Beogradski glas – Postoji značajna mogućnost da će globalna ekonomija doživeti postepeno usporavanje ili čak punu recesiju pre kraja 2019, upozorio je analitičar Rojtersa Džon Kemp. Da privredna slika sveta podseća na onu iz 2008. saglasan je i kontraverzni američki milijarder Džordž Soros. Još veći pesimista je Piter Šif, direktor i osnivač „Euro Pacifik kapitala“. „Ekonomija je danas u mnogo goroj situaciji, strukturno, nego što je bila kada se prethodni put srušila. Ovo je početak mnogo veće recesije od one koju smo imali 2008. godine“, tvrdi Šif. Iako smatraju da se „opasnost ne vidi odmah iza ugla“, nakon nedavnog pada na svetskim berzama utemeljenost upozorenja o mogućoj novoj globalnoj recesiji potvrdili su i stručnjaci MMF-a, korigujući predviđanja globalnog ekonomskog rasta za 2019. i 2020. godinu sa 3,9 na 3,7 odsto.\nA šta će Srbija preduzeti ako nam, pored svih naših problema, SEKA (Svetska ekonomska kriza) ponovo zakuca na vrata? Poslednji put kad se to dogodilo, krajem 2008, vlada Mirka Cvetkovića reagovala je usvajanjem „leks specijalis“ zakona o privremenom smanjenju zarada kojim su umanjenje sve zarade veće od 40.000 dinara – za 10 odsto na iznos od 40.000 do 100.000, a za 15 odsto na iznos preko 100.000 dinara. Iako se taj zakon odnosio samo na javni sektor, pod šifrom SEKA zarade su smanjene i u većini privatnih kompanija.\nU međuvremenu se svetska ekonomija stabilizovala, ali je SEKA (Srpska ekonomska kriza) nastavila da drma Srbiju. Sve dok se nije pojavio veliki reformator koji nas je kroz proces fiskalne konsolidacije, prevashodno otimanjem para od siromašnih, „spasao“ od bankrota. Njegova naslednica na mestu premijera Ana Brnabić danas tvrdi da je sve to zapravo bila priprema Srbije za novu globalnu krizu koju ćemo, ako se crne slutnje ostvare, dočekati u mnogo povoljnijoj poziciji nego prethodnu. Ta je pozicija toliko „povoljna“, da Ana samo što nije izgovorila kako će nova SEKA biti naša razvojna šansa, što je glupost koju smo često slušali za vreme Miloševića, na primer kada je tadašnji predsednik PK Srbije Vlajko Stoiljković izjavio da su „lude krava naša šansa“, ali i 2008. kada su pojedini žuti nadriekonomisti tvrdili kako će Srbija situaciju izazvanu krahom svetske ekonomije, najvećim posle velike recesije 1929, preokrenuti u svoju korist.\nSrećom, Brnabićeva je pametna i odgovorna, brzo se ugrizla za jezik i nije nam obećavala čudesa. To, međutim, nikako ne znači da sa Vladom na čijem je ona čelu možemo biti spokojni. Naprotiv. Količina laži kojom nas vlast svakodnevno zasipa toliko je velika da, za početak, ne možemo biti sigurni ni da će nas Vlada obavestiti da SEKA dolazi, a još manje da će nam saopštiti istinu o tome koliko je njena moć razorna. Priča o kosovskim taksama na srpske proizvode to najbolje ilustruje.\nMuva ili magarac\nCene hleba skaču svakodnevno, lekova ima sve manje, a u pojedinim mestima na jugu ih uopšte nema, poprilično dramatične vesti slušali smo neposredno nakon 21. novembra kada su vlasti Kosova uvele uvozne takse od 100 odsto na robu iz Srbije. Od tog dana pa do kraja 2018, prema izjavi ministra trgovine i telekomunikacija Rasima Ljajića, pretrpeli smo štetu od 46,1 milion evra. Ljajićeva šefica Ana Brnabić tvrdi da je šteta mnogo veća i da mesečno iznosi 42 miliona evra, te da su Srbi na KiM zbog mera Prištine dovedeni na ivicu humanitarne katastrofe. Uvođenje taksa na srpske proizvode Brnabićeva je okvalifikovala kao „nepromišljen i anticivilizacijski potez, suprotan razumu u poretku stvari kojih su mnogi mudri ljudi u Kini bili svesni još pre dva i po milienijuma. A da bi pojasnila vezu između drevne Kine i situacije na Kosovu, premijerka je podsetila da je čuveni mislilac Lao Ce (dvorski istoričar iz vremena vladavine dinastije Žou koga je, navodno, Konfučije nazvao neznalicom, a većina savremenih istoričara veruje da nije ni postojao) rekao da ograničenja i zabrane u svetu dovode do toga da ljudi žive siromašnije.\nNa sličan, pomalo bizaran način vlast nam predočava i mnoge druge ozbiljne probleme. Ali nije bolja situacija ni sa ocenama stručnjaka posle kojih, takođe, teško možemo biti „pametniji“. Dok urednik časopisa „Markoekonomske analize i trendovi“, doajen Stojan Stamenković, tvrdi da će BDP Srbije ove godine biti manji za 0,5‒0,7 procentnih poena ukoliko takse prištinskih vlasti ne budu ukinute, vrsni statističar Miroslav Zdravković procenjuje da potencijalna šteta iznosi najviše 0,15‒0,18 odsto BDP-a, te da, ukoliko takse Prištine ne budu ukinute, valja korigovati procenu rasta u 2019. sa 3,5 na 3,35 odsto.\nU 2017. vrednost plasmana iz Srbije na KiM iznosila je 450 miliona evra, ali čak i da ove godine od izvoza na KiM ne bude realizovan ni jedan jedini evro, to ne znači da će šteta biti tolika jer roba uvek može da se plasira na druga tržišta, kaže Zdravković, dodajući da je u novembru, kada su takse uvedene, na usporavanje našeg sveukupnog izvoza mnogo više uticao pad izvoza drumskih vozila, pre svega „Fijata“, nego pad izvoza na KiM.\n„Kolika je šteta po stanovnike Kosova i Metohije, drugo je pitanje, dok korist za švercere i ostale profitere na tuđoj nesreći nije procenjiva“, kaže Zdravković, ističući da na osnovu podataka o minijaturnom značaju plasmana robe na KiM na ukupnu dinamiku robne razmene, na koju mnogo više utiče nekoliko velikih kompanija, „nije jasno zašto se potenciraju ’veliki gubici’ zbog prištinskih carina, kada je mogućnost Srbije da kazni Prištinu nesrazmerno veća“.\nAko po pitanju Kosova, koje nam je svima blisko i o kom se skoro svakodnevno govori, nismo u stanju da razlikujemo muvu od magarca, kako li ćemo se tek raspametiti ako krenu da nas bombarduju upozorenjima o domino efektu berzanskih špekulacija, posledicama trgovinskog rata SAD i Kine, jedva vidljivog rasta vodećih evropskih ekonomija Velike Britanije i Francuske…\nAduti beznačajne zemlje\nZasada, premijerka je optimista i tvrdi da je situacija povoljnija nego 2008. jer smo smanjili javni dug na 50,1 odsto BDP-a, a imamo i budžetski suficit od 32 milijarde dinara. Ali šta će se dogoditi ako prestane priliv stranog kapitala? Profesor Ekonomskog fakulteta Milojko Arsić smatra da bi to za Srbiju bila najdramatičnija posledica neke nove globalne krize jer bi se s prestankom stranih investicija ubrzo pojavio problem finansiranja dve i po milijarde evra deficita u tekućem platnom bilansu. Taj deficit jeste znatno manji nego 2008, tada je iznosio skoro 20, a danas samo šest odsto BDP-a, ali stanje sa javnim dugom bitno je drugačije od onog o kom govori Ana Brnabić. Naime, premijerka potencira smanjenje u odnosu na decembar 2017. kad je javni dug iznosio 61,5 odsto BDP-a. Međutim, u poređenju sa periodom uoči izbijanja krize 2008, kad je javni dug iznosio 28,3 odsto BDP-a, situacija je znatno nepovoljnija. Zbog toga i profesor Arsić, za razliku od predsednice Vlade, smatra da bi Srbija u eventualnom sudaru sa globalnom krizom bila u lošijem položaju nego 2008. jer je prostor za nova zaduživanja mnogo manji, budući da je javni dug već na nekoj gornjoj granici prihvatljivosti.\nDa svet čeka novi talas ekonomske nestabilnosti, veruje i slovenački ekonomista Jože Mencinger, koji naglašava da krizu uvek prouzrokuju veliki, a da male zemlje nemaju gotovo nikakve mogućnosti da izbegnu posledice u vidu nezaposlenosti, niskih plata i sl. Sa Mencingerovim stavom slaže se i bivši guverner NBS Dejan Šoškić, koji smatra da mala zemlja nije u stanju da spremi adekvatan odgovor na udar globalne krize, poput one iz 2008.\n„Srbija je jedna mala zemlja sa praktično beznačajnim ponderom u svetskim finansijskim i ekonomskim odnosima“, kaže Šoškić. Nažalost, laž i manipulacija danas su glavni aduti male Srbije. Otuda i bajke o „zlatnom dobu“ i neprekidno prebacivanje odgovornosti na prethodnu vlast iako je ona, prema zvaničnim podacima Ministarstva finansija, u periodu od 2000. do 2008. smanjila učešće javnog duga u BDP-u za više od 700 procenata, dok je danas učešće javnog duga u BDP-u, i pored značajnog smanjenja u odnosu na rekordan nivo iz 2015, još uvek gotovo dvostruko veće nego uoči krize 2008. kada su na vlasti bili „žuti lopovi“.\nRasipanje na lokalu\nUkoliko se prognoze o novoj svetskoj recesiji obistine, dva se poteza naprednjačke vlasti mogu predvideti gotovo stoprocentno. Kao prvo, teško je verovati da će nas Vlada, a još manje predsednik države, istinito i realno obavestiti o globalnim dešavanjima i posledicama po našu malenkost. A kao drugo, više je nego izvesno da će sav negativan uticaj svetske krize na srpsku ekonomiju iskoristiti kao alibi za nebrojena sopstvena (ne)činjenja. Autorima budalaštine o „zlatnom dobu“ i nikad većim stopama rasta SEKA bi predstavljala sjajnu platformu za objašnjavanje zašto se obećani bolji standard stalno odlaže, posebno kad to pitanje počne da postavlja i onaj deo pučanstva koji sada bezrezervno podržava naprednjake i njihovog vođu. Moglo bi se čak reći da bi, zbog načina na koji vodi državu i ekonomiju, za ovu vlast bilo pogubnije da se SEKA ne dogodi, bar ne u planetarnim razmerama. Jer onda bi im preostale samo njihove domaće gluposti koje je javnosti sve teže objasniti. Na primer, zašto se na pokrivanje gubitaka lokalnih javnih preduzeća iz budžeta države godišnje troši 200 miliona evra. Umesto da se investira u podizanje kvaliteta komunalne infrastrukture, subvencionišu se monopolisti kojima bez izuzetka rukovode partijski poslušnici. Za poražavajući kvalitet života građana i činjenicu da Srbija po pristupu ispravnoj vodi za piće, razvijenosti kanalizacione mreže, tretmanu otpada, procentu dece upisane u predškolske ustanove i brojnim drugim pokazateljima znatno zaostaje za uporedivim zemljama Centralne i Istočne Evrope, nikoga nije briga.\nNa osnovu analize budžeta četiri najveća grada u kojima živi trećina stanovnika Srbije – Beograda, Novog Sada, Niša i Kragujevca – Fiskalni savet je zaključio da njihova rukovodstva gotovo ništa ne čine na unapređenju svojih javnih finansija. Sva četiri grada redovno dobijaju relativno velika sredstva iz budžetske rezerve republičkog budžeta, što je verovatno opravdano kao pomoć Nišu i Kragujevcu, ali je nejasno zašto znatna sredstva iz republičkog budžeta dobijaju i Novi Sad i Beograd, stav je Fiskalnog saveta, koji u svojoj analizi kao najveći problem na lokalu izdvaja neodrživ sistem javnog prevoza u Beogradu koji je poslednjih godina dodatno pogoršan, pa su i troškovi javnog prevoza koji se pokrivaju iz gradskog budžeta povećani sa oko 120 miliona evra 2016. na oko 150 miliona evra u 2018. godini. U ukupnom dugu lokalnih samouprava Beograd učestvuje sa 58,1 odsto. Na dan 31. januara prošle godine dug Grada Beograda iznosio je 328 miliona evra ili oko 220 evra po glavi stanovnika.\nIako je reč o zvaničnim podacima, njihovo javno iznošenje predsednik države bi verovatno pripisao Đilasu i Šolaku, koji su se, nakon fešte sa Putinom, nakljukali „bensedinima“ i u Upravu za javni dug Ministarstva finansija ubacili svog čoveka da malo frizira državnu statistiku. Taj naš vrli predsednik, svakog dana sve više izgubljen u svemiru, centralni je problem priče o tome kako bi Srbija reagovala da je strefi neka nova SEKA. Kao što Nurijel Rubini, ekonomista poznat po nadimku Doktor Propast jer je predvideo recesiju iz 2008, praveći spisak deset razloga zbog kojih je svet na pragu nove krize, tvrdi da svaki od njih počinje i završava se imenom Donalda Trampa, tako i u Srbiji rešavanje svakog iole značajnog pitanja počinje i završava sa Aleksandrom Vučićem. Ako se stvari tako nastave, kaže profesorka Ekonomskog fakulteta Danica Popović, ostaćemo na niskim stopama rasta zauvek. Sa takvim vođom to je najgore, ali i najbolje što nam se može dogoditi.\nNajveći problemi srpske ekonomije*\nNiska stopa privrednog rasta\nLoše stanje infrastrukture**\nNizak kvalitet državnih usluga***\nNeuređenost javnih finansija na lokalu\nNeuspešno poslovanje javnih preduzeća\n*Ocena Fiskalnog saveta**Putevi, pruge, ekologija ***Naročito u zdravstvu i prosveti


SAD: Boing najavio proizvodnju novog vojnog aviona - Glas Srpske\nTanjug 17.09.2021 14:12\nSPRINGFILD, 17. septembar (Tanjug) - Američka kompanija Boing, vazdušno-kosmički gigant iz Čikaga, uložiće 200 miliona dolara u početak proizvodnje najnovijih bespilotnih letjelica za potrebe američke mornarice na aerodromu u Sent Luisu u srednjoj Americi, u projekat koji bi mogao da generiše otvaranje više od 150 novih radnih mjesta u pogonu kompanije na jugozapadu Ilinoja.\nKompanija Boing planira proizvodnju modela MK-25 Stingrej, prvog bespilotnog mornaričkog aviona u svojoj najsavremenijoj fabrici površine od oko 27.034 kvadratnih metara, navodi se u saopštenju kompanije, prenosi AP.\nDržavni i zvaničnici kompanije planirali su za danas poslije podne konferenciju za novinare na kojoj će objelodaniti plan proizvodnje novog mornaričkog aviona u Maskuti, mjestu udaljenom oko 47 kilometara jugoistočno od Sent Luisa.\nGuverner Ilinoja Dž.B. Priker je potvrdio da se 57 miliona dolara državnog novca izdvaja za poboljšanje aerodroma Mid Amerika u Sent Luisu, od čega će skoro polovina biti usmerena na Boingov projekat.\nKompanija Boing je saopštila da je avion MK-25 Stingrej razvijen na osnovu ugovora sa mornaricom sklopljenog 2018. godine.\nAvion je namenjen za vazdušno dopunjavanje goriva vojnih aviona čime se značajno proširuje borbeni radijus letjelica u sastavu američkog ratnog vazduhoplovstva i dizajniran je za "besprijekornu integraciju" na letačkim palubama mornaričkih nosača aviona.


NIKOLA PJEŠČIĆ - Forum MNE\nPravni i poreski savjetnik u kompaniji “Mak Profit” doo.\nNikola je nakon 8 godina rada u javnoj upravi prešao u privatni sektor gdje je pružao punu pravnu i administrativnu podršku domaćim i stranim preduzećima tokom osnivanja i razvoja poslovanja (otprilike za 250 kompanija, tokom poslednjih 7 godina).\nNjegovi glavni zadaci su bili praćenje razvoja važećih zakona, pravila i propisa i savjetovanje kompanija u u vezi sa operativnim uticajem; Pruža usluge poslovnog koučinga za pravnu i poresku regulativu, pisanje poslovnog plana i administrativna podršku.\nTrenutno je lokalni konsultant u kancelariji Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) za pravnu podršku u vezi sa poslovanjem korisnika grantova za samozapošljavanje ZZZCG u okviru „Programa podrške samozapošljavanju“. Njegovi glavni zadaci su Pregled, analiza i priprema pratećeg paketa/smjernica postojećih zakonskih i administrativnih zahtjeva za preduzeća i preduzetnike u Crnoj Gori.


SLEPI GUSLAR POSLE 104 GODINE PONOVO NA KALEMEGDANU: Jedini preostali deo spomenika Karađorđu srušenog 1915. vraćen na svoje mesto\nFoto: beoin, Beoinfo\nskrivan u depoima muzeja\n11.11.2020. 17:40h 11.11.2020. 17:40h\nBEOGRAD - Povodom obeležavanja 11. novembra, Dana primirja u Prvom svetskom ratu, danas je posle 104 godine na Kalemegdan vraćena skulptura "Slepi guslar", koja je napravljena pre više od 100 godina, kao deo Spomenika Karađorđu.\nSkulpturu, delo vajara Paška Vučetića, u blizini Spomenika zahvalnosti Francuskoj otkrili su zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić i direktorka Zavoda za zaštitu spomenika Olivera Vučković.\nVesić je podsetio da su Austrougari, posle okupacije Beograda, uništili Spomenik Karađorđu u obračunu sa istorijskim kulturnim nasleđem, a da je skulpura slepog guslara "nekim čudom preživela".\nOni su, zatim, odlučili da na mestu Spomenika zahvalnosti Francuskoj podignu spomenik Franji Josifu, a taj spomenik je stigao u Beograd mesec dana pre oslobođenja grada i nikada nije postavljen, ispričao je Vesić i dodao da je taj "nesuđeni" spomenik pretopljen i od njega urađena zvona na crkvi Ružici.\n"Nekim čudom jedino što je sačuvano od spomenika Karađorđu je skulptura slepom guslaru, koje je 104. godine bila skrivana u depoima muzeja, dok Marko Popović pre 20 godina nije pokrenuo inicijativu da se ova skulptura ponovo vrati na Kalemegdan", rekao je Vesić.\nVraćanjem skulpture na Beogradsku tvrđavu pokazujemo da nije moguće uništiti našu istoriju, šta god nam neprijatelji činili i radili, poručio je Vesić.\nKako je rekao, skulptura je i spomenik guslama, našem narodnom instrumentu.\n"Danas je Dan primirja i zbog toga smo baš na današnji dan, kada je 1918. godine Srbija pobedila Austrougarsku, želeli da otkrijemo ovaj spomenik. Pokazali smo da je preživela ne samo skulptura, već i Srbija", rekao je Vesić.\nDirektorka Zavoda za zaštitu spomenika Olivera Vučković primetila je da život pokaže da i spomenici imaju svoju čudnu sudbinu - da se vrate do nas u nekom drugom obliku.\n"Pre samo 90 godina ovde je podignut Spomenik zahvalnosti Francuskoj, a na tom mestu je od 1913. do 1916. godine bio spomenik posvećen voždu Karađorđu. To je bila monumentalna skulptura vajara Paška Vučetića, koju su Austrougari dolaskom na ovaj prostor, 1916. godine potpuno uklonili. Šta se desilo sa ostalim delovima skulpture, nikada nećemo saznati", rekla je Vučković.\nUz zahvalnost dr Marku Popoviću, rekla je da su uz njegovu pomoć uspeli da nađu skulpturu u depoima Muzeja grada Beograda i da je, posle 20 godina, vrate na ovo mesto.\nNa svečanosti otkrivanja skulpture, Veljko Đuranović iz Saveza guslara Srbije odsvirao je jednu numeru na guslama.\nAKO NE ZNATE, OVAKO IZGLEDA SPOMENIK ČUVENOM RAŠI POPOVU: Nalazi se ovde i skroz je drugačiji od svega što ste dosad videli! FOTO\nGRAD BEOGRAD: Komisija usvojla predlog za spomenike trojici gradonačelnika, jedan od njih i Branko Pešić\nDan primirija u Prvom svetskom ratuKalemegdanslepi guslarspomenikPaško VučetićKarađorđe


INTER ZASTAO U ĐENOVI: Lukić pogodio u pobedi Torina\n12.09.2021. • 17:04\nEkipa iz Milana dva puta vodila na kraju 2:2\nInter je zastao u trećem kolu Serije A u Đenovi. Aktuelni šampion nije uspeo da pobedi Sampdoriju na stadionu "Luiđi Feraris" iako je dva puta vodio - 2:2 (1:2).\nDi Marko je doneo prednost Interu u 18. minutu, Jošida je izjednačio u 32, da bi se na odmor otišlo sa prednošću gostiju. Lautaro Martinez je u 44. minutu na asistenciju Barele doneo novu prednost.\nFoto: Tanjug/Tano Pecoraro/LaPresse via AP\nNa početku drugog dela Auđelo (47) je izjadnačio, a do kraja meča je Korea protpustio idelanu priliku za Inter koji je posle dve startne pobede zabeležio remi pa je tako Napoli ostao na v rhu sa maksimalnih devet bodova.\nSpektakularan meč viđen je na Sardiniji gde je Kaljari vodio 2:0, a onda u poslednjih pola sata dozvolio Đenovi da slavi 3:2! Žoao Pedro (16) i Kapiteli (56) bili su strelci za Kaljari, a onda su Matijja Destro (59) i Fares (69, 78), napravili vekliki preokret. Nikola Maksimović igrao je ceo meč za Đenovu\nLazar Samardžić se već isplaćuje Undinezeu. Mladi nemački reprezentativac postigvao je gol u 89. minutu za pobedu nad Specijom od 1:0.\nTorino je deklasirao Salernitanu 4:0, Sanabrija je otvorio seriju u 45. minutu, Bremer je u 65. poviisio na 2:0, Pobega u 87. na 3:0, a naš reprezentativac Saša Lukić tačku na "i" u 90+1. Na golu "bikova" Vanja Milinković-Savić bio je raspoložen, imao je tri odbrane.


Informacija o uključenosti djece romske nacionalnosti u predškolsko i osnovno obrazovanje i odgoj u Federaciji Bosne i Hercegovine\nDatum obavijesti: 16/07/2018\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine je na 150. sjednici, održanoj 12.07.2018. godine, prihvatila Informaciju o uključenosti djece romske nacionalnosti u predškolsko i osnovno obrazovanje i odgoj u Federaciji Bosne i Hercegovine, koju je izradilo Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke.\nIzrada navedene informacije predstavlja nastavak aktivnosti Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke usmjerenih na unapređenje stanja u Federaciji BiH u pogledu uključenosti i ravnopravnog učešća u obrazovnom procesu sve djece, uključujući i djecu koja dolaze iz marginaliziranih društvenih grupa, kao što su Romi. U Informaciji je ukazano na vrlo nisko učešće djece romske nacionalnosti u programima predškolskog odgoja i obrazovanja, a posebno u cjelovitom razvojnom programu predškolskog odgoja i obrazovanja. Kada je u pitanju broj djece romske nacionalnosti koja pohađaju osnovnu školu u Federaciji BiH, u Informaciji je naveden podatak od 1510 djece. Evidencija o broju djece romske nacionalnosti koja ne pohađaju osnovno obrazovanje, tj. koja su izvan sistema osnovnog odgoja i obrazovanja, se ne vodi u kantonima, ali postoje izvjesne procjene o broju djece romske nacionalnosti koja prekidaju osnovno obrazovanje prije njegovog završetka. Kao osnovni razlog prekidanja osnovnog obrazovanja prije završetka istog kod učenika romske nacionalnosti se navodi preseljenje, odnosno migracije porodica (privremeno ili trajno), i to prvenstveno u inostranstvo. Među najveće izazove s kojima se susreću djeca romske nacionalnosti u predškolskom i osnovnom obrazovanju ubrajaju se: nizak socio-ekonomski status većine romskih porodica, udaljenost odgojno-obrazovne ustanove od mjesta stanovanja djeteta, nedovoljna organizaciona podrška obrazovnog sistema obrazovanju djece romske nacionalnosti, ali i moguća diskriminacija u kontaktima s vršnjacima ili drugi skriveni oblici diskriminacije u obrazovanju. Kao poseban izazov treba navesti činjenicu da se ni u jednoj školi u Federaciji BiH, niti Bosni i Hercegovini uopće, romski jezik ne izučava kao fakultativni predmet.\nInformacija o uključenosti djece romske nacionalnosti u predškolsko i osnovno obrazovanje i odgoj u Federaciji Bosne i Hercegovine, sa predloženim preporukama, će, na osnovu zaključka Vlade Federacije BiH, biti upućena vladama kantona.\nKompletna Informacija je dostupna na linku ispod.\nUkupno posjeta: 1605878


Lavrov Amerikancima: Čiji neidentifikovani helikopteri lete iznad Avganistana - Sputnjik Srbija\n00:08 07 Jul 2020\nLavrov Amerikancima: Čiji neidentifikovani helikopteri lete iznad Avganistana\n13:57 20.02.2018 (osveženo 14:28 20.02.2018) Preuzmite kraći link\nRusija očekuje odgovor od SAD povodom neidentifikovanih helikoptera koji lete nad Avganistanom, ali zasad ga Vašington izbegava, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\n© AP Photo / Shannon Stapleton\nLavrov upozorava: Sever Avganistana novo uporište terorizma\nMediji su prošle godine saopštili da preko Avganistana nepoznata avijacija prebacuje militante DAEŠ-a i snabdeva ih oružjem.\nOn je naveo da su neidentifikovane letelice mogle biti povezane sa SAD.\nMeđutim, SAD i NATO nisu reagovali na saopštenja o nepoznatoj avijaciji, iako su im ova pitanja postavljali i Kabul i Moskva.\nVojska SAD i NATO-a pokušavaju da negiraju činjenice da su teroristi DAEŠ-a prisutni u Avganistanu, rekao je Lavrov.\n„Po našim podacima, prisustvo DAEŠ-a na severu i istoku Avganistana je prilično ozbiljno, ima ih već hiljade. To povećava rizike ulaska terorista i u Centralnu Aziju i otuda nije tako teško uđi u Rusiju“, dodao je on.


Aktuelnosti Archives - Page 121 of 140 - Fondacija Srpski legat\nRođena je glumica Svetlana Bojković\nNa današnji dan, 14. decembra 1947. godine, u Zemunu je rođena glumica Svetlana Ceca Bojković. Glumom je počela da se bavi još u osnovnoj školi, u okviru dramskih sekcija, a paralelno sa gimnazijom išla je i u muzičku školu i svirala klavir. Na Akademiji za pozorište, film, radio i televiziju\nRođen je esejista, pripovedač i prevodilac Jovica Aćin\nNa današnji dan, 13. decembra 1946. godine u Zrenjaninu je rođen esejista, pripovedač i prevodilac Jovica Aćin. Nakon osnovne i srednje škole došao je u Beograd, gde je počeo da radi kao urednik biltena Tehnološkog fakulteta i „Studenta“, te potom u drugim časopisima i izdavačkim kućama, a zbog tekstova u\nPoginuo je Vasa Čarapić, Zmaj od Avale\nNa današnji dan, 12. decembra 1806. godine, tokom napada na Beograd poginuo je vojvoda gročanske nahije i ustanik Vasa Čarapić, zvani „Zmaj od Avale“. Rođen je oko 1770. godine u Belom Potoku, a već krajem osamdesetih godina tog veka, kao dobrovoljac, učestvovao je u Kočinoj krajini i borio se protiv\nOsnovana je Akademija dramskih umetnosti u Beogradu\nNa današnji dan, 11. decembra 1948. godine, uredbom vlade FNR Jugoslavije, osnovana je Akademija za pozorišnu umetnost, kojoj je dve godine kasnije pripojena i Visoka filmska škola. Nastava je počela februara naredne godine, a prvi profesori glume bili su Mata Milošević i Jozo Laurenčić, njihovi asistenti ― Miroslav Belović, Stevo\nRođen je dirigent Mladen Jagušt\nNa današnji dan, 10. decembra 1924. godine u Sunji je rođen jedan od najznačajnijih srpskih dirigenata, Mladen Jagušt. Osnovnu i srednju školu završio je u Kragujevcu, a studije dirigovanja u Zagrebu kod Fridriha Cauna. Još sa šest godina počeo je da svira violinu, sa osam da peva solističke deonice u\nPočeo je sa radom Medicinski fakultet u Beogradu\nNa današnji dan, 9. decembra 1920. godine svečano je otvoren Medicinski fakultet u Beogradu. Nastojanja i rasprave u srpskom društvu i među lekarima, u vezi sa osnivanjem ove ustanove, postojale su još od sedamdesetih godina XIX veka, ali su se samo na tome i završavale. Ipak, nakon Prvog svetskog rata\nRođen je pisac Jakov Ignjatović\nNa današnji dan, 8. decembra 1822. godine u Sentandreji rođen je pisac Jakov Ignjatović. Nakon osnovne škole u rodnom mestu, išao je u gimnazije u Vacu, Ostrogonu, Budimu i Pešti, i potom studirao prava, prvo u Pešti, pa u Kečkemetu, gde je položio i advokatski ispit. Po učešću u Mađarskoj\nNarodna skupština Kraljevine Srbije usvojila je Nišku deklaraciju\nNa današnji dan, 7. decembra 1914. godine u Nišu je potpisan dokument, poznat pod nazivom „Niška deklaracija“. Tome je prethodila ideja da se Sloveni sa teritorija različitih zemalja ujedine u jednu državu, te pregovori između Beograda i Cetinja, kao i akcije srpske vlade i zastupnika ideje o jugoslovenskom jedinstvu iz\nRođena je novinarka i urednica Programa za decu i mlade TV Beograd, Donka Špiček\nNa današnji dan, 6. decembra 1933. godine u Beogradu je rođena novinarka i urednica Programa za decu i mlade TV Beograd, Donka Špiček. Nakon završene gimnazije, diplomirala je ruski jezik i književnost na Višoj pedagoškoj školi i produkciju na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu. Radila je potom kao nastavnik u\nUmro je filolog, profsor i akademik Miloš Đurić\nNa današnji dan, 5. decembra 1967. godine u Beogradu je umro filolog, profesor i akademik Miloš Đurić. Rođen je 14. januara 1892. godine u Benkovcu, a posle završene osnovne škole i gimnazije, studirao je klasičnu filozofiju u Zagrebu. Radio je prvo kao profesor u Sremskoj Mitrovici, Zemunu i Drugoj muškoj\nRođen je kompozitor i prvi rektor Muzičke akademije u Beogradu, Kosta Manojlović\nNa današnji dan, 4. decembra 1890.godine u šumadijskom selu Krnjevu kod Velike Plane, rođen je budući kompozitor i prvi rektor Muzičke akademije u Beogradu, Kosta Manojlović. Učenje muzike započeo je u Bogosloviji i Srpskoj muzičkoj školi u Beogradu, a nastavnici su mu bili Stevan Stojanović Mokranjac, Miloje Milojević i Stevan\nRođen je arhitekta, profesor i akademik Ivan Antić\nNa današnji dan, 3. decembra 1923. godine u Beogradu je rođen budući arhitekta, profesor i akademik Ivan Antić. Nakon završene Francusko-srpske osnovne škole i Treće muške realne gimnazije, diplomirao je na Arhitektonskom fakultetu u Beogradu 1950. godine kod profesora Dimitrija Leka, a još tokom studija radio je u Ministarstvu saobraćaja,\nRođen je književnik i akademik Ljubomir Simović\nNa današnji dan, 2. decembra 1935 .godine u Užicu je rođen književnik, prevodilac i akademik Ljubomir Simović. Osnovnu školu, niže razrede gimanzije i učiteljsku školu završio je u Užicu, a diplomirao je 1962. godine na Filološkom fakultetu u Beogradu, na grupi za istoriju jugoslovenske književnosti i srpskohrvatski jezik. Kao student\nOtvorena je Gradska bolnica u Beogradu, danas KBC Zvezdara\nNa današnji dan, 1. decembra 1935. godine, „Gradska bolnica“, sadašnji KBC „Zvezdara“, je kao zadužbina trgovca i dobrotvora Nikole Spasića predata na upotrebu građanstvu. Prvobitno je to bila bolnica sa 100 kreveta, namenjena lečenju građana sa užeg gradskog područja, poznatog kao Bulbulder, da bi do početka Drugog svetskog rata udvostručila\nRođen je fudbaler i trener, druga Zvezdina zvezda, Dragoslav Šekularac\nNa današnji dan, 30. novembra 1937.godine u Štipu je rođen Dragoslav Šekularac, fudbaler, trener i druga „Zvezdina zvezda“. Kada je imao šest meseci porodica se preslila u Beograd, gde se potom i školovao, a nakon nekoliko neuspelih pokušaja da se priključi „Crvenoj zvezdi“ u klub ga je pozvao tadašnji trener\nRođen je istoričar književnosti, profesor i akademik Svetislav Vulović\nNa današnji dan, 29. novembra 1847. godine u Ivanjici je rođen istoričar književnosti, profesor Velike škole i akademik Svetislav Vulović. Nakon završene osnovne škole u Kraljevu, te gimnazije i pravnog fakulteta u Beogradu, radio je jedno vreme u beogradskom sudu, pa je 1870. godine postao profesor beogradske gimnazije, a jedanaest


Kovačević: Opozicija daje legitimitet Šmitu | Banjaluka.net\nKovačević: Opozicija daje legitimitet Šmitu\nVeoma je tužno da bilo ko iz Republike Srpske daje legitimitet Kristijanu Šmitu sastajući se s njim, kada se zna da je Šmit jedan od predvodnika cijele priče pritisaka na Republiku Srpsku i oduzimanja Srpskoj i njenom narodu onoga što joj pripada, izjavio je portparol SNSD-a Radovan Kovačević.\nKovačević je naveo da Šmit kao nepostojeći visoki predstavnik pokušava da koristi nepostojeća i antidejtonska bonska ovlašćenja, odnosno da Republici Srpskoj nameće odluke.\nOn je napomenuo da će se gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković, kako je sam najavio, sljedeće sedmice da sastati sa Šmitom, koji je svojim postupcima rekao da za njega ne postoji Narodna skupština Republike Srpske, građani Srpske i da je spreman da poništi zakon koji su u republičkom parlamentu, najvišem zakonodavnom organu Republike, usvojili narodni poslanici i iz vlasti i opozicije, uključujući i poslanike iz Stanivukovićeve stranke.\n“Šmit, bez ikakvih ovlaštenja i funkcije, neizabrani stranac kojeg niko nije zvao da dođe u BiH i koga nikada niko od nas nije pozvao da se bavi našim životima i imovinom ili bilo čim što se tiče Republike Srpske, poništio je i rekao da više ne postoji nešto što su usvojili naši poslanici i demokratske institucije, koje su za njega očito nebitne”, rekao je Kovačević za RTRS.\nOn je dodao da sastanak bilo kojeg predstavnika Republike Srpske sa takvim ljudima znači da im se daje legitimitet koji nemaju, te da je to sramno i uvredljivo za građane Srpske.\nKovačević je poručio da Republika Srpska mora da nađe način kako da se odupre ugnjetačima koji su došli da ponište demokratska, civilizacijska i građanska prava srpskog naroda.\n“Mi ćemo nastaviti da štitimo Republiku Srpsku i njene interese, a ne da sjedimo sa onima koji te interese poništavaju i gaze”, istakao je Kovačević.\nOn je rekao da predstavnici opozicije “nikada nemaju vremena kada treba da se zaštiti Republika Srpska i podrže ljudi u Srpskoj koji žele da se bore za svoju Republiku, ali da uvijek imaju vremena da sjednu sa onima koji poništavaju sve što Srpskoj po Ustavu i Dejtonu pripada”.\n“Isto tako, evidentno je da žele da daju legitimitet ljudima bez legitimiteta i to sve sa jednim ciljem – da dođe do promjene vlasti u Republici Srpskoj na nedemokratski način jer su potpuno svjesni da na izborima i na demokratski način nemaju šta da traže. Iz tog razloga se uzdaju u Šmita”, smatra Kovačević.\nOn je poručio da predstavnici vlasti u Republici Srpskoj nikada neće priznati legitimitet Šmita dok mu to ne prizna Savjet bezbjednosti UN i dok Republika Srpska kao strana ne potpiše sporazum sa drugim stranama da je potreban bilo kakav visoki predstavnik, dodajući da se to nikada neće desiti.


Javno - istrazivanja - Polovne pumpe za nove poplave\nBIRN saznaje u austrijskoj kompaniji "Andritz" (Andric) da je kompanija ENTJUBA ("Entergotehnika Južna Bačka") u oktobru 2014. godine kupila dve pumpe tipa FP 40-700 DD i da niko više u Srbiji od njih nije kupovao ove pumpe.\nIdentičan model se navodi i u tenderu EPS-a iz oktobra 2015. godine pod nazivom - „Nabavka dve polovne dvouzlazne pumpe tipa FP 40-700 DD sa postoljem, pratećom opremom i potisnim cevovodom“.\nNa pitanje upućeno direktoru EPS-a Miloradu Grčiću zašto baš sada EPS kupuje ove pumpe i da li je kompanija ikada kupovala pumpe slične snage i sličnog tipa, BIRN je dobio pisani odgovor u kome se kaže:\n„Pumpe su kupljene imajući u vidu klimatske promene i velike padavine“.\nKao što je BIRN već izveštavao, posao isušivanja kopa Tamnava vredan 15 miliona evra septembra 2014. dobio je konzorcijum koji čine kompanija iz Novog Sada „Energotehnika Južna Bačka“ i rumunska kompanija „Neš“.\nBIRN je tada objavio da ove dve firme ne ispunjavaju tenderske uslove s obzirom da nisu imale referencu i iskustva u poslovima ispumpavanja velikih voda. Takođe, protivno zakonu, pobednički konzorcijum nakon ulaska u posao angažuje treću kompaniju koja nije navedena kao podizvođač, holandski „Van Hek“, kompaniju koja je specijalizovana za ispumpavanje voda i koja raspolaže opremom, a pre svega, pumpama.\nDvadeset holandskih pumpi je izbacilo najveći deo vode iz potopljenog rudnika. Ipak, kako je vlasnik „Južne Bačke“ Dragoljub Zbiljić u telefonskom razgovoru za BIRN rekao u decembru 2014. godine, holandske pumpe nisu mogle da dopru do većih dubina, pa je on kupio austrijske "Andric" pumpe koje to mogu.\n„Mi sada radimo mnogo više sa Andric pumpama. Svega osam pumpi Van Heka radi sada, u početku je bilo 20 pumpi“, rekao je tada Zbiljić.\nDanas, gotovo dve godine kasnije, na pitanje zašto su kupljene polovne pumpe, kada nove koštaju isto, ili čak manje od onoga što je plaćeno „Južnoj Bačkoj“, u EPS-u odgovoraju da je to netačna informacija, i dodaju:\n„S obzirom da je njihova (polovnih pumpi, prim. aut.) primena opravdana u slučaju značajnih poplava, ekonomski nije opravdana kupovina novih pumpi za ove namene“.\nNakon velikih poplava u maju 2014. godine kop Tamnava u sastavu Rudarskog basena Kolubara je potopljen.\nIz ovog kopa i iz Kolubare se crpi ugalj od koga se proizvede 50 posto električne energije u Srbiji. Situacija je zahtevala hitnost i brzo delovanje, ali sa početkom isušivanja se počelo tek u septembru. Zbog odlaganja početka isušivanja za četiri meseca naneta je šteta energetskom sektoru i budžetu Srbije od najmanje 120 miliona evra.\nEPS je ovo odlaganje pravdao uslovljavanjima Svetske banke od koje je uzet kredit za saniranje šteta od poplava i koja je nalagala da se kompanija koja će isušivati kop izabere na tenderu.\nBIRN je u pomenutom istraživanju naveo da Zakon o javnim nabavkama u slučaju elementarnih poplava ostavlja mogućnost da se izbegnu nabavke, čime bi se šteta smanjila za najmanje 120 miliona evra.\nEPS je u oktobru 2015. godine raspisao tender za nabavku polovnih pumpi. Na tender se javilo svega dva ponuđača, „Južna Bačka“ i beogradska kompanija „Mernokor“.\nPonuda „Mernokora“ je odbijena jer nisu ispunili bitne uslove tendera. Kao jedini preostali ponuđač izabrana je „Južna Bačka“, sa kojom je zaključen ugovor u januaru 2016. godine.\nNaziv tendera je glasio „Nabavka dve polovne dvoulazne pumpe tipa FP 400-700 DD, sa postoljem pratećom pripadajućom opremom i potisnim cevovodom“. U tenderskoj dokumenatciji kao prateća oprema se navode pontonski nosači cevovoda i pumpi, cevovodi i čamac za četiri osobe.\nBrojni stručnjaci i inženjeri EPS-a, kao i stručnjaci sa Rudarsko-geološkog fakulteta u Beogradu su smatrali da je najracionalnija odluka bila da se odmah nakon poplava kupi oprema i da stručnjaci iz Kolubare i EPS-a sami isuše kop, čime bi se dobilo na vremenu i uštedeo novac, dok bi oprema ostala u vlasništvu EPS-a.\nTender za isušivanje kopa vredeo je 15 miliona evra, a "Južna Bačka" je izabrana na osnovu najniže cene i najkraćeg roka. Ipak, rok za završetak posla je pomeran dva puta, pa je umesto za predviđenih četiri meseca, posao završen za osam meseci, dok ni godinu i po dana nakon završetka posla javnost ne zna koliko je zaista koštalo isušivanje. BIRN je još u februaru 2015. godine uputio zahtev EPS-u da dostavi fakture o isplatama „Južnoj Bačkoj“, ali ni pored dve kazne zbog nepoštovanja Zakona o slobodnom pristupu informacija, EPS ne dostavlja ovu informaciju.\nJavnost o ovom poslu danas može da sazna samo iz usmenih izjava premijera Vučića, koji je u više navrata optuživao BIRN da laže, ali bez iznošenja činjenica vezanih za ovaj slučaj.\nPoslednji put, Vučić je u martu 2016. godine još jednom negirao tvrdnje iznete u BIRN-ovom istraživanju i istakao da je posao urađen efikasno i povoljno, čak na štetu „Južne Bačke“.\n„Na kraju se ispostavilo da su ti ljudi koji su to radili izgubili negde oko 1,3 do 1,5 miliona evra na tom poslu“ izjavio je Vučić za Insajder.\nDragoljub Zbiljić, vlasnik „Južne Bačke“ odbio je da odgovori na pitanja BIRN-a koja se odnose na prodaju pumpi EPS-u.


Osiguranje od povreda na radu nedovoljno regulisano: Život košta 6.200 eura\nRadnici na crno praktično bez zaštite\n24556 pregleda\t189 reakcija\t15 komentar(a)\nDetalj s jednog gradilišta (ilustracija), Foto: Nenad Mandić\nPoslodavci za radnike u crnogorskim građevinskim kompanijama za obavezno osiguranje od povreda najčešće uplaćuju minimalne premije od jedan i po do dva eura mjesečno, pa u slučaju smrti njegova porodica može dobiti obeštećenje od osiguravajuće kuće u iznosu do 6.200 eura. Ako radnik zadobije potpuni i trajni invaliditet najvišeg stepena može računati na dvostruki iznos do - 12.400 eura.\nUgledati se na sistem osiguranja u Evropi: Marković foto: Unija slobodnih sindikata\n”Zakon o zaštiti i zdravlju na radu u Crnoj Gori obavezuje poslodavce da na njihov teret kolektivno osiguraju zaposlene od povreda na radu i profesionalnih bolesti. To u praksi znači da poslodavci u građevinarstvu šteda i na ovome i da osiguravaju zaposlene na minimalne naknade - premije od 1,5 eura po zaposlenom. Ovaj dio se odnosi samo na privredna društva koja legalno posluju, dok je veliki broj u neformalnoj ekonomiji koji ne osiguravaju zaposlene, gdje ne postoje ugovori o radu ili drugi radno-pravni ugovori”, kazao je Marković.\nGrađevinarstvo najrizičnija djelatnost po broju nesreća, a osiguranja od povrede minimalna (Ilustracija)foto: Boris Pejović\nProsječna premija za osiguranje od povrede je deset eura godišnje: Šaban foto: Luka Zeković\nU prosjeku - malo\ngrađevinski radniciSindikat građevinarstva i industrije građevinskog materijalaNenad Markovićosiguranje od povredaZakon o zaštiti i zdravlju na raduNacionalni biro osiguravačaBoris Šaban


Koci: Nije bilo potrebe za bilo kakvim spektaklom • RTK\nAdvokat Arianit Koci izjavio je povodom jučerašnjih hapšenja od strane Specijalnog suda, da je Kancelarija specijalnog tužioca postupila u skladu sa svojim mandatom, koji su omogućili poslanici Skupštine Kosova kada su glasali za taj zakon, i da nije bilo potrebe za bilo kakvim spektaklom.\n„Brinem što strani pravnici izgleda ne razumeju naš društveni kontekst. I nije bilo potrebe za bilo kakvim spektaklom. Svi su se do sada odazvali pozivu i Gucati i Haradinaj odazvali bi se bez problema. Što se tiče hapšenja, verujem da je to bio nepotreban spektakl. Bilo je dosta policijskih snaga, a dva ili tri policajca su mogli da izvrše hapšenje bez ikakvih problema“, kazao Koci.\nOn ističe da još uvek nije nepoznato da li su dosijei koji su doneti u kancelariju Organizacije ratnih veterana OVK autentični dokumenti.\nPrema njegovim rečima, tužilaštvo bi trebalo da objasni i istraži zašto su ti dosijei procureli i dodao da nikakvi dokumenti, njihov sadržaj ili imena svedoka ne bi trebalo da budu javno objavljeni.\n„Verujem da je i ovde OVK upala u zamku nekoga ko vodi specijalni rat protiv Specijalnog suda i Kancelarije specijalizovanog tužioca“, naglašava Koci.\nPredstavnik Organizacije ratnih veterana OVK Džavit Jašari, istakao je da su tokom jučerašnjeg dana "kidnapovani" predsednik te ogranizacije Hisni Gucati i njegov zamenik Nasim Haradinaj, što je, kako je naveo, neprihvatljivo za tu organizaciju.\n"Nisam rekao da su uhapšeni, ali jesam rekao da su kidnapovani. Način na koji je Euleks došao u naše kancelarije je za osudu i neprihvatljiv. Zbog činjenice da su došle specijalne jedinice suda za koji znate da ga ne prihvatamo. Način na koji su ušli, kako su blokirali ulaze i izlaze, ostavlja mnogo sumnji", poručio je Jašari\nJašari za sve ovo što se događa krivi Skupštinu Kosova koja je odobrila osnivanje Specijalnog suda.\n"Ne bojimo ovakvih spektakla. Verujem da će se protesti u svakom slučaju održati, ali obratićemo se i lokalnim institucijama. Juče je najveća sramota bila za naše institucije, a na prvom mestu za kosovski parlament", naglasio je Jašari.


Kako prenose tamošnji medji, muškarci za koje se veruje da su deo jedne mafije, sumnjaju da je nesrećna žena učestvovala u ubistvu 19-godišnjaka čije je telo pronađeno pre nekoliko dana. Njene komšije su samostalno došle do zaključka da je ona učestvovala u njenom ubistvu jer, kako piše "Dejli mejl", živi u blizini mesta ubistva. Još uvek se ne zna da li je samo to bio razlog sumnje da je ona počinila ovaj zločin, ali očigledno je da nisu želeli da se pravda istera legalno.\nPolicija je dodala da je grupa, pre nego što su krenuli da je maltretiraju, spalila njenu kuću do temelja, kao i da je više od 15 mladića uhapšeno zbog ovog napada, nakon što su videli snimak.\nSem informacije da je odmah prevezena u bolnicu, ne zna se u kakvom je trenutno stanju.\nPolicija je izjavila lokalnim medijima da istražuje i ubistvo 19-godišnjaka, ali i pravi uzrok linčovanja ove žene.


Poziv zainteresovanima za učešće na seminaru za IPARD program - Regionalna Privredna komora Južnobanatskog upravnog okruga\nPoziv zainteresovanima za učešće na seminaru za IPARD program\nDatum kreiranja sreda, 27 decembar 2017 12:55\nKao što ste upoznati Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede je već raspisalo jedan konkurs, a u najavi je raspisivanje i ostalih konkursa za IPARD program. Tim povodom Privredna komora Srbije će organizovati seriju seminara na kojima ćemo našim članicama predstaviti mere programa i neke specifičnosti vezane za apliciranje na konkurse. Očekujemo da će na nekim seminarima učestvovati i predstavnici Ministarstva poljoprivrede.\nPrva serija predavanja će biti vezana za opšte uslove i biće besplatna dok će se u drugom krugu nakon što se korisnici upoznaju sa detaljima mera, organizovati tematske radionice po tipovima investicija na kojima će se raditi detaljnije predsavljanje mera i posebnih uslova koje korisnici moraju ispuniti do kraja investicija. Drugi krug radionica će biti sa kotizacijama.\nKako bi se odredile lokacije za seminare, vrši se anketiranje zainteresovanih, tako da bi u slučaju dovoljnog brojazainteresovanih mogli da organizujemo u Pančevu. Rok za prijavu je do 10. januara 2018. godine, kako bi mogli planirati radionice u skladu sa brojem zainteresovanih.


Pantelić:Želimo direktan plasman na Svetsko prvenstvo u Kataru – Otvoreno\nNaslovnaVestiDruštvoPantelić:Želimo direktan plasman na Svetsko prvenstvo u Kataru\nPantelić:Želimo direktan plasman na Svetsko prvenstvo u Kataru\nZamenik predsednika Fudbalskog saveza Srbije (FSS) Marko Pantelić rekao je da je zadovoljan današnjim žrebom kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2022. godine u Kataru i da je cilj direktan plasman na taj turnir.\n„Zadovoljni smo sa žrebom, želimo direktan plasman na Svetsko prvenstvo. Portugal nam je stari poznanik, već smo imali prilike da se sastajemo u kvalifikacijama. Sigurno da nas očekuju ponovo dve jake i veoma neizvesne, interesantne utakmice“, rekao je Pantelić, preneo je sajt Fudbalskog saveza.\nŽrebom u Cirihu određeno je da će se reprezentacija Srbije u kvalifikacijama za Mundijal u Kataru 2022. godine takmičiti u Grupi A sa Portugalom, Irskom, Luksemburgom i Azerbejdžanom.\nPantelić je ocenio da će se borba za prvo mesto u grupi voditi između Srbije i Portugala.\n„Irce takođe dobro poznajemo, imaju svoj prepoznatljiv stil koji forsiraju decenijama. Luksemburg nam je bio rival u kvalifikacijama za Prvenstvo Evrope, selekcija koju dobro poznajemo. Sa Azerbejdžanom dugo nismo igrali, ali to je svakako jedan od rivala sa kojim želimo da ostvarimo maksimalan rezultat“, naveo je Pantelić.\nKvalifikacije se igraju od 24. marta do 16. novembra 2021. godine. Direktno na turnir plasiraće se pobednici 10 grupa, a 10 drugoplasiranih i dve reprezentacije iz Lige nacija igraće u baražu sa tri grupe od po četiri ekipe, a zatim slede polufinalni dueli, odnosno finalni meč u svakoj grupi.\nNenad 8. decembra 2020.\tAt\t06:28\nee, ti..da ti nije bilo Smedereva nikada od tebe fudbaler..a tako mu vracas..


Sportske.net - Nema spiskova - Albanija bez podrške u Beogradu!\nPredstojeća utakmica kvalifikacija za EURO 2016. između Srbije i Albanije na kraju će ipak biti odigrana bez prisustva gostujućih navijača.\nFudbalski savez Albanije odbio je predlog FSS da nacionalni savezi naprave dogovor oko toga da pristalice gostujuće selekcije ne dolaze u Beograd i Tiranu, pa je najavljeno da će na stadionu u Humskoj biti oko 2.000 pristalica reprezentacije Albanije.\nUslov koji je FSS potom poslao FS Albanije podrazumevao je dostavljanje ličnih podataka svih onih koji žele na utakmicu što do danas nije ispoštovano.\n"Nismo dobili spiskove u dogovoreno vreme, niti bilo kakav dopis u kojem bi bio objašnjen plan puta gostujućih navijača. Bez toga nikako nije moguće organizovati njihov boravak u Beogradu, niti im omogućiti ulazak na stadion" rekao je za "Novosti" komesar za bezbednost FSS Milivoj Mirkov.\nBezbednosne procene bile su takve da bi i sa dostavljenim spiskom bilo komplikovano omogućiti navijačima Albanije da uđu na stadion a bez njih je taj posao nemoguće obaviti.\n"Iskreno, nisam ni očekivao da će ispoštovati naš zahtev i poslati spisak svih navijača. Na taj način su sebi uskratili šansu da prisustvuju utakmici" rekao je Mirkov.\nKako sada stoje stvari, Albanija u Beogradu neće imati podršku svojih navijača a ukoliko sve ostane kako jeste, navijačima našeg nacionalnog tima ostaje da se svim silama okrenu podršci "Orlovima" kako bi bio ostvaren povoljan rezultat.


Opština Alibunar ulaže u razvoj sporta -\nOpština Alibunar ulaže u razvoj sporta\n12. februara 2021.0470\nU Opštini Alibunar potpisani su danas Ugovori o finansiranju programa sportskih organizacija. Potpisivanju ugovora prisustvovala je predsednica opštine Zorana Bratić, član opštinskog veća zadužen za oblast sporta i omladine Željko Radovanović i generalni sekretar Sportskog saveza Davor Petrović, kao i predstavnici sportskih organizacija i klubova sa teritorije opštine Alibunar.\nPredsednica Opštine Alibunar Zorana Bratić poželela je prisutnima puno sportskih uspeha u ovoj takmičarskoj godini, kao i da dostojno reprezentuju opštinu Alibunar na sportskim takmičenjima.\nPosebno je naglasila značaj i ulogu Opštine kao i sportskih klubova u razvoju i unapređenju sporta i sportskog duha kod mladih. Takođe je istakla da je zahvaljujući uštedama u budžetu opštine, racionalnom trošenju budžetskih sredstava u uslovima pandemijske krize izazvane kovid-19, opštinsko rukovodstvo uspelo je da značajno poveća sredstva u budžetu opštine opredeljena za sport i omadinu.\nČlan opštinskog veća zadužen za sport i omladinu Željko Radovanović istakao je značaj popularizacije i razvoja školskog sporta, pritom naglašivši uspešnu saradnju sa direktorima škola na teritoriji opštine Alibunar. Za programe razvoja školskog sporta izdvojena su iz budžeta opštine značajna sredstva.\nGeneralni sekretar Sportskog saveza Davor Petrović i naglasio je ugovornu obavezu sportskih klubova vezano za zakonito trošenje budžetskih sredstva, kao i obavezu poštovanja kalendara pravdanja dodeljenih budžetskih sredstva.\nRelated tags : davor petrovićopština alibunarrazvoj sportaželjko radovanovićzorana bratić\nSportski ribolovci Kovina dobili prostorije\nPančevo: počela jesenja akcija odnošenja kabastog otpada\n1. oktobra 2020.0601\n11. maja 2020.03085\n„Dečja nedelja“ obeležena je i u OŠ “Braca Petrov” u Pančevu\n8. oktobra 2021.0190\n1. jula 2022., 06:22


Trajni ajlajner - Audio verzija\nS obzirom na to da institucija, koja ovu vrstu obuke zvanično organizuje u svim svojim poslovnicama, za to poseduje sve neophodne dozvole, mora biti naglašeno da polaznici po završetku praćenja nastave postaju vlasnici sertifikata, koji je u praksi zvanično priznat.\nA u stvari to znači da on treba da bude upisan u radni dosije tog kandidata, u slučaju da ga ima otvorenog u okviru određene poslovnice Nacionalne službe za zapošljavanje. Preciznije rečeno, zakon nalaže da se stečeni sertifikati, odnosno diplome upisuju po nalogu zaposlenih u ovoj instituciji, tako da je svaki kandidat koji ostvaruje uslov, obavezan i da ta dokumenta lično odnese, te od nadležnih službenika zahteva da budu upisani.\nS obzirom na to da se radi o dokumentu, koji je sa pravnog stanovišta validan, to znači da se sme priložiti u trenutku konkurisanja za zaposlenje, jer će na taj način kandidat dokazati da je u potpunosti osposobljen za pružanje ove usluge. U bilo kojoj drugoj prilici, a ako za tim postoji potreba, vlasnik sertifikata svakako ima pravo da ga koristi na propisan način.\nNapominjemo da se specijalizovani kurs i obuka za trajni ajlajner organizuje na brojnim lokacijama u celoj zemlji, budući da Obrazovni centar Akademije Oxford posluje u skoro svakom gradu, a ovu edukaciju sprovodi u saradnji sa najboljim kozmetičkim salonima. Zapravo se nastava organizuje u prostorijama poslovnih partnera institucije organizatora, a podrazumeva se da će tokom upisa svaki pojedinačni polaznik da dobije relevantne informacije o mestu na kome se održava kurs.\nInače je u ponudi mogućnost praćenja nastave u grupi, ali i po individualnom principu, što podrazumeva da se svaki polaznik pojedinačno zvanično mora opredeliti koji tip nastave mu, po karakteristikama više odgovara.\nZa sva ona lica koja smatraju da će lakše usvojiti znanja ukoliko predavanjima pristupaju samostalno je namenjena individualna obuka i kurs za trajni ajlajner. Nastava se tada sprovodi isključivo onako kako zajedno budu odredili pojedinačn polaznik i zvanično ovlašćeni koordinator za nastavu, te svakako profesor čija su ovlašćenja vezana za sprovođenje edukacije. Podrazumeva se da će se oni usaglasiti oko tri najvažnije stvari, to jest oko toga kog datuma će individualna nastava početi, te svakako oko termina održavanja časova i dinamike, prema kojoj će se oni tom prilikom sprovoditi.\nVeć je rečeno da ova institucija organizuje i nastavu u grupi, a pravilnikom je predviđeno da časovima tada prisustvuje maksimalno 8 polaznika, te da je minimalan broj njih četvoro. A upravo toliko ljudi se mora prvo prijaviti u određenoj poslovnici organizatora, da bi bio ostvaren osnovni uslov za zvaničan početak nastave. Budući da grupa od najmanjeg broja kandidata, najpre mora da bude napravljena, zvanično ovlašćeni koordinator za nastavu i to isključivo onog predstavništva, u kome se prethodno pomenuti uslov ostvari, će posle toga da odredi kog datuma počinje edukacija, odnosno u kojim terminima i u skladu sa kakvom dinamikom se organizuje grupni kurs i obuka za trajni ajlajner. Promene na zahtev pojedinačnih polaznika nisu dozvoljene, već se očekuje da svako od njih prihvati navedena pravila.\nPosebno je važno istaći da se svakog radnog dana, a u doba kada je konkretno predstavništvo otvoreno, svako zainteresovano lice može lično prijaviti za pohađanje konkretne edukacije. Uz to je dozvoljeno da zvaničnu prijavu kandidat izvrši elektronski, tako da podatke koji se od njega zahtevaju dostavi na mejl ili preko broja telefona one poslovnice, koja se u mestu njegovog stanovanja nalazi. Vrlo je važno da izuzev imena i prezimena, dostavi i datum svog rođenja, te obavezno informacije za kontakt, a kako bi sva potrebna obaveštenja na vreme dobio.\nJoš je ostalo reći i to da se upis sme izvršiti isključivo ukoliko je prethodno prijavljeni kandidat prisutan, a od njega se zahteva i da uz sebe ima svu dokumentaciju, koja je u tom slučaju obavezna, a o tome će naravno da bude obavešten od strane ovlašćenog lica odabranog predstavništva.\nStručna obuka i kurs za trajni ajlajner - program i plan edukacije\nKoji je osnovni cilj primene ove tehnike je prva tema koju će obraditi specijalizovani kurs i obuka za trajni ajlajner.\nOdmah nakon toga će profesori vrlo detaljno da objasne polaznicima kako funkcioniše postupak nanošenja boje u tom slučaju, ali će ih naravno uputiti i u to koja je osnovna razlika između ove tehnike i klasičnog tetoviranja.\nTokom teorijskog dela će oni upoznati osnove dermatologije, te će im biti predstavljeni i različiti faktori koji mogu da imaju negativne posledice prilikom sprovođenja ove tehnike. Svakako će profesori ukratko da im objasne i kako se kroz istoriju ova tehnika razvijala, a prvo će raditi vežbe na papirima, zatim na veštačkoj koži, a po potrebi će kasnije moći da pristupe i radu na stvarnim modelima.\nPoseban akcenat će biti stavljen na adekvatan odabir boje, tako da će prisutni imati priliku da nauče šta sve mora da se posmatra da bi se ustanovilo koja od njih najviše odgovara konkretnom klijentu. Podrazumeva se da će oni tokom ove edukacije imati priliku i da se upoznaju sa specifičnim priborom koji se u tom slučaju koristi.\nDefinisano je programom da stručna obuka i kurs za trajni ajlajner ponudi polaznicima mogućnost da upoznaju i osnove teorije boja, te da nauče da koriste ajlajner, odnosno senke na pravilan način.\nIsto tako će polaznicima biti objašnjeno i to koje greške najčešće ovi stručnjaci mogu da načine tokom rada, te će im naravno biti posebno detaljno ukazano na to kako se mora postupati, da do njih uopšte ne bi dolazilo, jer se to ne sme dozvoliti tokom rada.\nSaznaće prisutni i prema kojim pravilima se mora izvršiti korekcija, to jest na koji način funkcioniše kontrola po završetku ovog tretmana.\nU kojim tačno terminima se organizuje kurs i obuka za trajni ajlajner i gde?\nBudući da se edukacija može pohađati na dva načina, to jest ili u formi grupne ili individualne, to znači da su podaci o terminima u kojima se održava specijalizovana obuka i kurs za trajni ajlajner dostupni svakom pojedincu tek nakon što se za jednu od navedenih opcija opredeli.\nDefinisanje dinamike prema koji će časovi da budu organizovani, kao i termina njihovog održavanja, ali i datuma početka se kod individualnog tipa edukacije prepušta svakom pojedinačnom polazniku. A princip koji se primenjuje u tom slučaju je naročito jednostavan i pruža maksimalnu slobodu kandidatu. Potrebno je da se on sam, a sa ovlašćenim koordinator za nastavu u konkretnom predstavništvu organizatora, kao i sa profesorom čije će zaduženje biti nastavu da vodi, usaglasi oko svega pomenutog.\nA ukoliko polaznik smatra da bi lakše stekao znanje ako nastavu pohađa u grupi, mora prihvatiti i princip prema kome se ta vrsta nastave organizuje. Radi se ustvari o tome da nadležno lice u poslovnici Obrazovnog centra Akademije Oxford u kojoj nastane grupa, određuje kako će se nastava sprovoditi. Jednostavnije rečeno, u jednoj grupi mora biti minimum 4 osobe, s tim da se dozvoljava najviše 8 ljudi nastavi tada da prisustvuje. Posle toga će pomenuto lice definisati kog datuma će grupni kurs i obuka za trajni ajlajner zvanično da počne i u kojim bi trebalo terminima časovi da budu organizovani, s tim što će morati da odredi i kakvom će se to dinamikom događati. Svaki pojedinac će, naravno biti obavešten o tome, a naročito će mu biti naglašeno da se zahtevi za izmenama ne smeju dozvoliti, ukoliko neki kandidat možda za tim bude imao potrebu.\nKoliko bi trebalo da traje obuka i kurs za trajni ajlajner?\nNastavni program obuhvata istovetan broj časova i za grupnu i za individualnu edukaciju, ali je dozvoljeno da se njihovo trajanje razlikuje.\nA razlog za to treba tražiti u načinu organizacije, budući da grupni kurs i obuka za trajni ajlajner predviđa dinamiku određenu unapred i to od strane organizatora, pa će nastava u tom slučaju da traje 4 dana. Napominjemo da 8 časova ukupno predviđa konkretni nastavni plan, a radi se o dinamici koja podrazumeva po 2 časa tokom jednog dana.\nPo kakvoj će dinamici ovaj nastavni fond da bude raspoređen, kada polaznik želi edukaciju da pohađa, samostalno će on odlučiti zajedno sa nadležnim profesorom, ali uz obavezno prisustvo koordinatora za nastavu u konkretnoj poslovnici Obrazovnog centra Akademije Oxford. Shodno tom dogovoru, individualna obuka i kurs za trajni ajlajner može trajati i kraće od četiri dana, ali i duže od perioda navedenog za grupnu edukaciju.\nSpecijalizovani kurs i obuka za trajni ajlajner - cena\nNa osnovu cenovnika, koji je aktuelan na nivou svih poslovnica Obrazovnog centra Akademije Oxford, specijalizovana obuka i kurs za trajni ajlajner košta 500 evra.\nPodrazumeva se da ovaj iznos svaki pojedinac ima pravo da plati i na rate, a detaljne informacije o tome će biti pružene svakome ko bude bio zainteresovan, tako da će prilikom upisa saznati na koliko rata je dozvoljeno da konkretni iznos bude podeljen, te kakvom dinamikom će se plaćanje u tom slučaju vršiti.\nPosebno je važno da svi prijavljeni znaju da se u skladu sa pravilima, plaćanje sme izvršiti jedino u dinarima, što znači da je obavezan svaki pojedinac ili ukupan iznos ili jednu ratu da plati u toj valuti. Zapravo će osoba, koja je u određenom predstavništvu ove institucije ovlašćena za obračun, tu sumu da obraćuna u domaćoj valuti, a uzeće se kao relevantna vrednost ona koju podrazumeva kurs, koji je na taj dan aktuelan za evro.\nSpisak gradova za kurs i obuku - trajni ajlajner


Način plasmana proizvoda iz RS nije atraktivan za kupce u Srbiji: Zakazala prodaja namještaja - Akta.ba\nNačin plasmana proizvoda iz RS nije atraktivan za kupce u Srbiji: Zakazala prodaja namještaja\n01.09.2009. 12:02 / Izvor: Nezavisne novine\nProdaja namještaja iz RS u Srbiju uz subvencionisane kredite neće ići očekivanom dinamikom, jer na tom tržištu postoje atraktivniji vidovi prodaje srbijanskog namještaja, kazali su 31.08.2009. godine u Udruženju prerade drveta pri Privrednoj komori RS.\nLazo Šinik, sekretar tog udruženja, kaže da su tek nedavno, objavom uredbe Vlade Srbije u "Službenom glasniku", stvoreni uslovi za prodaju domaćeg namještaja na tamošnjem tržištu u skladu sa Sporazumom o privrednoj saradnji službenog Beograda i Banja Luke. On, međutim, ne očekuje značajnije prihode po osnovu prodaje domaćeg namještaja na takav način s obzirom na to da, kako ističe, građani Srbije nemaju običaj da kupuju te proizvode na kredit.\n"U Srbiji je najzastupljeniji način kupovine namještaja na beskamatne čekove na 12 mjeseci koje nude tamošnji prodajni saloni, vjerovatno u saradnji sa proizvođačima. Drugi vid narudžbi ide preko radničkih sindikata, dok je kupovina namještaja na kredit veoma slabo zastupljena", naglašava Šinik.\nU "Novoj Drvnoj industriji Vrbas" iz Banja Luke potvrdili su da nisu prodali niti jedan komad namještaja u Srbiji po osnovu subvencionisanih kredita.\n"Naša fabrika ima svoje predstavništvo u Novom Sadu i već danas ćemo provjeriti u čemu je problem i kako ga je moguće otkloniti", rekao je Dragiša Kalinić, direktor te fabrike.\nU Udruženju prerade drveta, uprkos tome, ocjenjuju pozitivnim aranžman vlade RS i Srbije smatrajući značajnim to što je dvadesetak proizvođača namještaja iz RS dobilo priliku da se predstavi preko Drine, što im otvara prostor da ipak nađu put do kupaca.\nŠinik ukazuje da su banke u Srbiji preko kojih će biti plasirani krediti po subvencionisanoj kamati od pet procenata i s rokom otplate do pet godina, dobile spisak proizvođača namještaja iz RS uključenih u aranžman.\n"Naši proizvođači sada treba da osmisle promotivne kampanje u pravcu informisanja potrošača u Srbiji da se njihov namještaj prodaje pod istim uslovima kao i srbijanski. Sve što naše firme bude zaradile predstavljaće pomak naprijed i zbog toga Sporazum o privrednoj saradnji RS i Srbije smatram izuzetno pozitivnim, iako možda prihodi neće biti u visini nekih očekivanja", kaže Šinik.\nOn procjenjuje da će najveću prođu na tržištu imati već etablirani proizvođači namještaja, poput šamačke "Nove forme", koja u Srbiji ima nekoliko vlastitih prodajnih salona, dok će više truda morati da ulože firme koje prvi put izlaze na to tržište.\nPrvi konkretni rezultati aranžmana, prema riječima Šinika, biće poznati početkom novembra, kada će se proizvođači iz RS okupiti na zajedničkom štandu na Međunarodnom sajmu namještaja u Beogradu. Sporazum o privrednoj saradnji vlada dvije republike uključuje, takođe, prodaju turističkih aranžmana iz RS u Srbiji, te kragujevačkog punta i traktora IMT iz Beograda u RS, sve po subvencionisanim cijenama.


U okviru XXI Nedelje italijanskog jezika u svetu, čiji je ovogodišnji naslov „Dante, italijanski jezik“, i povodom obeležavanja 700 godina od smrti Dantea Aligijerija, Italijanski institut za kulturu u Beogradu i festival Beogradski mesec fotografije predstavljaju izložbu „Šuma i zvezde“ Frančeska Amorozina koja se održava od 18. oktobra do 12. novembra u Institutu.\n„Šuma i zvezde“ sadrži različite projekte ovog italijanskog fotografa koji se vezuju za Danteov put kroz zagrobni svet. Put počinje u Paklu „Knjigom komande“, pričom o lovu na veštice u severnoj Italiji i njihovoj čuvenoj knjizi o crnoj magiji; nastavlja se mračnim, zastrašujućim slikama projekta „Index Librorum Prohibitorum“ koji prikazuje knjige zabranjene od strane katoličke crkve; završava se delom „Daìmon“, povezanim sa reinkarnacijom duša, što predstavlja prelaz ka sledećem delu. Čistilište je mesto iščekivanja i upravo takva je atmosfera „Nove renesanse“, u kojoj su stare crkve i druge građevine smeštene u nadrealni ambijent gde je sve nepomično. Raj je predstavljen instalacijom „Svi anđeli padaju“ koja je prilagođena prostoru i u kojoj fotografije vise u vazduhu što upućuje na ljudsko stremljenje ka uzdizanju, a takođe je predstavljen i delom načinjenim za ovu izložbu koje predstavlja kraj putovanja. Tokom ovog puta moguće je slušati muziku koju je za projekat komponovao Stefano Đ. Falkone i čitati odlomke „Božanstvene komedije“.\nIzložba će biti otvorena u ponedeljak, 18. oktobra, u 18.30 časova uz maksimalan dozvoljen broj od 25 posetilaca u cilju sprečavanja širenja virusa korona. U slučaju većeg broja zainteresovanih posetilaca, svima će biti omogućen ulazak na izložbu u manjim grupama nakon otvaranja. Izložba će biti otvorena do 12. novembra 2021, od ponedeljka do četvrtka od 10 do 18 i petkom od 10 do 15 sati.\nDatum: od pon 18 okt 2021 do pet 12 nov 2021\nOrganizuje : IIC Belgrado, Belgrade Photo Month


Pomoć privrednika valjevskom zdravstvu | Patak Online – Valjevo vesti\nPomoć privrednika valjevskom zdravstvu\nVALJEVO – Oko 11 miliona dinara do sada je prikupljeno u akciji pomoći privrednika za opremanje valjevskih zdravstvenih ustanova u borbi protiv korona virusa. U akciji pod nazivom “Od privrede Valjevu” učestvovalo je više od sto firmi iz Valjeva, kao i nekoliko iz Beograda.\nNa namenski račun koji je otvoren radi pomoći za Opštu bolnicu, Dom zdravlja i Zavod za javno zdravlje, po poslednjim podacima, privrednici su od 31. marta kada je evidentirana prva uplata, uplatili oko 11 miliona dinara.\nUz novac, tokom akcije su pojedini privrednici direktno donirali zaštitnu opremu ili dezinfekciona sredstva za valjevsku bolnicu i Dom zdravlja, a u akciji koju su organizovali Valjevci koji žive i rade u Rusiji prikupljeno je oko 35.000 evra za nabavku novog sanitetskog voziloaza Dom zdravlja.\nTo vozilo sa kompletnom opremom za reanimaciju već se isporučeno Domu zdravlja.\nPrethodni članak Poziv za upis u Muzičku školu\nSledeći članak Sednica mioničke Skupštine u Hali sportova


Faktor | Za 47 porodilja do kraja sedmice isplata jednokratne novčane pomoći\n07.01.2021. / 11:12\nSlužba za finansije Općine Centar Sarajevo do kraja sedmice će izvršiti uplatu ovih pomoći na bankovne račune 47 porodilja.\nOvom prilikom će 400 maraka biti uplaćeno na račun jedne porodilje za rođenje trećeg djeteta, po 300 KM na račune 19 porodilja za rođenje drugog djeteta, te po 200 KM na račune 27 porodilja za rođenje prvog djeteta.\nOpćina Centar je za ove porodilje, osim jednokratnih novčanih pomoći, pripremila i higijenske pakete za bebe, koje će u skladu sa epidemiološkom situacijom biti podijeljeni porodiljama tokom narednog perioda.\nOvaj projekat Općina Centar realizuje od 2013. godine sa ciljem poboljšanja nataliteta na području ove lokalne zajednice i šire i ujedno predstavlja finansijsku podršku porodicama za opremanje novorođenčadi, navodi se u saopćenju Općine Centar.\nUzunović ostaje iza brave: Preko "tašna-mašna" firmi, iz Bosnalijeka izvlačio novac kojim su kupljene dionice te kompanije\nMahmutović: Sve je manje članova i neki bi rado ukinuli privredne komore\nRezultati rada u 2021: Očekivali kandidatski status, obećali raditi maksimalno predano, ali...\nSvetom liturgijom pravoslavni Božić obilježen u Sarajevu


Fori tekstil negira tvrdnje o pobuni radnica - Bizlife.rs\nFori tekstil negira tvrdnje o pobuni radnica\n07:29 Kragujevac, 30/03/2017\nUprava kompanije “Fori textile Ser d.o.o Kragujevac”, ranije “Zastava tapacirnica a.d” i dva reprezentativna sindikata sinoć su negirali tvrdnju Saveza samostalnih sindikata Kragujevac, koje je prenela agencija Beta, da se u tom preduzeću ne poštuju zakonska prava zaposlenih.\nSaopštenje kojim to negiraju su potpisali predstavnici Uprave “Fori textile ser d.o.o Kragujevac”, Odbora Samostalnog sindikata i Sindikat “Nezavisnost”.\n“Navodi istaknuti u novinskom napisu (na portalu agencije Beta), a potpisani od strane Saveza samostalnih sindikata Kragujevac, nisu dati od strane reprezentativnih sindikata kod poslodavca koji su upoznati sa stvarnim pravima zaposlenih i koji ovom prilikom zajedno s rukovodstvom ‘Fori textile ser’ objavljuju demanti navedenih napisa o navodnom nepoštovanju prava zaposlenih”, piše u tekstu dostavljenom agenciji Beta.\nSaopšteno je da ta kompanija svim zaposlenima pruža podjednako pravo na rad u skladu sa zakonom, da ih poštuje, da zaposleni imaju bezbedne i zdrave uslove za rad, zaštitu na radu, ograničeno radno vreme, pravo na odmore, naknadu za rad.\nObezbeđena su im i sva druga prava garantovana propisima Republike Srbije u skladu sa opštim i pojedinačnim aktima poslodavca, piše u saopštenju.\nUprava “Fori textile ser d.o.o. Kragujevac” je saopštila da se rad u trajanju dužem od propisanog radnog vremena organizuje u skladu sa Zakonom o radu, i da su normativi rada ustanovljeni i određeni od strane kupaca, a po važećim svetskim standardima u tekstilnoj industriji.\nNavedeno je i da je noćni rad vrednovan saglasno odredbama člana 108. Zakona o radu, a u skladu sa odredbama člana 118. Zakona o radu, obezbeđena je ishrana u toku rada u prostorijama kantine, te poslodavac zato ne isplaćuje naknadu troškova za topli obrok.\n“Obračunski listići zarada zaposlenih se u svemu, u skladu sa zakonom, svakog meseca uručuju svakom zaposlenom pojedinačno, što radnici potvrđuju svojim potpisom, te navode da postoji više obračunskih listića, smatramo krajnje neozbiljnim” navodi se u tekstu.\nU saopštenju je i ocena da su navodi Saveza samostalnih sindikata Kragujevac, koje je prenela agencija Beta, dati “isključivo s ciljem da destabilišu normalno odvijanje procesa rada kod poslodavca, otežaju poslovanje, a krajnji cilj da 438 porodica ostane bez posla i sigurne mesečne zarade”.\nBeta je juče prenela saopštenje Saveza samostalnih sindikata Kragujevca da su se radnice preduzeća “Fori tekstil” u Kragujevcu “pobunile jer rade po 12 sati na dan a primaju minimalnu zaradu”, i da “neke od njih nemaju uplaćeno zdravstveno osiguranje”.\nSavez samostalnih sindikata je između ostalog naveo da je 400 radnica odlučilo da se “suprostavi višegodišnjem zlostavljanju” od kada je “Zastava tapacirnicu” preuzelo slovenačko preduzeće “Fori tekstil” (Textile) koje proizvodi navlake za auto-sedišta.\nPo navodima tog sindikata, radnice su odbile da rade prekovremeno, na šta je usledila pretnja otkazima.\nstrajk mobing fori tekstil\nPingback: POBUNA radnica u slovenačkoj firmi Fori tekstil u Kragujevcu - Bizlife.rs\nHrvati otkrivaju kada ćemo i kako u EU\nOsmomartovsko istraživanje: Koliki je uticaj preduzetnica\nZa vozila preko 15 godina tehnički dvaput godišnje


“Obrisani” imaju pravo na odštetu od Slovenije – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“Obrisani” imaju pravo na odštetu od Slovenije\nNa osnovu prošlogodišnje presude Evropskog suda u Strazburu, građani koji su početkom 1992. godine ostali bez stalnog boravišta u Sloveniji, a koji danas žive u drugim državama, moraju da dokažu “svoj interes” za vraćanje nezakonito oduzetog prava, čak i ako nemaju sva potrebna dokumenta, poručeno je danas u Beogradu na konferenciji za štampu koju je organizovala Inicijativa za REKOM.\nAleksandar Todorović, osnivač i član predsedništva Civilne inicijative izbrisanih stanovnika Slovenije, ocjenio je da u Srbiji ima više od 2.000 građana koji su izbrisani iz slovenačkog registra i pozvao ih da podnesu molbu za stalni boravak, čak i ako nemaju sva dokumenta.\n“Najbitnije je aplicirati do 24. jula, čak i ako ne ispunjavate sve zakonske uslove, jer ste od tada u procesu, a zahtjev vam se može produžavati i dopunjavati naknadno”, istakao je on, dodavši da je to važno da bi sud u Strazburu uzeo u obzir zahtjeve “izbrisanih”, a Slovenija im platila odštetu za neisplaćene dječje dodatke, penzije, oduzete stanove, itd.\nPo njegovim riječima, bitno je i to da djeca “izbrisanih” imaju pravo da naslijede sve odštete ako uđu u pravni proces,a roditelji im umru.\n“‘Izbrisani’ molbu za izdavanje dozvole za stalni boravak u Sloveniji treba da podnesu slovenačkoj upravnoj jedinici, odnosno policiji u mjestu gdje su ili živjeli ili gdje bi željeli da žive po povratku, a rok za podnošenje molbe je vrlo kratak, i to je 24. jul”, rekao je Igor Mekina, izvršni direktor organizacije “Civik link” i javni zagovarač Inicijative za REKOM iz Slovenije.\nUkoliko oštećeni građani to ne učine do 24. jula, vjerovatno ni neće imati mogućnost da dobiju odštetu, upozorio je on, precizirajući da nematerijalna odšteta iznosi 20.000 evra, a da će materijalna, čiju visinu sud tek treba da odredi, biti i veća.\nIstakavši da se zahtjev može poslati i poštom, i bez svih potrebnih dokumenata, on je napomenuo da je, uprkos protestima sa raznih strana, slovenačka taksa za podnošenje takvog zahtjeva dosta visoka i iznosi 96 evra, ali da je vrijedi uplatiti, jer se može dobiti pozamašna suma na ime odštete.\nUslovi za podnošenje zahtjeva mogu se naći na internet stranici Ambasade Slovenije, rekao je on.


Prehrambena industrija je jedna od najznačajnih grana, jer generiše od 3,7% do 4,3% BDP-a, a u ukupnom izvozu zemlje učestvuje sa 12%\n- Podsticaji su doprineli da se poveća broj radnih mesta od 25 do 312 po investitoru, odnosno korisniku sredstava. Vrednost planiranih ulaganja se kreće od 305.000 do 45 miliona evra, za koja je odobrena podrška od 116.000 do 12 miliona evra. To nam je dalo dobru osnovu da ispunimo jedan od najvažnijih ciljeva, a to je modernizacija proizvodnje i povećanje konkurentnosti domaće agro-industrije – kaže Branislav Pejčić, načelnik Odeljenja za investicije u Ministarstvu privrede i dodaje da su mehanizmi za ostvarenje tog cilja slični onima koje koriste i članice EU kroz Fond za poljoprivredu i ruralni razvoj.\n- Prehrambena industrija je jedna od najznačajnih grana, jer generiše od 3,7% do 4,3% BDP-a, a u ukupnom izvozu zemlje učestvuje sa 12%. Međutim, ima prostora za podizanje konkurentnosti u ovoj oblasti. Zato je u analizi dat i niz preporuka kako bi se unapredio sistem dodele podsticaja. Jedna od značajnijih je, primera radi, da se kao glavni kriterijum za dodelu podsticaja više ne uzima broj planiranih novih radnih mesta, već potencijal za modernizaciju i automatizaciju proizvodnje. Zatim, važno je i usklađivanje sa standardima EU, podrška lokalnom ekonomskom razvoju, briga o životnoj sredini koju kompanije pokazuju korišćenjem zelenih tehnologija – kaže Čaušević.\nSistematičnim planiranjem nabavke namirnica i veličine porcija, kao i...Pročitaj vest


In Memoriam – Institut za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine\nDr Zvezdana Starčević, specijalista dečje hirurgije, preminula je 7.1.2021. u ranim jutarnjim satima, nakon teške borbe sa bolešću izazvane COVID-19 virusom.\nDr Starčević je bila vrhunski dečji hirurg koji se bavio neonatalnom hirurgijom. Uradila je bezbroj uspečnih operacija rešavajući urođene anomalije kod novorođenčadi i na taj način davajući im šansu za život.\nDr Zvezdana Starčević rođena je 22.08.1969. godine u Novom Sadu, gde je završila osnovnu i srednju medicinsku školu. Diplomirala je na Medicinskom fakultetu u Novom Sadu 1995. godine. Nakon završetka fakulteta volontirala je na Klinici za dečju hirurgiju Instituta za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine, gde je kasnije i zaposlena. Završila je specijalizaciju iz dečje hirurgije 2004. godine.\nPreminula je ona koja je toliko puta svojom nesebičnom požrtvovanošću i energijom uspevala da se izbori sa bolestima svojih malih pacijenata. Hrabro je ulazila u borbu sa svakim izazovom dečje i neonatalne hirurgije čak i kada je bilo najmanje nade za uspeh. Nije štedela ni sebe ni svoju porodicu kada je to profesija zahtevala.\nSa velikim uspehom je vodila i organizovala Odeljenje za zbrinjavanje urgentnih stanja hirurških bolesnika na Klinici za dečju hirurgiju, gde je bila načelnik. Bila je i član predsedništva Sekcije za dečju hirurgiju Srpskog lekarskog društva.\nŽivela je u Novom Sadu sa sinom Aleksom.\nIza nje, osim brojnih uspomena i sećanja na prijatelja i kolegu, ostaće i brojni večno zahvalni pacijenti.


Tramp: SAD pokreću proceduru izlaska iz Sporazuma o raketama - Sputnjik Srbija\n05:50 16 Januar 2021\n15:01 01.02.2019 (osveženo 15:18 01.02.2019) Preuzmite kraći link\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je da će SAD sutra pokrenuti proceduru izlaska iz Sporazuma o raketama malog i srednjeg dometa, kao i da će taj proces trajati šest meseci.\n„Rusija je suviše dugo i nekažnjeno kršila Sporazum, tajno razvijala i razmeštala zabranjene raketne sisteme koji predstavljaju direktnu pretnju našim saveznicima. Sutra će SAD prekinuti izvršavanje svojih obaveza i pokrenuće proces izlaska iz Sporazuma koji će se završiti za šest meseci, ukoliko Rusija ne počne ponovo da ga poštuje i uništi sve svoje rakete, lansirne stanice i prateću opremu“, rekao je.\nTramp je naveo i da saveznici SAD iz NATO-a podržavaju planove Amerike da istupi iz Sporazuma, jer „razumeju pretnju koju nosi sa sobom kršenje tog dokumenta od strane Rusije, ali i rizike koje sa sobom nosi ignorisanje takvih postupaka“.\nRekao je i da Amerika priprema vojni odgovor na kršenja Sporazuma od strane Rusije. „Počinjemo da razvijamo varijante vojnog odgovora, a po tom pitanju sarađivaćemo sa saveznicima iz NATO-a, kako Rusija ne bi imala nikakvu vojnu prednost zahvaljujući nezakonitom ponašanju“, istakao je.\nAmerički predsednik je takođe rekao i da je uprkos tome spreman da sa Rusijom vodi dijalog, kao i da bi to moglo da rezultira stvaranjem odličnih bilateralnih odnosa.\n„Kako bi kontrola nad naoružanjem efikasno služila nacionalnoj bezbednosti, sve strane moraju savesno da ispunjavaju svoje obaveze. Mi smo spremni da pregovaramo sa Rusijom po tom pitanju“, zaključio je.\nI državni sekretar SAD Majk Pompeo optužio je Rusiju da je godinama kršila Sporazum o raketama malog i srednjeg dometa, da proizvodi, razmešta i testira rakete koje su u stanju da lete od 500 do 550 kilometara.\nPrema njegovim rečima, uprkos tome, SAD su poslednjih 30 i više godina poštovale Sporazum i pokušavale da razgovaraju na tu temu na najvišem nivou.\n„Kršenje Sporazuma od strane Rusije preti milionima Evropljana i Amerikanaca. Te pretnje su tu kako bi se Amerika našla u gubitničkom vojnom položaju i koči sve napore da se bilateralni odnosi Rusije i SAD razvijaju“, istakao je.\nPompeo je takođe ponovio da ukoliko Rusija u narednih šest meseci ne počne da poštuje odredbe Sporazuma, taj dokument će biti poništen.\nSporazum o raketama srednjeg i malog dometa, raskid, Donald Tramp


Radio 021\t06.09.2018 16:12\nU mejlu, u koji je list imao uvid, Teranos navodi da planira da tokom narednih nekoliko meseci vrati kredite svojim preostalim sredstvima.\nVest dolazi u trenutku kada se Elizabet Holms, koja je osnovala Teranos i njen partner suočavaju s krivičnim optužbama zbog prevare investitora, doktora i pacijenata.\nTeranos je osnovan 2003. trebalo je da unese revoluciju u industriju krvnih analiza. Regulatori su zabranili osnivaču kompanije Teranos - Elizabet Holms rad u laboratoriji na dve godine.\nNe samo da je "naduvala" mogućnosti svog medicinskog otkrića, Holmsova je lagala i o tome kako njene proizvode koristi američka vojska u Avganistanu.\nZaradu od preko 700 miliona dolara Holms je zaradila prevarom, ali otkako je otkrivena, njeno carstvo se raspalo, zatvorila je laboratorije i podelila stotine otkaza.


Veljović: Crna Gora nije država organizovanog kriminala i korupcije\nCrna Gora nije država organizovanog kriminala i korupcije, a društvo nije kriminogeno, rekao je danas direktor Uprave policije Veselin Veljović.\nKomentarišući stavove pojedinih predstavnika političkih partija, predstavnika medija i nevladinih organizacija, Veljović je rekao da se oni saopštavaju bez validnih dokaza i argumentovanih činjenica.\n“Takvi stavovi predstavljaju promociju njihovog slobodnog tumačenja u pokušaju ličnog ostvarenja. Pri tome ne sagledavaju vlastite slabosti, propuste, objektive odgovornosti i štetne posljedice opštem društvenom ambijentu”, rekao je Veljović na konferenciji za novinare.\nOn je, međutim, potvrdio da postoje pojedinci i organizovane grupe, “kao i bilo gdje drugo, pa i u društvima i državama sa osvojenim visokim standardima demokratije i razvoja”, koji se bave organizovanim kriminalom i čine krivična akta.\n“Tome se policijska organizacija, u saradnji sa drugim institucijama sistema, efikasno, profesionalno i uspješno suprotstavlja, otkrivajući i identifikujući nosioce takvih kriminalnih radnji i procesuira ih nadležnim organima”, naveo je Veljović.\nOn je naveo da je policija provjeravala eventualno postojanje elemenata korupcije u sudstvu, ali nije želio da govori o detaljima tih aktivnosti.\nGovoreći o bezbjednosnoj situaciji u Crnoj Gori, on je kazao da je ona u kontinuitetu stabilna, napominjući da je smanjena stopa kriminaliteta, posebno teških krivičnih djela, kao i da nije registrovan nijedan slučaj narušavanja javnog reda i mira u većem obimu i sa težim posljedicama.\nOn je napomenuo da su u toku završni pregovori sa predstavnicima Europola na potpisivanju Strateškog sporazuma o saradnji, nakon čega će uslijediti formiranje nacionalnog Odjeljenja EUROPOL-a, a kao završna aktivnost prije članstva u Evropskoj uniji, uslijediće potpisivanje Operativnog sporazuma.


Knjiga privatizacije je crna, a budućnost...? | RERI\napril 2022 april 2022 Marija M.\n“Jednog dana će neko morati da odgovara”, rekao je Jovan Rajić, predsednik UO RERI na današnjoj konferenciji za medije i dodao da će Crna Knjiga biti dokumetnovana baza i polazna osnova državnim organima i institucijama koje budu htele da rade svoj posao”, što je i osnovna svrha dokumenta, uz informisanje javnosti o načinu na koji je sprovedena prodaja najvažnijih stručnih kapaciteta u oblasti voda u Srbiji.\nKonkretno, Rajić navodi Vladu Republike Srbije, Agenciju za borbu protiv korupcije, Ministarstvo privrede i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, kao organe koji su morali da ispune preventivne obaveze, u trenutku kada je postupak privatizacije započet. Prema Rajićevim rečima, Državno tužilaštvo, Državno pravobranilaštvo i, opet, Ministarstvo privrede, u obavezi su da reaguju reaktivno, nakon što je privatizacija skrenula protivzakonitim tokovima. “Uostalom”, podsetio je Rajić, “Savet za borbu protiv korupcije im daje takvu pouku i poziva ih na ovlašćenja u svom Izveštaju o privatizaciji”.\nHronologija nezakonitosti postupka privatizacije započinje odlukom Vlade Republike Srbije 2020. godine i dosledno je nastavljena u svakoj fazi ovog procesa, kako navodi advokat Ivan Ninić, a dokumentuje Crna Knjiga. Kompanija “Milenijum tim”, sada većinski vlasnik “Černog”, tada je izjavila da nema interes da konkuriše u kupovini Instituta, a posle nekog vremena pojavljuje se kao jedini ponuđač pored firme “Bauwesen” iz Lazarevca.\n“Jasna je bila i namera direktora Instituta, javnih funkcionera, da postanu vlasnici kapitala Instituta. Oni su potpisali ugovor sa “Milenijum timom” i tek u finišu roka dostavili svoju ponudu. Ovakvo postupanje do sada nije viđeno i potencijalno je veoma koruptivno”, izložio je Ninić. On navodi da je jedini konkurent “Milenijum tima”, “Bauwesen” uključen u postupak kako bi se stvorila slika kompeticije. Pored niza nedovršenih poslova po Srbiji za koje je dobijala avanse, firma Bauwesen je danas u blokadi sa preko 300 miliona dinara. Sve upućuje da nije postojala ozbiljna namera da se takmiči i da je posredi dogovorena ekonomija, odnosno “burazerski dogovor”.\nOsvrćući se na objašnjenje nadležnih da se “Černi” prodaje kako bi se “revitalizovao”, Ninić ističe da je naučni institut poslovao u dobitku, sa godišnjim prihodima od 10 miliona evra, za razliku od mnogih firmi koje posluju sa velikim gubicima, pa ipak ostaju u državnom vlasništvu.\nJovan Rajić je podsetio da Strategija upravljanja vodama na teritoriji Republike Srbije do 2034. godine izričito navodi problematični manjak naučnog kadra u oblasti vodoprivrede i zaštite voda u državnim institucijama, te da prodaja tela sa najstručnijim ljudima iz ove oblasti u regionu, kompaniji koja se ne bavi istom delatnošću, nije opravdana.\nAdvokati u više navrata naglašavaju da je jedan od najvećih problema postupka privatizacije “Černog” mrak u kojem se ceo postupak odvijao i izražena netransparentnost u svakoj fazi postupka. Do današnjeg dana, zvaničnoj dokumentaciji pristup nema čak ni Savet za borbu protiv korupcije, dakle “niko ne može da izvrši kontrolu i utvrdi formalnu ispravnost ponuda koje su podneli Milenijum tim i Bauwesen”. Ministarstvo privrede ukinulo je praksu objavljivanja dokumenata na svom sajtu, a dostupan je samo Ugovor o privatizaciji Instituta, kroz koji saznajemo cenu prodaje i obavezu zadržavanja delatnosti “od najmanje dve godine”.\nKO ĆE I KAKO BRINUTI O VODI U VREMENU KOJE DOLAZI?\nOve činjenice Dragomir Ristanović, urbanista i analitičar javnih politika u RERI-ju, obrazlaže političkim i privatnim investitorskim pritiscima za urgentno sprovođenje velikih infrastrukturnih i građevinskih projekata nasuprot javnom interesu. “Voda je najširi javni interes pa se veliki projekti urbanizacije ruralnih i urbanih područja sa razlogom poveravaju instituciji ovakvog profila, i ona će igrati ključnu ulogu”, naglašava Ristanović.\nOn dovodi u vezu činjenicu da je Institut dva puta odbio da obezbedi saglasnost na Studiju o proceni uticaja projekta “Novi Sad na vodi”, izazivajući snažan revolt gradskih vlasti. Ipak, smena direktora javnog vodoprivrednog preduzeća Vode Vojvodine okončava se tako što Institut “Černi” dobija posao izrade nove Studije za potrebe GUP-a Novi Sad na vodi (uz nezakonito izmeštanje protivpoplavnog nasipa), da bi samo 10 dana kasnije bila doneta i odluka o njegovoj privatizaciji.\nStudija o podzemnim i površinskim vodama beogradskog vodoizvorišta Makiš, izgradnja novog vodoizvorišta na Velikom ratnom ostrvu, najavljeni projekat kanalizacione infrastrukture i prečišćavanja otpadnih voda “Čista Srbija” sa procenjenim investicijama od 4 milijarde evra, ali prevaziđenim tehnologijama, predstavljaju po Ristanoviću velike izazove koje javnost treba pažljivo da posmatra.\n“Organizacije civilnog društva ne mogu da urade sav posao, mi možemo samo da sugerišemo državnim institucijama šta treba da se uradi, kao što je uostalom i Savet za borbu protiv korupcije, savetodavno telo u Vladi RS, uradio. Danas niko ne odgovara za svoje postupke, ali jednog dana će morati”, zaključio je Rajić.\nCrna knjigaDragomir RistanovićJaroslav Černijovan rajickorupcijaMilenijum timMillenium timprivatizacijaRERIsamo zakonslučaj privatizacije\n⟵Predstavljanje izveštaja o sprovođenju zakona u oblasti energetike i klime\nNA ZAPADNOM BALKANU ŽIVIMO U OTROVNOM OBLAKU⟶


Press Online :: Saveti za racionalnu potrošnju električne energije :: Veliki zaokret: Zbogom, štedljive sijalice / print=true\nVeliki zaokret: Zbogom, štedljive sijalice\nPre samo nekoliko godina, neonsko osvetljenje bilo je isplativiji izbor za potrošače koji su tražili zamenu za standardne sijalice.\nMeđutim, kako se kvalitet svetla LED sijalica poboljšao, a njihove cene su pale, proizvođači i trgovci u potpunosti su se okrenuli tom izboru.\nSada je industrijski gigant Dženeral elektrik otišao korak dalje i rekao zbogom neonskom svetlu, ili štedljivim kompakt fluorescentnim sijalicama - CFL, piše Njujork tajms.\n"Sada je pravo vreme da se pređe iz CFL u LED“, rekao je Džon Strejnik, šef operativnih potrošača i konvencionalnog osvetljenja.\n"Postoji toliki izbor da potrošači imaju jednu utičnicu u svom domu, a na ovaj način će im to biti i olakšano“, rekao je on.\nNeonske sijalice bile su prvi veliki štediša električne energije i prva alternativa standardnim sijalicama, koje više ne ispunjavaju standarde vlade za energetskom efikasnošću u SAD i mnogim mestima u inostranstvu. Međutim, potrošači su se žalili na kvalitet svetla koji je kako su rekli oštar, na ranijim modelima. Takođe, dešavalo se da im treba vremena da se zagreju i zamagle, a sadrže i tragove žive.\nLed sijalice bile su skuplje i koštale su 30 dolara, ali nove tehnologije uvek pronađu svoje potrošače, tako da je bilo onih koji su istakli da je njihova svetlost bolja. Cena je padala, tako da je prošle godine pala i ispod pet dolara za osnovne sijalice, delom zbog vladinih propisa koji su učinili da se lakše kvalifikuju za velikodušne popuste.\nKao rezultat toga, kupci su se sve više opredeljivali za LED sijalice koje su 2014. godine činile pet odsto američkog tržišta.\nPrema podacima Nacionalne asocijacije proizvođača električne energije, LED sijalice činile su 15 odsto pošiljki u trećem kvartalu prošle godine, što je skok za više od 237 odsto u odnosu na isti period 2014.\nTrgovci se takođe sve više udaljavaju od CFL sijalica, koje će imati poteškoća da se izbore sa konkurencijom na tržištu.\nNa policama trgovinskih giganata sve je manje CFL sijalica, među njima je I Volmart, a Ikea je prošle godine u potpunosti napustila CFL i prešla na LED diode.


Tači - stručnjak za srpsku istoriju? - iKragujevac\nTači - stručnjak za srpsku istoriju?\nponedeljak, 24 decembar 2012 13:25\nKosovski premijer Hašim Tači iznenadio je sve u kosovskom parlamentu svojim izlaganjem o srpskoj istoriji.\nIzgleda da je Hašim Tači, koji je u medijima više poznat po političkim parolama, jednostavnom izražavanju i turcizmima, nego po obrazovanju, odlučio da se valjano spremi za osporavanje platforme za rešavanja problema Kosova i Metohije, koju je pripremio Beograd, pa je u kosovskom parlametu iskoristio priliku da pokaže svoje znanje srpske istorije.\n"Svima nama su poznati elaborati Garašanina iz 19. veka i kakav je on cilj imao u odnosima sa Albancima, planovi Karađorđevića početkom Balkanskih ratova, planovi Nikole Pašića, Ive Andrića o iseljavanju Albanaca sa Kosova u Anadoliju, kao i potvrđivanje ovih planova od strane jugoslovenskih komunista. Isto tako i planovi Vase Čubrilović" , ređao je Tači.\nKosovski premijer je na kraju zaključio da je plan koji je napravio predsednik Nikolić nepravedan, jer dolazi od čoveka koji je bio deo Miloševićevog plana i deo izvršnih institucija Slobodana Miloševića.\n"Ovaj plan je nastavak politike Slobodana Miloševića prema Kosovu i želim da vam čvrsto obećam, da taj plan neće biti moguće sprovesti, bilo gde na Kosovu", zaključio je Tači na sednici kosovskog parlamenta.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: ODT: Bez postupka protiv Bečića\nOPTUŽBE ZA PLAGIJAT 24. 04. 2018. 20:10 >> 20:03 5\nIz osnovnog državnog tužilaštva potvrdili su RTCG da, povodom optužbi da je magistarski rad lidera Demokrata Alekse Bečića plagijat, nije pokrenut postupak.\nIz ODT-a kažu da u ovom trenutku ne postoji osnovana sumnja da je izvršeno krivično djelo plagiranja naučnog rada.\nIz Demokratske Crne Gore su saopštili da pozdravljaju takvu odluku tužilaštva.\n"Demokratama kao pravnodržavnoj organizaciji, na čijem čelu se nalazi častan i slobodan čovjek ličnog i moralnog integriteta, kao što je Aleksa Bečić, svaka drugačija odluka bila bi razočaravajuća i iznenađujuća i predstavljala bi svojevrsno ruganje društvenim vrijednostima i pravnom sistemu države kandidata za članstvo u Evropskoj uniji (EU)," saopšteno je iz te partije.\nDemokrate navode kako je potrebno da se pronađu počinioci, inspiratori i nalogodavci te, kako su ocijenili, monstruozne podmetačine i podvale i da se pokrene postupak njihove krivičnopravne odgovornosti.\n"U protivnom, sve više postajemo društvo u kojem, zarad interesa pojedinaca i centara moći, može biti sve dozvoljeno", zaključuje se u saopštenju Demokrata.\nIzvršni direktor nevladinog udruženja (NVU) Centar za akademski integritet, Mitar Đukanović saopštio je da je gotovo polovina magistarskog rada Bečića plagijat.\nProfesor Milan Lakićević, mentor Bečića rekao je da lidera Demokrata sve citate jasno naveo i da nije bilo plagijata.


Kompanija “Berkshire Hathaway” američkog bogataša, investitora i filantropa Vorena Bafeta prikupila je do kraja jula rekordne 122 milijarde dolara u gotovini.\nTo je uspeo kupujući više obveznica nego što je prodao, smanjivanjem njihovog otkupa, ali i uzdržavanjem od velikih akvizicija.\nBafet, bogataški guru, koji je dobio nadimak Čudo iz Omahe, nije posrnuo za američkom berzom, već naprotiv, njegov konglomerat prodao je milijardu dolara više zaliha nego što je kupio u poslednjem kvartalu, a što je ujedno značilo i najveću neto prodaju od kraja 2017. godine, prenosi Bumberg.\nKompanija je, takođe, otkupila deonice vredne 400 miliona dolara, što je pad od 1,7 milijardi u prvom tromesečju.\nNovčana gomila “Berkshire Hathaway”-a nabujala je u nedostatku velikih akvizicija već godinama.\nPeriod stalnog rasta deonica Bafeta će možda držati dalje od investicija neko vreme, ali je to pozitivno za “Berkshire Hathaway”. Vrednost portfelja deonica skočila je za 16 odsto na preko 200 milijardi dolara u prvih šest meseci godine.\nOstvarena je i polugodišnja dobit od blizu milijardu dolara, dok je samo kvartalni dobitak skočila 17 odsto na 14,1 milijarde dolara, prenosi B92.\nKompanija je prošle godine povećala udeo u kompaniji “Apple”, koji je krajem prošlog tromesečja vredeo više od 50 milijardi dolara. Nedavno je povećao udeo i u “Bank of America”, i to za šest odsto na 950 miliona deonica, koje trenutno vrede oko 28 milijardi dolara.\nBafet zaradio 12 milijardi dolara na akcijama


LJILJA SMAJLOVIĆ PODSETILA NA AFERU NA KOJU SMO SVI ZABORAVILI: Ovo je 2007. godine bio PLAN ZA SRBIJU\nLjiljana Smajlović, Foto: Youtube/printscreen\nSmajlović je naglasila da se o tome ne priča javno i da je ovo prilika da se određene informacije saznaju.\nObjavljeno: 06.01.2021. 11:20h\nNovinarka Ljiljana Smajlović je u emisiji kod Jovane Joksimović otkrila da se tek iz Vikiliksa saznalo koliko je Angela Merkel bila ljuta na Borisa Tadića zbog podnošenja kandidature za članstvo u Evropsku uniju, da Srbija ne može postati kandidat pre Hrvatske.\n"Lepo se znalo da Srbija može posle Hrvatske, jedno vreme nikoga nećemo primiti. Saznali smo da je Borko Stefanović išao u američku ambasadu da moli, rekao im je da slobodno priznaju Kosovo, ali ne pre drugog kruga izbora, nemojte da kvarite šanse Borisa Tadića da bude izabran za predsednika, pa su na kraju Amerikanci sačekali ne samo drugi krug izbora, već i inaguraciju, a samo dva dana nakon toga priznali Kosovo", izjavila je Ljiljana Smajlović.\nNa kraju je objasnila da se iz Vikiliksa saznalo da je Šutanovac 2007. imao zadatak da pripremi oružane snage za ulazak u NATO. Smajlović je naglasila da se o tome ne priča javno i da je ovo prilika da se određene informacije saznaju\nDANAS JE DAN D ZA DONALDA TRAMPA: Ključna sednica Kongresa, posle ovoga se sve otvara za BAJDENA\nUDOVIČIĆ: Godina iza nas je bila puna izazova i iskušenja - NAŠ CILJ je da sport bude dostupan SVIMA\nŠAPIĆA SU PITALI DA UPOREDI SARADNJU SA VUČIĆEM I SA ĐILASOM: Njegov odgovor će se dugo PREPRIČAVATI


RC Shop Beograd / RC Multikopetri (Drone) / Mikro Quad MultiRotor / Zeyrok mini drone/multikopter, RTF sa FPV HD kamerom (Žuti)\nStara cena: 219,99 € Popust 50%\nNova cena: 110,00 €\nZeyrok mini drone, RTF sa FPV HD kamerom (Žuti), Mali, lagan i kompaktan drone dužine/širine 200m, dijagonalni razmak motora 240mm, težine 120 gr., sa ugradjenom SAFE tehnologijom, koja ga čini veoma laganiom za letenje, kod početnika i vrlo brzim i okretnim za iskusnije letače/trkače. Idealan za ulaza u FPV kao i za obuku trkanja dronovima. Za lakšu orjentaciju u vazduhu i u mraku, napred ima bele LED )2= i nazad crvene LED )2=, kao kod automobila.. Stiže sa Li/Po baterijom velikog kapaciteta za svoju veličinu od 750 Mah 1S i USB punjačem (do 10 min. letenja), kao i sa 4GB Mikro SD karticom za snimanje. Dolazi takodje sa Upravljačem/Predajnik sa 5 kanala i 2.4Ghz DSMX tehnologijom.HD kamerom koja se nalazi na njemu, takodje upravljate preko Upravljača/Predajnika, sa kojim upravljate i samim dronom.\nrc model aviona automobila helikoptera spektrum 2.4 Ghz helikopter Blade helikopteri heli micro AS3X stabilizacija mQ X Quad-Copter kvadrokopter igracke na daljinsko upravljanje beograd srbija Blade mQ X micro Quad-Copter (BNF verzija) Helikopteri na daljinsko upravljanje RC heli drone Zeyrok mini drone, RTF sa FPV HD kamerom (Žuti)\nKod proizvoda - SKU: HBZ7360T1.125\nSmoke Patron AX18 (5 kom)


Trijumf "Vatre" na Palanačkom poetskom letu - Lokalni.rs\nTrijumf „Vatre“ na Palanačkom poetskom letu\nfoto: B. Stanisavljević\nParaćinska pesnikinja Biljana Stanisavljević pobednica je ovogodišnjeg konkursa „Palanačko poetsko leto“. Njena pesma „Vatra“ proglašena je najboljom među delima više stotina učesnika iz Srbije i regiona.\nPesnički konkurs raspisao je književni klub „21“ iz Smederevske Palanke, a odabrane pesme 39 pesnika naći će se u zborniku radova „Izvornik“. S obzirom na to da je pobednica, pored prvoplasirane Vatre, u zborniku će biti i Biljanine pesme Mesečeva žena i U februaru.\nBiljana Stanisavljević piše ljubavnu poeziju, prozu i kratke priče, a poznata je i po stvaralaštvu za decu. Do sada je objavila dve knjige ljubavne poezije – So i vetar i Što me budi, kao i dve knjige pesama i priča za decu – Mališani u crvenim i plavim pantalonicama i Iznenađence. Autorka je TV serijala za decu Frogove pametarije – male priče za velika dela sa prevodom na znakovni jezik. Dobitnica je nekoliko značajnih nagrada za književnost, umetnost i kulturu.


Pobeda u Laktašima: Zvezda u finalu juniorske ABA lige\nKošarkaši Crvene zvezde prvi su finalisti juniorske ABA lige. Oni su u prvom polufinalu u Laktašima savladali Budućnost 63:57.\nNajefikasniji u pobedničkom timu bili su Bojan Tomašević sa 22 poena, a Zoran Paunović je dodao 17, dok je kod Budućnosti Andrija Slavković imao 17 poena.\nUtakmica je obilovala preokretima, a Beograđani su na kraju prikazali smireniju igru i uspeli su da iskoriste veliki broj izgubljenih lopti rivala.\nU drugom polufinalu je Mega Bemaks pobedila Budućnost (73:70) i u finalu će igrati protiv crveno-belih, u nedelju od 17 časova.


Johan (42 god) - Erekcija.rs\nJohan (42 god)\nP: Imam 42 godine i imao sam infart miokarda pre 2 godine, pa me zanima da li mogu da pijem lekove kao što su vijagra i cijalis? Redovno idem na kontrole i lekari kažu da je sve uredu ali mene zanima da li mogu da pijem ove lekove?\nO: Poštovani, ukoliko u svojoj istoriji imate infarkt miokarda, ne bi trebalo samostalno da donosite odluku o uzimanju lekova za erektilnu disfunkciju. Umesto toga, neophodno je da se konsultujete sa lekarom koji je upoznat sa Vašom istorijom bolesti i koji će moći da Vas posavetuje u vezi sa uzimanjem lekova za potenciju. Nemojte to činiti na svoju ruku, jer, kao što verovatno već i sami znate, može biti opasno.\nПретходно Претходни чланак: I u mlađem dobu, ED je važan znak upozorenja\nСледеће Следећи чланак: Oskar (33 god)


Duško Knežević povećao odštetni zahtev prema Crnoj Gori\nVOJSKA SRBIJE DOBIJA NOVI MODERNIZOVANI “OGANJ” Digitalizovana verzija neuporedivo brže će tući po neprijatelju (VIDEO)\n4 Januara, 2021 4 Januara, 2021 admin\t0 Comments\nAtlas Grupa najavila je da će povećati odštetni zahtev Crnoj Gori na 700 miliiona dolara, nakon što je Viši sud u Podgorici odbio žalbe na odluku o privremenoj blokadi imovine biznismena Duška Kneževića.\nIz Atlas Grupe tvrde da je u pitanju “pravno nasilje i politički progon Kneževića”, koji je počeo nezakonitim otimanjem njegove imovine, a nastavljen i završen odbijanjem žalbe poslednjeg dana prošle godine.\n– Ova odluka je nastavak pravnog terora nastalog kao rezultat sprege odlazećeg režima i nekih sudija Višeg suda u Podgorici – navode iz Atlas grupe, preneo je portal RTCG.\nIz Atlas Grupe su uvereni da će takva odlka biti ukinuta ili odlukama Ustavnog suda Crne Gore, zbog povrede prava na pravično suđenje Dušku Kneževiću ili na međunarodnoj arbitraži na kojoj će odbrana povećati odštetni zahtev za 200 miliona evra i iznosiće 700 miliona evra. Navode i da će protiv svih učesnika postupka u SDT Crne Gore i Višem sudu u Podgorici, podneti krivične prijave zbog, kako ističu, zloupotreba.\nBivša crnogorska vlast je raspisala poternicu za Kneževićem, kojeg su optužili za finansijske malverzacije, a nakon što je on javnosti predoči o video i audio dokaze o postojanju korupcije u SDT-u i Ðukanovićevom DPS-u.\n← DANAS HLADNIJE SA KIŠOM: U ovim delovima Srbije na snazi meteo alarm zbog padavina, a evo kakvo će vreme biti za Božić\n“STRAH, ZABRINUTOST I PANIKA”: Oglasio se Milorad Pupovac i objasnio kakvo je trenutno stanje u Hrvatskoj, pomaže i SPC →\nRASTE PRODAJA POLOVNIH AUTOMOBILA U SRBIJI: ZA 10 odsto veća u odnosu na prošlu godinu\n1 Decembra, 2021 1 Decembra, 2021 admin\t0\nVučić: Sutra veliki dan, jedna dobra odluka i rešili smo sve probleme\n22 Juna, 2021 22 Juna, 2021 admin\t0\nLideri regiona šalju snažnu poruku: Vučić sutra u Sloveniji na samitu Brdo-Brioni\n16 Maja, 2021 16 Maja, 2021 admin\t0