke sa delegatima Doma naroda PFBiH kako bi im se prezentirali zahtjevi Saveza RVI FBiH.\nSavez RVI FBiH poziva predstavnike HVO-a da se aktivno uključe u aktivnosti donošenja Budžeta za 2019. godinu a samim time će doprinijeti i isplati invalidnina i za pripadnike HVO-a.\nSavez RVI FBiH zahtijeva od svih političkih subjekata da shvate ozbiljnost situacije i napokon počnu da rade posao za koji su dobro plaćeni u cilju što boljeg funkcionisanja vlasti u našoj državi.\nUkoliko Dom naroda PFBiH do 12. februara 2019. godine ne usvoji Budžet, a samim time ugrozi isplatu invalidnina, Savez će u koordinaciji sa ostalim boračkim udruženjima poduzeti dalje aktivnosti i blagovremeno obavijestiti svoje članstvo.\nNa pres-konferenciji održanoj nakon vanredne sjednice obratio se i resorni ministar Salko Bukvarević koji je kazao da u proteklom periodu niti jednom nisu kasnile naknade i invalidnine za 92.000 korisnika. Apelirao je da Dom naroda Parlamenta FBiH održi sjednicu, usvoji Budžet FBiH za 2019. godinu, kako bi 47.119 RVI dobilo svoje naknade, kao i 30.803 šehidskih porodica i porodica poginulih boraca i 5.000 dobitnika najviših ratnih priznanja.\n„Potrebno je da Dom naroda PFBiH usvoji Prijedlog budžeta i Zakon o izvršenju budžeta, da ovu poziciju onako kako je postignut dogovor sa predstavnicima boračkih udruženja ne umanjuje. Glavna poenta je, dakle, od preko 90 hiljada ljudi, skoro 50 posto je onih kojima je jedini izvor finansiranja naknada po pravima o boračkoj zaštiti. Sada zamislite one koji imaju samo boračku naknadu, i sada im je to upitno. Smatram da ova kategorija nije to zaslužila, da se političke igre prelamaju preko njihovih leđa. Pozivam da se hitno sazove sjednica Doma naroda PFBiH i usvoji Budžet za 2019. godinu kako bi se nastavilo sa isplatama za najzaslužniju i najranjiviju kategoriju građana BiH“ zaključio je ministar Bukvarević.\nPrisutni su iznijeli stav i da aktuelni saziv Doma naroda ima legitimitet da održi sjednicu i usvoji Budžet. Podsjećanja radi, Klub Bošnjaka uputio je zahtjev predsjedavajućoj Bradari da sazove sjednicu, a poslovnički rok do kada to treba uraditi ističe 11. februara. Ukoliko predsjedavajuća Bradara ne sazove sjednicu, to onda može učiniti i dopredsjedavajući Jasenko Tufekčić, saopšteno je iz Kabineta federalnog ministra.


Izolater: Slijedi potpisivanje kupoprodajnog ugovora | Trebinje Live\nIzolater: Slijedi potpisivanje kupoprodajnog ugovora\nStečajni postupak trebinjske Firme "Izolater" privodi se kraju i ovih dana se očekuje potpisivanje i završnog kupoprodajnog ugovora, potvrdio je stečajni upravnik Slavko Ilić.\nIlić je istakao da su na današnjem ročištu u Privrednom sudu u Trebinju donesene odluke koje su neophodne za potpisivanje završnog kupoprodajnog ugovora, a tiču se umanjenja licitacione cijene kupcima za poslovni prostor u Beogradu na osnovu utroška električne energije i drugih komunalnih usluga, te davanja saglasnosti stečajnom upravniku za potpisivanje ovog ugovora.\n"Imovina 'Izolatera' je procijenjena na 600.000 maraka, a početkom ove godine je prodata firmi 'Dineko' iz Trebinja za 450.000 maraka. Radnici su dobili 100 odsto od svojih potraživanja, tako da je ovo jedan od uspješnih stečajeva u Srpskoj", pojasnio je Ilić.\nOn je dodao da novi kupac neće nastaviti dosadašnju djelatnost "Izolatera".\nPosljednji direktor "Izolatera" LJubiša Krunić rekao je da je ovaj stečaj uspješan, jer su radnici zadovoljni stečajnim postupkom.\n"Ako se stečaj može nazvati uspješnim, smatram da je ovo jedan od najuspješnijih stečajeva u BiH, jer je ispoštovana zakonska obaveza i prema radnicima, dobavljačima, Poreskoj upravi i Fondu PIO Republike Srpske", naveo je Krunić.\nOn je dodao da ova trebinjska firma, koja se bavila izvođenjem hidro i termo izolacija, zbog nelojalne konkurencije i nenaplaćenih potraživanja nije mogla dalje da nastavi sa radom.


Jedanaesta sednica Radne grupe za prava deteta\nNa sednici od 8.marta, članovi Radne grupe za prava deteta usvojili su Plan rada Radne grupe za 2011.godinu.\nPredsedavajuća Radnoj grupi, predsednica Narodne skupštine prof.dr Slavica Đukić Dejanović predstavila je članovima Radne grupe Plan rada za narednu godinu, istakavši da će deo nerealizovanih aktivnosti iz plana za prethodnu godinu biti sastavni deo novog plana rada. Predsednica je navela da članovi Radne grupe imaju razloga za zadovoljstvo svojim angažovanjem u prethodne dve godine, koje će omogućiti rad novog radnog tela Narodne skupštine o pitanjima prava dece. Ona je istakla da će Radna grupa poseban naglasak dati analizi zakona iz perspektive prava deteta i izrazila nadu u jaču zakonodavnu aktivnost u ovoj oblasti u toku 2011.godine.\nU skladu sa tim, Predlog zakona o socijalnoj zaštiti članovima Radne grupe predstavila je Suzana Paunović iz Ministarstva rada i socijalne politike, koja se ukratko osvrnula na osnovne novine koje Predlog zakona donosi. U Predlog zakona uključena su rešenja koja su već proverena u praski i koja su realizovana kroz projektne aktivnosti uz pomoć domaćih i međunarodnih organizacija, a pre svega UNICEF-a. Promene koje Predlog zakona donosi odnose se na podršku siromašnim porodicama, posebno porodicama sa decom; povećan nivo socijalne pomoći i jasniju strukturu korisnika socijalne zaštite; pojačane usluge u zajednici; podršku hraniteljstvu; uspostavljanje standarda usluga u zajednici; jačanje kontrolnih mehanizama; licenciranje stručnjaka u oblasti socijalne zaštite i bolju podršku biološkim porodicama dece sa smetnjama u razvoju.\nU razgovoru o Predlogu zakona o socijalnoj zaštiti, u kom je učestvovala i Judita Rajhenberg, direktorka UNICEF-a u Srbiji, članovi Radne grupe pozdravili su promene koje se uvode u oblast socijalne zaštite, razmenili mišljenja o podnetim amandmanima na Predlog zakona, posebno o onim amandmana kojima se daje podrška biološkim porodicama sa decom sa smetnjama u razvoju. Takođe, istaknuto je da je jedan od osnovnih problema u socijalnoj zaštiti neinformisanost porodica o pravima koja mogu ostvariti. Ukazano je na teškoće sa kojima se suočavaju samohrani roditelji koji brinu o deci sa posebnim potrebama, visinu materijalnih naknada koje porodice ostvaruju, pitanja hraniteljstva, institucionalnog smeštaja dece sa smetnjama u razvoju i potrebu registrovanja ukupnog broja takve dece. Članovi Radne grupe složili su se da se lista zakonskih rešenja koja su od važnosti za dečja prava ažurira na dva meseca kako bi ih Radna grupa razmatrala, a za koordinatora po ovom pitanju određena je narodna poslanica Elizabet Paunović.\nU nastavku rada narodna poslanica Elvira Kovač obavestila je članove Radne grupe o napretku u izradi nacrta zakona o mladima i pozdravila uvođenje neformalnog obrazovanja u sistem, ali i ukazala na neke manjkavosti koje bi zakon mogao imati. Ona je pozvala članove Radne grupe da se uključe u izradu teksta zakona.\nDo kraja sednice predsedavajuća Radnoj grupi predstavila je i druge tačke Plana rada za 2011.godinu koje se odnose na organizovanje javnih slušanja, učešće na seminarima i konferencijama, posebno se osvrnuvši na predstavljanje Priručnika za poslanike u vezi sa ostvarivanjem prava dece sa invaliditetom. Članovi Radne grupe složili su se da se od nadležnih institucija zatraži informacija o rezultatima procesa inkluzije u školama u Srbiji, a za ovu temu koordinator će biti narodna poslanica Milica Vojić-Marković. Dogovoreno je da ona zajedno sa potpredsednikom Narodne skupštine Nikolom Novakovićem bude koordinator procesa nadzora nad sprovođenjem strategija i zakona. Članovi Radne grupe saglasili su se i da u narednom periodu posete dve lokalne samouprave, kao i da uzmu učešće na regionalnoj konferenciji o metodama i tehnikama efikasnog nadzora i praćenja u organizaciji UNICEF-a i Interparlamentarne uniuje, u junu ove godine.\nPo okončanju detaljnog predstavljanja, članovi Radne grupe jednoglasno su usvojili Plan rada za 2011.godinu.\nNarodna poslanica Elvira Kovač predstavila je učešće u radu Komiteta za socijalna pitanja PSSE, koji se bavi promocijom borbe protiv nasilja nad decom, u koju se uključuju zemlje članice SE i iznela ideje za uključivanje Radne grupe u navedenu promociju. Ona je takođe upoznala kolege i sa procesom uvođenja zdravstvenog obrazovanja u škole u Srbiji.\nČetrnaesta sednica Radne grupe za prava deteta\nTrinaesta sednica Radne grupe za prava deteta\nPonedeljak, 4. jul 2011.\nDvanaesta sednica Radne grupe za prava deteta