(Pr)overa potpisa - Vujo Ilić - Peščanik\nProces kandidovanja izbornih listi je sa razlogom kontroverzan već duže vreme. Tokom prethodnih parlamentarnih izbora 2016. godine, Republička izborna komisija je proverom ustanovila preko 15.000 falsifikovanih potpisa podrške za čak 7 izbornih listi, overenih lažnim pečatima sudova. Sledeće godine overa potpisa prešla je u nadležnost javnih beležnika, pa se već od izbora za predsednika republike 2017. ponavljaju pritužbe na njihovu neravnomernu dostupnost. Ove godine, međutim, u kontekstu bojkota i pokušaja vlasti da podstakne veće učešće na izborima, dileme oko sakupljanja potpisa podrške dobijaju novi život.\nZbog ekspresno sniženog izbornog praga, veći broj političkih aktera, sa upitnom političkom podrškom, odlučio je da učestvuje na izborima, za šta je potrebno sakupiti 10.000 overenih potpisa podrške. Već na početku procesa kandidovanja listi povela se debata zbog navodno velikog broja potpisa koje je Ujedinjena demokratska opozicija sakupila u opštini Lebane. Nakon proglašenja vanrednog stanja, Republička izborna komisija donela je rešenje o prekidu svih izbornih radnji, a kada su one nastavljene 11. maja, overa potpisa podrške vršila se po izmenjenom zakonu, tako što se nadležnost proširila sa javnih beležnika na lokalne samouprave. Nastavile su se optužbe da su liste sakupljale potpise na nedozvoljen način, naročito tokom juna, posle rasprave Saše Radulovića i Sergeja Trifunovića u Utisku nedelje. Ovom temom je narednih meseci nastavio da se bavi politikolog Boban Stojanović, koji je u tekstovima detaljno analizirao podatke dobijene od Republičke izborne komisije (prvi deo, drugi deo) i obraćao se domaćim i stranim institucijama u vezi sa sumnjama da je proces kandidovanja listi bio neregularan.\nŠta možemo pouzdano da znamo o ovom procesu? Kako su liste dolazile do potpisa podrške? Da li su im stranke na vlasti pomagale tako što su obezbeđivale birače, da li su potpisi kupovani, falsifikovani, overavani bez prisustva birača? Iako su ovo važna pitanja, odgovori su uglavnom anegdotalni. Sakupljanje i overa potpisa nisu sistematično posmatrani kako bi se utvrdile nepravilnosti. Umesto toga, u javnosti se kao jedan od glavnih argumenata navodi nesrazmera između broja sakupljenih potpisa i glasova birača koje su liste dobile po opštinama. Međutim, zbog načina na koji se vrši overa potpisa, ovo poređenje nije nužno dobar način da se pristupi problemu i može da navede na pogrešne zaključke. Ostaviću zato na trenutak pitanje overe u opštinskim i gradskim upravama sa strane i zapitati kako notari vrše overu potpisa tokom izbornog procesa?\nJavnobeležničke kancelarije su od 2017. nadležne za overu potpisa i postoji nekoliko važnih odredbi koji uređuju ovu oblast. Overa potpisa, rukopisa i prepisa je u isključivoj nadležnosti javnih beležnika, a taj posao mogu raditi i javnobeležnički pripravnici (član 1. Zakona o overavanju potpisa). Za overavanje potpisa je nadležan javni beležnik bez obzira gde se nalazi prebivalište, odnosno boravište lica koje zahteva overavanje (član 2, „mesna nadležnost“). Dalje, Zakon uvodi i „princip teritorijalnosti“ po kome javni beležnici overavaju potpise u javnobeležničkoj kancelariji ili izvan nje, ali samo u granicama službenog sedišta, osim ako zakonom nije drugačije određeno (član 3), dok član 4. dodatno razjašnjava da overa potpisa van kancelarije ili sedišta nije razlog za nepunovažnost overe.\nDakle, overu potpisa vrši veći broj zaposlenih u javnobeležničkim kancelarijama – od oko 1.200 zaposlenih u 198 kancelarija, nešto ispod jedne polovine je ove godine učestvovalo u overi potpisa za izbore. Oni overu mogu da vrše u sedištu van kancelarija, tamo gde postoje osnovni uslovi za nesmetan rad, i overavaju potpise bez obzira gde je prebivalište lica koje zahteva overu. Ali „nijedno pravilo nije bez izuzetka“ – javnobeležnička komora može da dozvoli javnom beležniku da obavlja poslove i van sedišta. Ukoliko stranka obrazloženo traži overu potpisa izvan sedišta, to se ostvaruje nakon zahteva javnobeležničke kancelarije, i dozvole komore, koja se dostavlja neposredno, poštom, mejlom, faksom i na druge načine (član 20. Zakona o javnom beležništvu, član 16. Javnobeležničkog poslovnika).\nStoga, ne samo da javni beležnici overavaju potpise građana bez obzira gde se nalazi njihovo prebivalište, već to mogu da rade i van sedišta, uz dozvolu Komore. To znači da potpisi podrške listama koji su overeni od strane beležnika sa sedištem u nekoj opštini, niti su morali da dođu od birača sa prebivalištem u toj opštini, niti je overa morala fizički da se odvija na teritoriji opštine. Da bih ilustrovao šta ovo znači u praksi, daću konkretan primer.\nGrupa građana Ne davimo Beograd učestvovala je 2018. godine na izborima za odbornike skupštine grada Beograda. Po Zakonu o lokalnim izborima, za listu od 80 kandidata za odbornike, trebalo je sakupiti 2.400 potpisa podrške (30 po kandidatu). Sakupljanje i overa potpisa se obavljala na 5 lokacija u gradu, i za 7 dana je sakupljeno 2.700 overenih potpisa.\nPotpise podrške je overavalo ukupno 12 javnih beležnika, a najviše, 667 odnosno skoro četvrtina potpisa, overeno je u kancelariji Suzane Džabiri. Ovo je za kontekst rasprave o sakupljanju potpisa važan podatak jer je sedište kancelarije Suzane Džabiri opština Surčin, dok je na izborima na kojima je lista Ne davimo Beograd po zvaničnim rezultatima dobila 28.017 glasova, samo 141 glas dobijen u opštini Surčin.\nŠta bi moglo da se zaključi ukoliko bi se poredili ovi brojevi, bez poznavanja načina rada javnih beležnika? Kako je moguće da je kancelarija u Surčinu overila 667 potpisa podrške, a u toj opštini je samo 141 građana glasalo za listu? U stvarnosti, niti su javni beležnici overavali potpise u opštini Surčin, niti su birači koji su davali potpise podrške bili iz Surčina. Šta se zapravo dešavalo?\nPotpisi podrške su sakupljani u opštinama Stari Grad, Vračar, Čukarica, i Novi Beograd (dve lokacije). Da bi se u periodu izborne kampanje došlo do javnih beležnika potrebno je kontaktirati skoro svaku kancelariju u obližnjim opštinama, jer je potražnja velika, i koordinisati sa kancelarijama mesto i vreme gde bi beležnici mogli da budu prisutni, a gde bi birači mogli da dođu u većem broju. Što je veća potražnja za beležnicima, to se proširuje i opseg potrage, pa je tako došlo do toga da je kancelarija iz Surčina bila slobodna i mogla je da overava potpise na mestima gde je lista mogla da obezbedi prostor, u centralnim gradskim opštinama.\nNa osnovu zahteva učesnika na izborima da se overa potpisa vrši izvan sedišta javnog beležnika, Javnobeležnička komora to gotovo automatski omogućuje. Kancelarija iz Surčina je 4 dana, u smenama, sa više ljudi, overavala potpise u opštinama Stari grad i Vračar. Tako, iako je sedište kancelarije u Surčinu, niti su potpisi fizički sakupljani u Surčinu, niti postoji bilo kakva veza sa brojem birača iz Surčina koji su dali potpis podrške. U stvarnosti, od 2.700 birača koji su podržali listu, samo dvoje je imalo prebivalište u Surčinu. To je, mora se priznati, velika razlika u odnosu na 667 potpisa, što bi moglo da se zaključi bez udubljivanja u procedure sakupljanja i overe potpisa. Povrh svega, ne treba zaboraviti i da veza između potpisa podrške i glasanja za listu nije toliko jaka kao što se misli. Mnogi birači daju potpis podrške bez namere da listi daju glas, neki smatraju da je čin potpisa dovoljna podrška, a na izbore ne izađu, a neki glasaju za drugu listu. No, vratimo se problemu overe, jer su ove godine zbog promene zakona stvari bile nešto komplikovanije.\nPoređenje broja overenih potpisa podrške i glasova na izborima ne pomaže da razotkrijemo izborne nepravilnosti, ali ih i ne isključuje. Izvesno je da se ove godine, pre svega zbog promene zakona i premeštanja nadležnosti u opštinske uprave, povećao rizik od zloupotreba. Na koji način su overavani potpisi u opštinama? Prelazne odredbe Zakona o overavanju potpisa (član 49) iz 2014. kažu da sudovi i opštine koji zadržavaju ovu nadležnost poslove obavljaju primenom odredaba Zakona o overavanju potpisa i Zakona o javnom beležništvu. Da li to znači da su i opštinski overitelji radili na isti način kao i notari, i da li su mogli da overavaju van teritorije opštine?\nNije sasvim jasno kako su u praksi postupali opštinski overitelji. Zakon je promenjen naprasno i vrlo je moguće da su lokalne samouprave različito tumačile nova-stara ovlašćenja. Treba imati u vidu da javni beležnici imaju manji politički interes da izlaze u susret određenim listama, kao i centralizovanu kontrolu Komore koja evidentira da se potpisi sakupljaju van sedišta, dok gradske i opštinske uprave odgovaraju samo politički izabranoj lokalnoj vlasti. Ipak, više od nekonzistentnosti i netransparentnosti opštinskih uprava zabrinjava nedostatak otvorenosti učesnika u izbornoj kampanji, koji su davali kontradiktorne izjave o načinu sakupljanja potpisa i propustili brojne prilike da podele informacije o overi potpisa i uvere javnost da je ona bila validna. Sve ovo zaista sa razlogom navodi na sumnje o mogućim zloupotrebama.\nAli, ovde dolazimo do verovatno glavnog problema, koji se tiče ne samo zaključivanja o nezakonitostima, već o njihovim pravnim i političkim posledicama. Recimo da se ovaj slučaj rasvetli, i utvrdi se da overa nekih potpisa zaista nije izvršena u skladu sa zakonom, ili se pojave birači koji tvrde da nisu potpisom podržali određenu listu. Šta bi se onda desilo? Ne moramo da gledamo daleko u prošlost da bismo dobili odgovor.\nNa izborima 2016, službenici Republičke izborne komisije su pregledom dokumentacije podnete poslednjeg dana pred istek roka, uočili istovetan obrazac sudskih pečata na oko 15.000 overenih potpisa. Veštačenjem je utvrđeno da su pečati odštampani laserskim štampačem na potpisima podrške za sedam listi: Šesti oktobar za sve nas, VMDK Mađarski pokret – Za promene, To smo mi – Prirodni pokret – Vladimir Zaharijev, Tolerancija, Romska stranka – Bunjevci građani Srbije, Jedinstvena ruska stranka i Republikanska stranka – Nikola Sandulović.\nŠta je bio ishod ovih falsifikata 2016. godine? Prvih 6 listi, čiji su falsifikati otkriveni na vreme, odbijeno je ili povučeno (pregled se nalazi u izveštaju posmatračke misije Crte). Međutim, lista Republikanske stranke je već bila proglašena i zakonski rok za prigovore je bio istekao. Republička izborna komisija je tako proglasila zbirnu izbornu listu na kojoj se nalazila i jedna lista za koju je utvrđeno da je deo potpisa podrške bio falsifikovan.\nŽalba birača Upravnom sudu na ovu odluku RIK je odbijena (predmet 18 Už. 217/16). Upravni sud je ocenio da je RIK ispravno postupila kada se pozvala na stav, zauzet na 58. Sednici svih sudija održanoj 29.2.2016. da se u izbornom postupku ne primenjuju odredbe Zakona o opštem upravnom postupku kojim su propisana vanredna pravna sredstva, a poništavanje već proglašene izborne liste, nakon isteka zakonskog roka za prigovore, bi bilo takvo sredstvo. Ovaj slučaj navodim jer pokazuje da u našem sistemu ne postoji osnov kojim bi se retroaktivno poništavale pravosnažne odluke izborne administracije, što se odnosi na period trajanja izbornih radnji, da i ne govorimo o periodu nakon utvrđivanja konačnih rezultata izbora.\nNezakonito overeni potpisi podrške ne mogu da vrate točak vremena unazad i dovedu u pitanje legalnost izbornih rezultata. Ali, nešto bi svakako moglo da se uradi. Jedan način retroaktivnog postupanja moglo bi da bude kažnjavanje lica i organizacija koji su učestvovali u falsifikovanju potpisa podrške. Poslednje informacije koje se mogu naći o slučaju štampanih potpisa iz 2016. su medijski navodi o podignutim optužnicama protiv 7 odgovornih lica; međutim, ne mogu se pronaći podaci o pravosnažnim presudama. Sa druge strane, ni izveštaj RIK, policijsko veštačenje, pa ni optužnica zbog falsifikata nisu sprečili Republikansku stranku da učestvuje na izborima 2017. i 2018. Na ovaj način, izostankom sankcije učesnika izbornih prevara, doprinosi se kulturi nekažnjivosti, i svaki sledeći put možemo očekivati da nekome padne na pamet da može da ostvari izbornu prednost na nezakonit način – i izvuče se.\nUkoliko zaista želimo da sprečimo ovakvo ponašanje, moraće da se radi na prevenciji. Proces sakupljanja i overe potpisa bi trebalo da postane transparentniji i trebalo bi tražiti promene u ovom pravcu. Jedna od stvari koje bi mogle da budu korisne je da birači mogu pravovremeno da provere da li su potpisom podržali neku listu. U Crnoj Gori, koja je u prethodnim izbornim ciklusima imala slične probleme sa falsifikovanim potpisima, ovo je omogućeno preko sajta njihove Državne izborne komisije, što u Srbiji nije bio slučaj. Takođe, trebalo bi da postoji mogućnost uvida u lokacije koje liste odrede za sakupljanje potpisa podrške. Podaci koje je RIK podelio na osnovu Stojanovićevog zahteva za pristup informacijama od javnog značaja trebalo bi da budu dostupni odmah po proglašenju liste. Ali ništa od ovoga nije dovoljno, i ovde je ključ u izbornim rokovima i brzini i efikasnosti nadležnih institucija. Iako nemam velika očekivanja da će se ovaj deo izbornog procesa značajno unaprediti do sledećih izbora, to je ipak prostor u kome ima smisla formulisati jasne zahteve i vršiti pritisak.\nOve godine promene izbornih zakona služile su da olakšaju i podstaknu učešće aktera na izborima, i time su ispunjavale političke ciljeve vladajuće stranke. Iznenadno proširenje nadležnosti na opštinske uprave, koje su pod snažnim političkim uticajem, učinilo je proces overe potpisa manje, a ne više transparentnim, pogoršalo izborne uslove i sa razlogom pobudilo sumnje. Stoga treba pozdraviti svaku inicijativu da se izborni proces učini transparentnijim, a zloupotrebe istraže i kazne. Ali i ovaj slučaj nam govori koliko nam je potrebno validno zaključivanje o izbornim nepravilnostima, koje se ne zasniva samo na sumnjama, već na sistematski sakupljanim dokazima.\nNeke izborne nepravilnosti možda mogu da se uoče i spreče na vreme, neke je gotovo nemoguće ukloniti, ali retroaktivno poređenje broja potpisa overenih kod pojedinih javnih beležnika i broja glasova koje su liste dobile u njihovim sedištima ne govori nam mnogo o regularnosti procesa, a i da govori nešto, to ne može da ospori ceo proces, kao što se često navodi. Umesto toga, bilo bi dobro fokusirati energiju na to da se izborna administracija primora da ovakve nepravilnosti predupredi i da pravovremeno reaguje, a za to je potrebno da se politički akteri okrenu narednom periodu i izbornim procedurama. Ukoliko žele da rade u interesu zaštite izbornog prava od zloupotreba, to mi deluje kao očigledan način.


Rasprostranjenost (ilegalnog) vatrenog oružja i dalje ozbiljan bezbednosni problem Srbije\nKoliko je vatreno oružje rasprostranjeno u Srbiji? Zbog čega Srbija i Crna Gora zauzimaju prvo mesto u Evropi po broju oružja na 100 stanovnika? Kakav je značaj Mape puta za bezbednost regiona i kako poboljšati akcije za legalizacije oružja su teme o kojima je istraživač Centra Filip Stojanović govorio u emisiji "Dan uživo" N1 televizije (emitovano 25.6.2018.).\nPrema podacima Small Arms Survey-a Srbija je vodeća zemlja u Evropi po broju lakog naoružanja i praktično svaki četvrti građanin ima oružje u kući. Prema ovom istraživanju Srbija i Crna Gora dele treće mesto u svetu, a prvo u Evropi, jer na 100 stanovnika imaju 39,1 komad lakog naoružanja.\nFilip Stojanović je rekao da su podaci koje je objavio Small Amrs Survey u najmanju ruku diskutabilni jer ne postoji precizna metodologija na osnovu koje su utvrđene količine oružja. On je takođe ukazao na stavove MUP-a da je veoma teško utvrditi količinu ilegalnog oružja, i da je to otprilike 20 procenata na količinu legalnog (odnosno negde oko 220.000 komada).\nStojanović je takođe naglasio da Srbija predstavlja tranzitnu zonu preko koje se vatreno oružje krijumčari i prenosi na u Zapadnu Evropu. On je dodao i da pretnju po bezbednost ne predstavlja samo ilegalno oružje, već i ono legalno i registgrovano ukoliko se ne čuva savesno.\nGovoreći o pozivu policije na predavanje naoružanja, on je podsetio da je od 1992. godine bilo sedam krugova legalizacije vatrenog oružja. Podseća da su tada građani potpuno amnestirani pri predaji malokalibarskog naoružanja, ali da su te kampanje nedovoljno promovisane, te da građani obično ne znaju od kada do kada mogu da predaju oružje i pod kojim uslovima. "Ministar može da raspiše legalizaciju, ali nije jasno pod kojim kriterijumima i zašto se u određeno vreme raspisuje", navodi Stojanović. Legalizacija koja je dala najviše rezultata bile je ono 2003, za vreme akcije "Sablja".\nKako bi akcije za predaju oružja bile efikasnije i dale bolje rezultate, Filip kaže da su istraživanja Centra pokazala da je potrebno lokalizovati ove akcije i uključiti što više lokalnih aktera - policijske uprave, loklane savete za bezbednost, mesne zajednice i sl.\nCentar za istraživanje javnih politika radio je prošle godine istraživanje o zloupotrebi oružja i rodno zasnovanom nasilju. Nalaze istraživanja možete pogledati ovde.\nOn je naveo da ne dešava uvek da žena bude ubijena samo vatrenim oružjem, ali da se oružje često koristi kao sredstvo zastrašivanja da se nasilje u porodici prijavi, i to ne samo ilegalno oružje, već i legalno, pa čak oružje ljudi koji rade u organima reda. Filip je istakao da je neophodno dodatno osnaživanje žena po ovom pitanju.\nDa je ipak nešto urađeno, Filip je istakao da su sada kriterijumi za nabavku oružja usložnjeni i pooštreni, kao i da je u procesu donošenje nove Strategije kontrole lakog i streljačkog oružja koja treba da odgovori na rizike povezane sa rasprostranjenošću i zloupotrebama vatrenog oružja.\nO značaju dokumenta Mapa puta: održivo rešenje za ilegalno za ilegalno posedovanje, zloupotrebu i krijumčarenje lakog i malokalibarskog oružja na Zapadnom Balkanu do 2025. godine možete pročitati u autorkom tekstu Filipa Stojanovića za portal europeanwestenbalkans.rs


Nastavlja se izgradnja stanova za izbeglice\nIzvor: RTS, 05.Dec.2018, 20:30\nNi posle 20 godina neke izbegličke porodice nisu rešile stambeno pitanje. Regionalni stambeni Program finansiraju donatori među kojima je najveći Evropska unija. Planirano je da se do kraja programa najmanje 7.000 porodica stambeno zbrine.\nMilorad Bunijevac sa ženom i dvoje dece već osam meseci živi u stanu u Ovči, koji je dobio >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << kao trajno stambeno rešenje u okviru regionalnog programa Komeserijata za izbeglice i migracije.\n"Veliki problem je rešen, navikavamo se polako na život ovde, ipak ej sve to novo. Deca su se, naravno, najbrže navikla, ona brzo sklapaju prijateljstva. Iskreno, ne mogu da nađem nešto drugo što bi mi više značilo u ovom momentu od ovog rešenja stambenog problema", kaže Milorad.\nU Sarajevu, 1992. godine, Milorad je u jednom danu izgubio skoro celu porodicu.\n"Ja sam došao u Srbiju '93, završio školu u Šapcu, upisao Mašinski fakultet u Beogradu, upoznao suprugu tokom studiranja, dobili dvoje dece. Čini mi se da mi se ostvario i onaj san da konačno imam normalan život", ističe Milorad.\nStanovi se pre svega dodeljuju porodicama koje ni posle 20 godina nisu rešile stambeno pitanje, koje su nekog izgubile ili im je neko bolestan.\nRegionalni stambeni Program finansiraju donatori među kojima je najveći Evropska unija.\nSvetlana Palić iz Komeserijata za izbeglice i migracije navodi da je do sada kroz Regionalni stambeni program zbrinuto 2.330 porodica, ali napominje da to nije dovoljno i da to nije sve.\n"Plan je i ono što smo dobili kao donatorska sredstva da se do kraja ovog programa najmanje 7.000 porodica stambeno zbrine", napominje Palićeva.\nU Ovči je stanove dobilo 235 porodica.\n"U toku je izgradnja 270 stanova u zemunskom naselju Kamendin tako da ćemo sledeće godine, nadamo se na proleće ili najkasnije početkom leta, i te korisnike useliti. Isto tako, završen je konkurs i stigle su prijave, jako mnogo prijava je stiglo za 133 stana u Ulici dr Ivana Ribara koji tek treba da počnu da se grade", objašnjava Palićeva.\nKoliko je interesovanje, pokazuje to što se za jedan stan u Ulici dr Ivana Ribara javilo deset porodica.


Potkonstrukcija TABAŠ je izrađena od viskokokvalitetnih namenski projektovanih aluminijumskih profila i nosača koji su izrađeni od legura minimum kvaliteta AW 6063 T6. Sistem TABAŠ se sastoji od horizontalnih i vertikalnih aluminijumskih profila i nosača, različitih oblika i dimenzija. […]\nUSLUGE KOJE PRUŽA FIRMA TABAŠ\nTABAŠ doo, može da daje potkonstrukciju, isporučuje istu, projektuje ili obučava druge da projektuju, vrši ugradnju potkonstrukcije i kamena ili obučava druge ako je potrebno, i naravno obezbeđuje komplatan kamen spreman za ugradnju ili to prepušta po dogovoru. […]\nNa početku izrade svakog projekta, naši projektanti mogu Vam pružiti pomoć pri odabiru sistema za Vašu fasadu. Na raspolaganju smo da odgovorimo na specifične potrebe svakog klijenta, dajemo konsultacije o tipu materijala i vrstama obrade.Takođe, postoji veliki broj […]\nUsluga može biti prilagodjena posebnim zahtevima klijenta. Usluga „ključ u ruke“: u ovom slučaju montažu obavljaju specijalizovane ekipe Tabaš, (do sada je preko 100 montažera ugrađivalo našu aluminijumsku potkonstrukciju) koje imaju odgovarajuću opremu i instrumente neophodne za precizno […]


Posle Ferala - CZKD - Peščanik\nGašenje nedeljnika Feral Tribune u junu 2008. posle 15 godina izlaženja, podstaklo je Mediacentar Sarajevo i Mirovni institut iz Ljubljane da doprinesu da taj događaj ne ostane bez osvrta o vrednosti i važnosti kritičnog i nezavisnog novinarstva, i bez rasprave o tome šta gašenje takvog novinarstva govori o društvu, medijskom sistemu i novinarskoj zajednici u Hrvatskoj i cijeloj regiji.\nDo kraja 2009. godine, uz pomoć sredstava medijskog programa Instituta za otvoreno društvo (Open Society Institute), planirana je priprema digitalnog arhiva svih brojeva Feral Tribuna, a za to vreme tribine u Sarajevu, Ljubljani, Beogradu i Zagrebu će služiti da se podstakne rasprava i razmišljanje o položaju novinara i medija u regiji danas, i o tome koji činioci u sadašnjim okolnostima doprinose i mogu doprineti da kritičko i nezavisno novinarstvo preživi i ima uticaj u društvu.\nTribina u Beogradu će se održati u ponedeljak, 21. decembra u CZKD-u, Birčaninova 21, sa početkom u 19h. Na tribini će osnivači i članovi uredništva Feral Tribuna sa novinarima i urednicima iz Srbije raspravljati o tome šta čini slobodno i nezavisno novinarstvo, šta ga onemogućava i kakve su mu perspektive.\nViktor Ivančić, osnivač i nekadašnji odgovorni urednik Feral Tribuna Predrag Lucić, osnivač i nekadašnji odgovorni urednik Feral Tribuna Boris Dezulović, osnivač i do 1999. jedan od urednika Feral Tribuna Svetlana Lukić, saurednica Peščanika Vukašin Obradović, osnivač i glavni i odgovorni urednik Vranjskih i Nebojša Popov, glavni i odgovorni urednik Republike.\nMediacentar Sarajevo, Mirovni institut iz Ljubljane i Centar za kulturnu dekontaminaciju, 07.12.2009.


Poslanici o Megatrendu, Jovanjici, istragama - Izazov\nRadio-televizija Srbije 3. decembra 2019. 12:12\nPoslanik SRS-a Vojislav Šešelj osvrnuo se na prodaju Megatrend Univerziteta i izjavu novog vlasnika Dejana Đorđević koji je rekao da iza njega stoji država.\n"Ja sam malo proučio koja to država stoji iza Megatrenda Univerziteta i ustanovio da je ta država Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade Srbije, koja je redovni profesor na tom Univerzitetu od 2008. godine", rekao je Šešelj u parlamentu.\nIstakao je da Srbija ima veći broj firmi koje su nosioci energetskih licenci za skladištenje i trgovinu nafte koje koriste rečni saobraćaj, kao i nekoliko terminala za skladištenje goriva, te da je 2012. godine donet zakon i da su firme morale da se usklade sa tim rešenjem.\nPoslanik Pokret za spas Srbije – Nova Srbija Đorđe Vukadinović pitao je o "aferi Jovanjica", odnosno proizvodnji marihuane u blizini Beograda.\n"Ima dosta kontroverzi u javnosti i zbog toga što su neki visoki funkcioneri ranije posećivali to imanje. To je spekulacija, ali pitanje je da li je Ministarstvo poljoprivrede davalo subvencije Jovanjici i da li su MUP i Ministarstvo poljoprivrede bili zaduženi za kontrolu proizvodnje tako osetljivog proizvoda kao što je industrijsko konoplje umesto kojeg je osvanula marihuana", pitao je Vukadinović.


ODIGRAN JE VEČITI DERBI: Partizan siguran protiv Crvene zvezde (FOTO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 11.Nov.2018, 09:12\nOdbojkaši Partizana pobedili su u velikom derbiju ekipu Crvene zvezde rezultatom 3-1, po setovima 25:22, 25:11, 16:25, 27:25.Meč je igran u dvorani "Impuls" u okviru 8. kola BPŠ Superlige Srbije.\nCrno-beli su naneli drugi poraz odbojkašima Crvene zvezde ove sezone, izabranici trenera Milana Ljubičića bili su veoma raspoloženi i zasluženo su slavili.\nSVET JE U ŠOKU: Bokserska ikona, trostruki olmpijski ŠAMPION, silovao >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << dečaka od 12 godina (VIDEO)\nPartizan je dobio početni set razultatom 25:22 i čini se stekli velikku psihološku prednost. Usledio je veliki pad u igri večitog rivala koji je Partizan iskoristio da drugi set dobije ubedljivo sa 25:11. Crveno-beli su uspeli da se konsoliduju i dobiju treći set rezultatom 25:16.\nČetvrti set je doneo veliku dramu. Iako je Crvena zvezda vodila sa 20:14, Partizan je stigao do 21:21. Partizan nije iskoristio prvu meč loptu, potom crveno-beli ne koriste priliku da izjednače, da bi posle tri uzastopna poena Partizana sve bilo završeno, 27:25.\nU redovima Partrizana istakao se Pantić sa 19 poena, dok je kod Crvene zvezde najefikasniji bio Danilo Pavlović sa 15 poena.


Svedoci smo da se savremena tehnologija razvija neverovatnom brzinom iz godine u godinu. Međutim, istom takvom brzinom razvijaju se i potencijalne pretnje kada je sajber okruženje u pitanju, pa tako u pogledu zaštite podataka postoje brojni izazovi. Usled pojave mnoštva novih pretnji po informacionu bezbednost IT industrija se svim sredstvima fokusirala da pronađe odgovore na ove izazove.\nSve učestaliji su sofisticiraniji sajber napadi koji uključuju maliciozne softvere, krađu identiteta, veštačku inteligenciju, kripto valute i druge vidove pretnji u ovom okruženju. Ovakvi i slični potencijalni napadi dovode u stalni rizik podatke i imovinu kompanija i pojedinaca, ali kao što se može primetiti u poslednjih nekoliko godina, čak i država.\nNeke od najvećih pretnji po informacionu bezbednost u 2020. godini su u okruženju svakog od nas, iako toga često nismo svesni. Mobilni telefon, cloud sistemi i sve popularnija veštačka inteligencija (IoT), samo su neke od tehnologija koje mogu da budu na udaru. Uz to, brzi razvoj softvera i nedostatak adekvatne zaštite koje bi pratile njegov razvoj, dodatno uvećavaju rizike. Ovo su trendovi za koje vodeći stručnjaci u domenu informacione bezbednosti iz Threatpost-a, kažu da su najveće pretnje.\nTop pretnje po informacionu bezbednost prema procenama stručnjaka\nRansomware je tokom 2019. godine važio za najveću pretnju na globalnom nivou, a prema procenama isti trend će se nastaviti i tokom 2020.godine. Fokus se lagano izmešta sa bankarskih trojanaca i krupnih višemilionskih prevara povezanih za SWIFT-om, koje će zameniti manji napadi ransomware-a. Ako se pitate zašto, odgovor na to pitanje je dao Limor Kesem, iz kompanije IBM Security: "Ovakvi napadi su više anonimni, zahtevaju manju raspodelu plena u odnosu na složenije operacije u većim bankarskim prevarama".\nMobilni uređaji i platforme će najviše biti na udaru fišinga tokom 2020.godine. Prema procenama koje daje Dejvid Ričardson, iz organizacije Lookout services, tradicionalni sistemi bezbednosti blokiraju potencijalne e-mail i URL adrese koje prepoznaju kao fišing i rizične, što pruža zaštitu kompanijama od mogućih upada u baze podataka. Ipak, zanemaruju mogućnosti napada na mobilne aplikacije povezane sa poslovnim sistemom, uključujući ličnu e-poštu, društvene mreže, i druge platforme kao što su sistemi internih komunikacija i dr.\n14. januara 2020.godine Microsoft je obustavio podršku za operativni sistem Windows 7. Za većinu korisnika, bilo fizičkih lica ili kompanija koje i dalje koriste ovu uslugu to znači da je prestala Microsoft podrška i redovno ažuriranje ovog operativnog sistema, čak i kada bude nastupila pretnja po informacionu bezbednost. Prema onome što predviđa Forescout, ove godine će se najverovatnije ponoviti ista priča koja se dogodila i sa gašenjem operativnog sistema Windows KSP, kada je većim napadima bilo izloženo na hiljade kompanija širom sveta, te da se slično može očekivati i tokom ove godine.\nUlaskom u 2020.godinu očekuju se mnogi potencijalni napadi koji su okarakterisani kao velika pretnja po zaštitu podataka, posebno na kritičnu infrastrukturu od vitalnog interesa. Procenjuje se da mnogi takvi napadi ciljaju sisteme i infrastrukturu organizacija privatnog i državnog sektora, kao i pojedinaca.\nŠta su rešenja i da li ste se pripremili?\nNovo vreme i bezbednosni izazovi traže nove pristupe i rešenja za sajber bezbednost zasnovana na bezbednosnoj analizi i radu eksperata. U sajber bezbednosti ne postoji univerzalno rešenje, odnosno jedan proizvod čija nabavka i implementacija garantuju potpunu sigurnost, jedini uspešan pristup je slojevitost.\nSrbija ni u kom pogledu ne zaostaje u domenu informacione bezbednosti za ostatkom sveta, a rešenja za informacionu bezbednost po svetskim standardima možete pronaći na sajtu kompanije Sky Express, koja u svojoj ponudi ima pažljivo odabran spektar komplementarnih, kompatibilnih i primenljivih sajber bezbednosnih rešenja, koja su prilagođena potrebama tržišta.\nNaravno da pristup prilikom odabira najboljeg rešenja treba da bude pojedinačan, u skladu s potrebama. Svako dobro rešenje počinje dobrom edukacijom, pa tako i na temu informacione bezbednosti koja ja danas bitnija nego ikad. Ukoliko imate dodatnih pitanja ili su vam potrebne detaljnije informacije, možete potražiti više informacija, kao i stručnu podršku u oblasti zaštite mreža, računara, aplikacija i podataka.


U četvrtak, 14. aprila, počinje prvi BIZKOD, takmičenje namenjeno studentima druge i treće godine informatike i tehničko-komunikacionog menadžmenta. Takmičenje je rezultat saradnje kompanije Infostud i Visoke tehničke škole strukovnih studija u Subotici. (više)\nPočeo je online ITkonekt - najveći online IT događaj u regionu\nSkoro 60 IT kompanija, edukativnih ustanova, IT organizacija, startupa i gejming studija iz celog regiona naći će se zajedno od 31. marta do 2. aprila na virtuelnoj platformi na ITkonektu - online.it-konekt.com. Ova tri dana ovo će biti idealno mesto za sve one koji žele da nađu posao u IT-ju, networkuju, zabave se ili slušaju online konferenciju predavača iz celog sveta. (više)\nKoja je poslednja reč tehnologije u odnosu čovek-kompjuter, kako izgleda upotreba najnovije Bluetooth tehnologije u proizvodima budućnosti, kao što su pametne kuće, pametni satovi i sl, koji su novi trendovi u svetu frontendaša i bekendaša? (više)\nU sredu i četvrtak, 16. i 17. marta, održava se deseti po redu Sajam poslovnih mogućnosti i stručnih praksi – KONTEH. Studentska organizacija EESTEC LC Novi Sad organizuje dvodnevni događaj na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu. Majkrosoft razvojni centar u Srbiji i ove godine sa ponosom pruža podršku sajmu KONTEH i najavljuje svoje učešće u potrazi za mladim IT talentima. (više)


Rim: Ministar Darmanović razgovarao sa italijanskom ministarkom odbrane Robertom Pinoti i potpredsjednikom Vlade za evropske poslove Sandrom Gocijem\nDatum objave: 15.02.2017 15:48\nTokom zvanične posjete ministar vanjskih poslova Crne Gore prof. dr Srđan Darmanović imao je susrete sa italijanskom ministarkom odbrane Robertom Pinoti i potpredsjednikom Vlade za evropske poslove Sandrom Gocijem.\nU razgovoru sa ministarkom odbrane Italije Robertom Pinoti ministar Darmanović je istakao značaj kontinuirane političke i ekspertske podrške Italije evroatlantskom putu Crne Gore, čija je kruna nedavna ratifikcija Protokola o pristupanju Crne Gore NATO-u u italijanskom Parlamentu. Posebno je zahvalio na pomoći u dijelu unapređenja kapaciteta u sektoru odbrane, pored ostalog, kroz mogućnost školovanja i obuke crnogorskih kadeta i oficira na prestižnim italijanskim akademijama. Apostrofirajući značaj članstva Crne Gore u Alijansi za očuvanje stabilnosti Zapadnog Balkana i jačanje evropske bezbjednosti, ministar Darmanović je iskazao očekivanje da će ono otvoriti nove horizonte za uspostavljanje još bližeg partnerstva sa Italijom, kako bilateralno, tako i u okviru regionalnih inicijativa, te kroz zajednički doprinos učvršćivanju globalne bezbjednosti. "Dobar primjer takvog partnerstva u dosadašnjem periodu je saradnja mornarica u okviru ADRION inicijative, kao i zajedničko učešće u misiji Atalanta" naglasio je ministar Darmanović. Ministarka odbrane Italije Roberta Pinoti je veoma pozitivno vrednovala dosadašnji napredak Crne Gore na planu evroatlantske i evropske integracije, uz ocjenu da je predstojeće članstvo Crne Gore u NATO-u rezultat posvećenog višegodišnjeg rada i uspješno sprovedenih reformi. Italija ima veoma pozitivna iskustva u dosadašnjoj saradnji sa Crnom Gorom i spremna je da nastavi da pruža ekspertsku podršku i pomaže reformske procese u Crnoj Gori i kada ona postane punopravna članica Alijanse, istakla je ministarka Pinoti.\nMinistar Darmanović je, prilikom susreta sa potpredsjednikom Gocijem, istakao da je italijanska podrška našem evroatlantskom i evropskom putu, od velikog značaja jer Italija ima posebno razumijevanje i senzibilitet za specifične potrebe regiona u integracionim procesima, imajući u vidu, pored ostalog, zajednički mediteranski kontekst.\nNaglasio je spremnost Crne Gore da aktivno doprinosi učvršćivanju regionalnih veza, posebno kroz mehanizme EU, poput Berlinskog procesa i Strategije za Jadransko-jonski region, koja je usvojena tokom italijanskog predsjedavanja Uniji. Iskazao je očekivanje da će predstojeći Samit zemalja Zapadnog Balkana u Trstu biti prilika da se utvrde smjernice i projekti koji će doprinijeti daljem regionalnom povezivanju, te da se pošalje politička poruka o otvorenoj evropskoj perspektivi za zemlje Zapadnog Balkana.\nPotpredsjednik Vlade Italije Sandro Goci je pohvalio reforme koje je Crna Gora sprovela i ukupni napredak na planu evroatlantske i evropske integracije, uz očekivanje da će, nakon predstojećeg učlanjenja u NATO, Crna Gora u skoroj budućnosti uspješno okončati i svoj evropski put. Potvrdio je spremnost Italije da na tom planu nastavi da podržava Crnu Goru i ocijenio da je potrebno iskoristiti sve mehanizme kako bi se ubrzao proces evropske integracije. Podvukao je da nakon Bregzita proces proširenja još više dobija na značaju. Integracija Zapadnog Balkana će doprinijeti jačanju jedinstva Evrope, pa stoga Unija mora da ima proaktivan pristup i preuzme svoj dio odgovornosti, apostrofirao je Goci. On je naglasio da sastanak lidera u Trstu treba iskoristiti kako bi se dao novi zamah procesu evropske integracije, ali i kako bi se poslao jasan signal o spremnosti da se podrži dalja stabilizacija i razvoj regiona.\nSaglasio se o značaju korišćenja regionalnih i evropskih inicijativa za jačanje partnerstva unutar jadranskog regiona.\nU razgovorima sa potpredsjednikom Gocijem i ministarkom Pinoti razmijenjena su mišljenja o prilikama u regionu, kao i o aktuelnim bezbjednosnim izazovima u evropskim i globalnim okvirima i mogućim odgovorima na njih. Video: Darmanović - Goci - izjave


Podela paketa prve pomoći građanima Obrenovca (VIDEO)\nPodela paketa prve pomoći građanima Obrenovca (VIDEO)\nAkciji koju sprovode Komisija za bezbednost u saobraćaju i odeljenje saobraćajne policije Obrenovca pridrižilo se i Javno komunalno preduzeće 'Parking servis'\nKomisija za bezbednost u saobraćaju, zajedno sa odeljenjem saobraćajne policije Obrenovca, nastavila je akciju koja se godinama uspešno realizuje, a koja odnosi se na podelu paketa prve pomoći građanima Obrenovca. Akciji se ovog puta pridružilo i Javno komunalno preduzeće "Parking servis" Obrenovac.\nMirko Vranešević, predsednik Komisije za bezbednost u saobraćaju, rekao je da će sve naredne akcije, koje se budu odnosile na podelu materijala koji je vezan za bezbednost u saobraćaju, realizovati upravo na parkiralištima u Ulici Majora Tepavca, sa ciljem da se skrene pažnja javnosti na mogućnosti koje nudi Javno preduzeće "Parking servis" Obrenovac.\n"Naše akcije koje su vezane za podelu paketa pomoći koji se odnose na bezbednost u saobraćaju pre svega su naše nastojanje da povećamo svest o bezbednosti u saobraćaju na teritoriji gradske opštine Obrenovac", kazao je Vranešević.\nNjegov zaključak je da su građani Obrenovca savesni i da imaju pakete prve pomoći i da je veoma mali broj onih koji iste nemaju ili imaju pakete čiji je rok istekao.\n"Ono što je mala zamerka jeste što se paketi nalaze u gepecima vozila, pa vozačima nisu na dohvat ruke, tako da je naš apel pre svega da se paketi prve pomoći premeste na mesta koja bi bila dostupnija vozačima u slučaju bilo kakve situacije koja bi zahtevala upotrebu ovih paketa", napomenuo je Vranešević.\nIgor Vujičić, direktor JKP ”Parking servis ” Obrenovac, iskoristio je priliku da obavesti sugrađane koji aktivno učestvuju u saobraćaju, da mogu biti sigurni da će u svakom trenutku pronaći slobodno parking mesto prilikom parkiranja svojih vozila u Ulici Majora Tepavca, koja se nalazi iza Obrenovačke banje.\nVujičić kaže da parkiralište raspolaže sa 250 parking mesta, koja se nalaze u drugoj zoni sistema naplate, što znači da je cena po započetom času 35.00 dinara, a dnevna karta 120.00 dinara. Dodao je i da postoji mogućnost za kupovinu mesečne parking karte za fizička lica i da ista iznosi 1700.00 dinara, a za pravna lica 1400.00 dinara.\n"Smatram da je Ulica Majora Tepavca siguran i dobar izbor za sve učesnike u saobraćaju koji nastoje da stignu na vreme gde god da su krenuli, posebno jer se ovo parkiralište nalazi na 200 metara od samog centra grada. Takođe, podsećamo na naše parkiralište kod Doma vojske koji raspolaže sa 90 parking mesta, koje radi 24 sata i gde postoji mogućnost plaćanja po započetom času i koji raspolaže savremenim sadržajem u smislu signaliziranih rampi, naplatne blagajne, video nadzora i kompletnog sadržaja koji je dostupan svim vozačima", kazao je Vujičić.


3DEXPERIENCE podržava Industriju 4.0\nYou are at:Home»Intervju»3DEXPERIENCE podržava Industriju 4.0\nBy Zoran Kovacevic on\t 19.10.2017 Intervju, News\nIntervju: Čedomir Duboka, CEO, CADCAM Data\nU organizaciji kompanije CADCAM Data, članice CADCAM Grupe, 12. oktobra ove godine u novobeogradskom hotelu “Tulip Inn” upriličen je 3D Experience Forum, Industrija 4.0.\nIdeja ovog događaja bila je da pokaže kako kolaborativna 3DEXPERIENCE platforma, koja pokriva sve procese u firmi, doprinosi industrijskoj revoluciji 4.0 koja se već uveliko dešava i kako adresira specifične zahteve ove revolucije. Osnovni opis ove platforme i njene namene dao je Čedomir Duboka, CEO, CADCAM Data, u kratkom intervjuu za Internet ogledalo.\n„Najvažnija karakteristika 3DEXPERIENCE platforme je da ona predstavlja jedno jedinstveno kolaborativno okruženje nad jedinstvenim izvorom podataka. Termin koji najbolje definiše platformu je single source of truth – jedan izvor istine, to jest jedan izvor podataka, gde su svi softveri unutar firme, kao i ljudi i resursi, udruženi u okviru platforme, odnosno rade nad jednim jedinstvenim i ažurnim izvorom podataka. Počev od nabavke i prvih inputa u firmu, od zahteva za novim proizvodom ili razvojem novih proizvoda, preko svih faza koje dolaze posle, sve aktivnosti i svi procesi u firmi se upravljaju u okviru te jedinstvene platforme. Svi ljudi su integrisani, imaju svoje uloge sa odgovarajućim nivoom pristupa i u okviru platforme izvršavaju svoje zadatke“, objašnjava gospodin Duboka.\nObično, kada vide ovakva rešenja ljudi misle da su ona namenjena isključivo velikim firmama. Kada je reč o 3DEXPERIENCE platformi, naš sagovornik to demantuje.\n„Naprotiv“, kaže on, „platforma adresira sve, od malih firmi, gde postoji potreba za upravljanjem podacima i za nekom mini integracijom, recimo mini inženjerskog biroa, do velikih sistema poput multinacionalnih kompanija koje treba da integrišu različite pogone ili različite razvojne centre u svetu preko te iste platforme. Poenta je da platforma poseduje skalabilnost i može da pokrije procese od onih minimalnih, samo za neko osnovno projektovanje i upravljanje podacima, do najkompleksnijih, gde uzimamo u obzir i proizvodnju, i razvoj, i održavanje, i celokupno upravljanje tim procesima.“\nSrpsko tržište polako sazreva, pa se i neke naše firme strateški opredeljuju za 3DEXPERIENCE platformu.\n„Imamo sve više upita, ali potrebno je da se ovde desi kulturna promena, da ljudi u potpunosti shvate vrednost toga. I otvorenost ka drugim tržištima će uticati da oni idu u tom smeru u implementaciji ovakvih rešenja“, uveren je direktor CADCAM Data, strateškog partnera Dassault Systemsa za tržište Srbije, kompanije čiji je jedinstveni inovativni proizvod upravo 3DEXPERIENCE platforma.


Studijska grupa za Irak: Političko rešenje u Iraku od ključne važnosti\nStudijska grupa za Irak, čije je formiranje tražio Kongres, prošle godine je saopštila da je situacija u Iraku ozbiljna i da se pogoršava i iznela niz preporuka za smanjenje uloge američkih borbenih snaga i povećanje političih i diplomatskih nastojanja. Sada, odnosno mesec dana od kako dodatne vojne snage, čije je upućivanje predsednik Buš naredio u januaru, obezbedjuju Bagdad, bivši sekretar za odbranu Vilijam Peri opisao je tamošnju bezbednosnu situaciju kao katastrofalnu i sve goru. Peri je takodje istakao da bez političkog napretka, zbilja nije bitno koliko će dugo američke snage ostati u Iraku:\n”Koliko god da je sumorna sadašnja situacija, mogla bi, kako tvrdi administracija, da bude još gora kad američki vojnici odu. Medjutim, rekao bih da bi to u odsustvu političkog izmirenja moglo biti tačno bez obzira da li mi odemo za godinu dana ili za pet godina.“\nPeri je izneo kritičku procenu predsednikove strategije u Iraku:\n”Verujem da je predsednikova diplomatska strategija suviše ograničena, dok je njegova vojna strategija premalo i to prekasno, da bi dovela do, kako on kaže, neophodnih dugotrajnih i dubinskih promena. Malo je verovatno da će predsednikova strategija uspeti, jer je taktička, a ne strategijska i ne obuhvata realistične preduslove za iračku vladu.“\nMedjutim, Peri kaže kako se slaže da je predsednikova procena brzog povlačenja dovela do katastrofalnih rezultata, dodavši da bi implementacija zaključaka Studijske grupe za Irak pružila priliku da se situacija stabilizuje pre odlaska američkih borbenih snaga. Fred Kejgan iz Instituta American Enterprise, kaže da predsednik ima političko-vojnu strategiju i da nije reš o pukoj promeni taktike. Kejgan ukazuje na uspehe američkih i iračkih vladinih snaga protiv snaga Al Kaide u Iraku i kritikuje one koji pozivaju na povlačenje američkih snaga. U medjuvremenu, Džesika Takman Metjus, predsednica Karnegijeve zadužbine za medjunarodni mir smatra:\n”Za napredak u Iraku je neophodna fundamentalna raspodela političke moći i verujem da Iračani još nisu spremni da donesu takve odluke, delimično zato što nisu procenili medjusobnu moć, a i zbog toga što ima previše organizovanih grupa rešenih da učestvuju u toj podeli. Stoga verujem da mi sebe samo zavaravamo ciljevima koje smo postavili za Irak.“\nPredsednik Odbora za oružane snage u Predstavničkom domu Ajk Skelton je ponovio svoj stav da američka kontra-teroristička nastojanja na drugim mestima trpe zbog toga što su američke snage zaglibljene u Iraku:\n”Irak je bio samo smetnja u fokusiranju na rat protiv onih koji su nas napali 11. septembra.“\nBrojni drugi pretresi su održani u roku od nedelju dana od kako je Predstavnički dom glasao za rezoluciju kojom se predvidja da se do aprila većina američkih borbenih trupa povuče iz Iraka. U medjuvremenu, dva visoka funkcionera Bušove administracije, sekretar za odbranu Robert Gejts i državni sekretar Kondoliza Rajs, došli su na Kapitol Hil i sastali se sa Republikancima u okviru pokušaja administracije da ublaži bojazan članova predsednikove stranke koji nisu zadovoljni strategijom administracije.


“Žaliću se na odluku Prvog osnovnog suda u Beogradu”, kaže za RSE nekadašnja direktorka Fonda za humanitarno pravo Nataša Kandić, nakon što joj je taj sud naložio da načelniku Generalštaba Vojske Srbije Ljubiši Dikoviću isplate 550.000 dinara odštete zbog, kako se navodi, objavljivanja neistinitih optužbi u publikaciji "Dosije Ljubiša Diković".\n“Fond za humanitarno pravo će da se žali. Ako se dogodi i da u žalbenom postupku bude potvrđena ova presuda, onda postoji prostor za Evropski sud za ljudska prava gde će sud sigurno slediti već dostignutu sudsku praksu. Nevladinim organizacijama, civilnom društvu je cilj da se poveća dostignuti prag slobode izražavanja”, navodi Kandić i podvlači da ostaje pri svemu što je iznosila o “slučaju Diković”.\nInače, Sud je priznao Dikoviću naknadu štete “zbog pretrpljenih duševnih bolova usled povrede časti i ugleda iznošenjem u javnost netačnih činjeničnih optužbi i vrednosnih sudova koji imaju uvredljivu konotaciju i povređuju ljudsko dostojanstvo”.\n"Sud je pokazao nezabeleženu pažnju prema pojedincu koji predstavlja određenu državnu instituciju", navodi Kandić. Ona je uverena je da je nadležna pravosudna instanca u ovom slučaju postupala po političkim merilima. Tako je precizno utvrđivano šta je Kandićeva iznosila u svojim medijskim pojavljivanjima, te zaključeno da se izneseni sudovi moraju zasnivati na činjenicama:\n“Stoga je Sud zaključio da je moj cilj i cilj objavljivanja ‘dosijea Ljubiša Diković’ bio diskvalifikacija. Dakle, da uznemirimo javnost, da ga upozorimo i da on ne bude postavljen na tu poziciju. Ja mislim da je to aspolutno tačno, ali šta Sud dalje radi? On poteže vrednosne sudove kojima sam izražavala stav, odnosno sadržinu dosijea kojima smo izražavali naš odnos prema tome da u Srbiji jednu instituciju vodi pojedinac koji je nekada bio komandant 37. motorizovane brigade u čijoj nadležnosti su počinjeni zločini, te da još uvek jedan broj porodica traga za posmrtnim ostacima. To ukazuje da postoji još masovnih grobnica. Međutim, taj pokušaj da druge državne institucije budu na istoj strani, da traže da se razjasni gde se možda nalazi druga grobnica -ne. Sud je u ovom slučaju rekao da je to ‘destruktivan napad na instituciju’”, podvlači Kandić.\nPodsećamo, Diković je tužio Kandićevu zbog povrede časti i ugleda navodima u dokumentu pod nazivom "Dosije Ljubiše Dikovića", koji je objavljen na sajtu Fonda za humanitarno pravo, a u kojem je povezan sa ratnim zločinima u BiH i na Kosovu. Niko iz Generalštaba Vojske Srbije se povodom izricanja prvostepene presude nije oglašavao.\nU komentaru za naš program novinar Dejan Anastasijević sugeriše da se treba strpeti do odluke suda u drugom stepenu, ali samo oslanjanje generala Dikovića na pravosuđe, za našeg sagovornika, pitanje je principa:\n“Smatram da ljudi koji su na visokim javnim funkcijama, što važi i za generala Dikovića, ne bi trebalo da imaju mogućnost da tuže građane ili predstavnike civilnog društva zbog kritika. Čak i kada su te kritike zlonamerne. Zato što oni koji su na pozicijama moći imaju mnogo više mogućnosti da se brane od kleveta nego obični ljudi. Zakon o kleveti u Srbiji nije pravljen da bi ga političari zloupotrebljavali, nego da zaštiti obične građane, a general Diković definitivno nije običan građanin”, rekao nam je Anastasijević.\nNataša Kandić: Zavera ili jačanje vladavine prava


Vošin apel pred revanš sa Sampdorijom - Sportske.net\nVošin apel pred revanš sa Sampdorijom\nFudbalski klub Vojvodina obratio se u sredu navijačima koji planiraju dolazak na revanš susret sa Sampdorijom apelujući da na vreme dođu na stadion i da poštuju odrednice sa karata.\nPoljak Rackovski sudi na "Karađorđu"Ožegović voli da leti!Red na blagajni - Novosađani pohrlili po karte za Samp!Prle i Tihi su nas naučili, Otpisani uvek pobeđuju!Gol sezone u Superligi?\nS tim u vezi u sredu su se oglasili iz fudbalskog kluba Vojvodina i uputili nekoliko važnih informacija i apela navijačima koji planiraju dolazak na stadion.\nKapije "Karađorđa" biće otvorene od 18.30 pa se navijačima preporučuje da na vreme dođu kako bi se izbelge gužve. Pored redovne kontrole, karte će se očitavati zbog čega je neophodno da svaki navijač ispoštuje odrednice sa ulaznica koje se tiču tribine, sektora i ulaza.\nNa ulazu broj 4 na Zapadu, očekuje se otežan prolazak gledalaca zbog toga što ga koristi i ekipa Radio-televizije Vojvodina, pa su iz FK Vojvodina zamolili za razumevanje i strpljenje.\nRevanš utakmica trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope između Vojvodine i Sampdorije zakazana je za četvrtak od 21 čas.


Prodaje se hotel "Bistrica" - Trebevic.net\nProdaje se hotel “Bistrica”\nUprava Olimpijskog centra /OC/ “Jahorina” objavila je oglas o prodaji hotela “Bistrica” s okolnim zemljištem, a početna vrijednost je 5.985.900 KM.\nPrijave za učešće u licitaciji mogu se podnijeti do 26. novembra do 10.45 časova, a javno nadmetanje će biti održano isti dan u 11.00 časova u hotelu, navedeno je na internet stranici OC “Jahorina”.\nKupovinom hotela kupac je obavezan da zaključi ugovore o radu sa radnicima koji već rade u hotelu, što uključuje i dio radnika zajedničkih službi OC “Jahorina”. Kupac će morati da potpiše izjavu da neće mijenjati namjenu hotela narednih pet godina.\nU prodaju i cijenu uključene su i pokretne stvari koje se nalaze u objektu i oko njega.\nPovršina zemljišta na kojoj se nalazi objekat iznosi 5.570 metara kvadratnih, a hotel ima suteren, prizemlje i četiri sprata.\nHotel “Bistrica” se nalazi na 1.620 metara nadmorske visine, a udaljen je 28 kilometara od Sarajeva i 14 kilometara od Pala, s kojima je povezan modernim saobraćajnicama.\nHotel raspolaže sa 140 soba i četiri apartmana, što ukupno čini 300 osnovnih i 60 pomoćnih ležaja. Sve sobe imaju kupatilo, TV, vaj-faj i direktnu telefonsku liniju.\nHotel ima zatvoreni bazen dimenzija 16 sa osam metara, dvije finske saune, teretanu, salu za stoni tenis i bilijar, teren za fudbal s prirodnom travom, dimenzija 55 sa 90 metara, tri terena za košarku s betonskom podlogom i teren za odbojku s betonskom podlogom i 80 parking mjesta.\nIzgrađen je pred Olimpijadu 1984. godine u Sarajevu.\nPet novih projekata na Jahorini vrijednosti 99 miliona KM - Maske više nisu obavezne na otvorenom u Srpskoj - Ministarstvo uprave i lokalne samouprave - Sva lica poštovala mjeru kućne izolacije - MUP izuzima dokumentaciju u vezi s nabavkom pokretne bolnice - Čubrilović: Rezolucija izazvala dodatna neslaganja u Srpskoj i BiH - Na Crvenom trgu će marširati 14.000 vojnika - Pri kraju scenario za film o doktoru Laziću "Srce na dlanu" - "Dejli telegraf": Najgore ljeto u američkoj istoriji - Bileća dobila biblioteku na otvorenom - FBiH: Još tri lica pozitivna na virus korona\nPet novih projekata na Jahorini vrijednosti 99 miliona KM Ministarstvo uprave i lokalne samouprave: Nijedno lice nije prekršilo mjeru kućne izolacije Treći smrtni slučaj u Brčkom Policija legitmisala vjernike i zatražila zatvaranje hrama u Podgorici Ministarstvo formiralo stručne timove radi reforme unapređenja obrazovanja Kako do boljeg imuniteta: Rješenje je trčanje, brzo hodanje…


OD CIFRE ĆE VAM SE ZAVRTETI U GLAVI Srbiji ove godine stiže na naplatu dug iz vremena Tita, ali i Miloševića – Kragujevčani – najposećeniji portal u Šumadiji\nI ove godine građani Srbije moraće da plaćaju ceh udobnog života, dobrih plata i jeftinih kredita iz vremena vladavine Josipa Broza Tita, ali i vladavine Slobodana Miloševića. Kako saznaje „Blic“, narednih meseci na naplatu nam stižu krediti koje su od evropskih i svetskih finansijskih institucija tokom sedamdesetih i osamdesetih godina uzimali tadašnji premijeri Milka Planinc i Veselin Đuranović. I to nije sve jer će Srbija do kraja 2019. morati da otplati i kredite koje je 1989. od Kuvajta pored Milke Planinc uzimao i tadašnji premijer Branko Mikulić, ali i kredit koji je od Kine 1999. uzeo Mirko Marjanović, premijer Slobodana Miloševića.\nTo sve ove godine zajedno će nas koštati tačno nešto više od 230 miliona evra, a cena nije mala, kamata je bila fiksna i za pojedine kredite je iznosila skoro sedam odsto. Prethodnih godina u proseku smo vraćali po oko 250 miliona evra godišnje, a prošle godine čak 340 miliona. I pored toga, ali i pored činjenice da je Srbija nedavno počela da prevremeno otplaćuje stare dugove, ostale su velike obaveze. Krajem aprila 2018. Srbija je otplatila sav dug prema Londonskom klubu, a godinu dana ranije u celosti smo izmirili i obaveze prema Evropskoj investicionoj banci, odnosno Evropskoj uniji – kaže naš izvor.\nU Narodnoj banci Srbije potvrdili su za „Blic“ da država u ovoj godini mora da otplati nešto više od 202 miliona evra dugova iz perioda sedamdesetih i osamdesetih godina dvadesetog veka.\n-To su obaveze prema Pariskom klubu od 133,29 miliona evra i prema Svetskoj banci (IBRD krediti) od 69,07 miliona evra. S druge strane, obaveze prema Londonskom klubu od 153,64 miliona evra, koje su dospevale do 2024, otplatili smo u celosti, i to zbog odličnih rezultata na fiskalnom planu i suficita budžeta. Na ovaj način, pored smanjenja javnog spoljnog duga, poboljšana je i valutna struktura javnog duga, imajući u vidu da su ove obaveze bile u američkim dolarima. Takođe su smanjena i plaćanja po osnovu kamata za naredne godine, s obzirom na visoku kamatnu stopu koja je iznosila 6,75 odsto – navode u Narodnoj banci.\nA onda je na skupu političara i ekonomista u jednoj skandinavskoj zemlji poručeno da Jugoslaviji treba dati povoljne kredite i tako joj oslabiti poziciju. Vrlo brzo u narednih pet godina Jugoslavija je uvećala spoljni dug sa oko sedam milijardi evra na 18 milijardi – objašnjava Kovačević.\nKrediti su prvenstveno išli na potrošnju, podizanje standarda, plata i penzija… Krajem šezdesetih i početkom sedamdesetih naši radnici su odlazili na rad u inostranstvo, pa se u zemlju slivalo dosta novca i od doznaka. Vremenom su, međutim, takvi prihodi bili sve manji, ali su potrošačke navike ostale iste. Tada se krenulo sa zaduživanjem.\n-Zapadnim zemljama u takvim okolnostima bilo je strogo zabranjeno sa sarađuju sa Srbijom. Odobravanje kredita SRJ za njih bi automatski značilo žestoke kazne – ocenio je Kovačević\n/ Izvor: BalkansPress – Blic.rs)


Beta 12. jula 2021. 16:05\nBerba višanja u Srbiji privodi se kraju, kilogram se prodavao po 50-60 dinara, a samo dobar rod proizvodjačima je obezbedio da plate troškove i da minimalno zarade, izjavio je danas vlasnik voćnjaka od osam hektara u opštini Merošina Hranislav Stojanović.\nOn je za Betu rekao da su otkupljivači ove godine ponudili istu cenu za prvu i drugu klasu i da su ucenjivali proizvodjače.\n„Otkupljivači su za višnje ove godine dobrog kvaliteta sa visokim procentom suve materije ponudili istu cenu za prvu i drugu klasu od 50-60 dinara po kilogramu, a zatim iz celokupne robe izvlačili prvu klasu i tako uvećavali svoju zaradu“, rekao je Stojanović koji je stručnjak za uzgoj višanja zbog čega je osnovao plantažu.\nStojanović je rekao da su zaradu ostvarili samo proizvodjači koji su imali 12-15 tona višanja po hektaru, a da je sam zbog tako visokog prinosa zaradio oko 1.000 evra po hektaru.\nU Srbiji, kako je rekao, nema „ozbiljih“ kapaciteta koji bi preradili celokupan rod višanja i zato postoji višak na tržištu što koriste nakupci koji ucenjuju proizvodjače, nude niske cene i samo što otkupe voće i odvezu ga u hladnjaču zarade i po 15 dinara po kilogramu.


NEĆE BITI RAMPE KOD SURČINA\nNEĆE BITI RAMPE KOD SURČINA\nBesplatna vožnja 'Milošem Velikim' do Obrenovca\n"Nadamo se da će izgradnja početi u isto vreme kada i deo puta koji povezuje Novi Beograd sa auto-putem 'Miloš Veliki'", kaže Šuša.\n"To je oko deset kilometara puta, od uključenja na put Surčin-Jakovo. Uglavnom je u pitanju zemljište PKB, ali ima i privatnih poseda i predstoji i eksproprijacija. Najlakše bi bilo da je paralelno sa izgradnjom deonice auto-puta od Surčina do Obrenovca, urađen i ovaj put ka Jakovu, ali, nažalost, nismo uspeli to ranije da izdejstvujemo. Pet godina se borimo za priključak."\n"Bitno nam je da oko 50.000 stanovnika Donjeg Srema dobije dobru vezu sa Beogradom", objašnjava prvi čovek Surčina.\nMeštani Petrovčića, kao i Kupinova, Deča i Karlovčića, koji su, inače, u opštini Pećinci, svi prolaze kroz Surčin i stvara se velika gužva, ali i zagađenje. Izgradnjom veze u Jakovu, biće rasterećen put kroz Surčin, jer će meštani okolnih sela birati bržu vezu preko auto-puta. Naročito je važno i to što će vožnja biti besplatna\nVrednost projekta deonice Surčin - Obrenovac je 208 miliona evra.


Valjevo – Moderna galerija u Valjevu, hram umetnosti fantastike koji je pre skoro četiri decenije u gradu na Kolubari zasnovao Ljuba Popović, domaćin je još jedne izuzetne postavke. Otvorena je izložba u organizaciji Fondacije „Mihajlović – Feniks”, na kojoj je predstavljeno 18 od ukupno 36 dela sa prošlogodišnjeg prvog Bijenala fantastike u Srbiji, festivala umetnosti nadrealnog, magičnog, vanpojavnog i metafizičkog. Posle Beograda u oktobru i Novog Sada u novembru, Valjevo je dobilo priliku da ugosti majstore fantastičnog slikarstva Srbije. – Ovde je svaka slika prozor u prostor. Taj prostor je negde vrlo produbljen, kao kod fantastičnih pejzaža, negde je sveden, ali tu u njemu žive određene figure. Sada čovek kao subkreator, kao onaj koji je pozvan da svet obogati novim sadržajima,\n15.12.2021 u 14:05\nSvedoci višeslojnih kretanja u slikarstvu\nValjevo – Izložba „Mića Popović i njegovi savremenici” biće otvorena danas u valjevskom Internacionalnom umetničkom studiju „Radovan Trnavac Mića”. Čine je dela Miće Popovića i još 24 autora priličnog generacijskog raspona, koja su izbor iz kolekcije Galerije savremene likovne umetnosti iz Niša. Svako selektovano delo je reprezent određene faze razvoja u individualnim opusima svakog autora izlagača, saopšteno je iz studija „Trnavac”. U postavci će se naći dela Predraga Peđe Milosavljevića, Ivana Tabakovića, Mihaila Petrova, Pavla Vasića, Milenka Šerbana, Ljubice Cuce Sokić, umetnika koji su u periodu između dva svetska rata počeli svoje profesionalne karijere i imali već etablirani status u vreme kada je Popović počinjao. Zatim su tu Mićini prijatelji i kolege sa studija, odnosno\n13.12.2021 u 13:27\nČajanka za valjevsko porodilište\nValjevo – Udruženje „Rodi se na lepom mestu” organizovalo je u subotu humanitarnu čajanku, s ciljem da se prikupi deo sredstava za nabavku još jednog porođajnog stola za valjevsko porodilište. Svim gostima služen je čaj, a oni su ga plaćali onoliko koliko žele i mogu, dobivši pritom na poklon šolju s logom udruženja. Udruženje „Rodi se na lepom mestu” osnovano je 2018. godine na inicijativu tadašnjeg načelnika Ginekološko-akušerskog odeljenja Opšte bolnice u Valjevu dr Nenada Dimitrijevića. Osnovni cilj ove organizacije u protekle tri godine bio je da se obnove Odeljenje ginekologije i porodilište Opšte bolnice u Valjevu, u koja nije bilo ulagano punih 20 godina. Prema rečima dr Nenada Dimitrijevića, predsednika udruženja, zahvaljujući podršci grada Valjeva i mnogih građana, preduzetnika, firmi\n02.12.2021 u 18:07\nBronzana Dijana nadomak auto-puta „Miloš Veliki”\nValjevo, Nepričava – Dugačka „zmija” ogromnog nasipa buduće brze saobraćajnice Valjevo–Lajkovac, koja će spojiti grad na Kolubari sa auto-putem „Miloš Veliki”, prekinuta je u selu Nepričava na izvesno vreme. S razlogom. Na zaravnjenom delu terena, izdignutom iznad Kolubare tako da ga reka nikad ne plavi, arheolozi su, obavljajući nadzor na trasi puta, locirali ostatke građevine iz rimskog doba... Kada je istraže i sve dokumentuju, radovi na izgradnji puta biće nastavljeni. Prema rečima Radivoja Arsića, arheologa u Zavodu za zaštitu spomenika kulture Valjevo, reč je o seoskoj kući porodice verovatno nižeg staleža, s kraja trećeg i, moguće, većeg dela četvrtog veka nove ere. – Objekat je dimenzija 12 puta 16 metara, sa apsidom koja se, po pravilu, nalazi na severoistočnoj, odnosno severnoj\n26.11.2021 u 16:38\nUhapšen mladić zbog krađe 800 litara nafte\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Valjevu, intenzivnim operativnim radom rasvetlili su pet teških krađa i uhapsili D.O. (25), zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio ta krivična dela. Sumnja se da je on, u protekla tri meseca, u noćnim satima, na području Valjeva, iz kamiona i jedne radne mašine, istočio ukupno 800 litara nafte, saopštila je danas PU Valjevo, prenosi Tanjug. Na ovaj način je, kako se sumnja, vlasnike oštetio za oko 150.000 dinara. Po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Valjevu, osumnjičenom je određeno zadržavanje do 48 časova nakon čega će, uz krivičnu prijavu, biti priveden tužiocu, navodi se u saopštenju MUP-a.\n25.11.2021 u 14:11\nGde se slivaju otpadne vode sa Divčibara\nValjevo - Da li je kasno da se promeni tendencija razvoja Divčibara utemeljena na gradnji novih objekata masovnog turizma koji su već odavno premašili zapuštene infrastrukturne kapacitete tog turističkog centra? Ovo pitanje u nedavnom saopštenju javno postavlja organizacija „Lokalni front Valjevo”, koja kao grupa građana ima i svog odbornika u Skupštini grada. Lokalni front u saopštenju čak dovodi u vezu izlivanje otpadnih voda na Divčibarama sa mogućim zagađenjem izvora reke Gradac sa koje se Valjevci snabdevaju vodom za piće... Lokalni front smatra da su pohlepa investitora, nebriga, neznanje i korupcija službenika građana doveli Divčibare, nekadašnju vazdušnu banju često poređenu sa Švajcarskom, u situaciju da se nađe u zoni ugrožene životne sredine. Uz konstataciju da je neizgrađena\n18.11.2021 u 22:35\nOtkaz za 138 radnika fabrike čarapa\nValjevo - Nedavna odluka menadžmenta kompanije „Vali”, poznatog proizvođača ženskih čarapa, koji ima proizvodne pogone u Valjevu i Loznici, da u sklopu programa rešavanja tehnološkog viška raskine radni odnos sa oko 140 radnika, uglavnom žena, izazvala je reakcije sada već bivših zaposlenih i sindikata. Kako su mediji preneli, radnice su se žalile da su proglašene tehnološkim viškom a da prethodno nisu imale opomene niti prijave zbog lošeg rada, da nisu imale ni dana bolovanja, da je njihov rad nepravedno ocenjen kao nezadovoljavajući. Tvrdile su da nisu bili jasni kriterijumi po kojima se radnici proglašavaju viškom i otpuštaju, da je cela procedura sprovedena na nehuman način, da niko sa njima nije razgovarao... Nije, navedeno je, posvećena ni pažnja socijalnom statusu radnika, otkaze\nSuva šljiva – sočna cena\nValjevo - Kao što su letos bili zadovoljni cenom sveže, proizvođači iz valjevskog i osečinskog kraja sada imaju razloga za zadovoljstvo i cenom suve šljive. Nastavlja se trend velike potražnje za njom, a to praktično, kratko i jasno znači ‒ 300 dinara za kilogram. Ove godine nije važilo nepisano pravilo da ako svež plod ima dobru cenu, a ona je letos bila 40 do 50 dinara, suva šljiva neće biti adekvatno plaćena. Naprotiv, zbog podbačaja roda početkom 2021. kod velikih proizvođača na drugom kraju sveta i nestašice na međunarodnom tržištu, suva šljiva je bezmalo postala „suvo zlato”... Procena je da je ove sezone u Srbiji osušeno oko 7.000 tona suve šljive, nešto malo više nego lane. Dobrivoje Jovanović, suvlasnik „Jovanović voća” iz Osečine, firme koja je jedan od najvećih pogona za


Ekipa iz Lučana je u Šapcu došla do dobrog rezultata (1:1), pa je bila u prednosti pred revanš. Ispostavilo se da je to bila sasvim dovoljna zaliha uoči drugog meča, na kom je zablistala i do vrha napunila mrežu protivnika za trijumf od 4:0.\nDetalj sa meča između Mladosti i Mačve\nJunak istorijskog trijumfa Mladosti bio je Janko Tumbasević, koji je već u prvom poluvremenu doneo, ispostavilo se kasnije, nedostižnu prednost. Pogađao je iskusni vezista u osmom, a zatim i u 35. minutu, nakon čega je postalo jasno da će se Mačva jako teško vratili u meč.\nSlavlje Lučanaca nakon plasmana u finale Kupa\nNe da se to nije dogodilo, već Lučanci nisu spuštali nogu sa gasa i došli su do ubedljive pobede. Pejović je u 48. minutu iz penala doneo veliko slavlje, da bi u 76. minutu stavljena tačka na meč.\nTako će Mladost prvi put u istoriji igrati u finalu Kupa Srbije, i to protiv Partizana 23. maja u Surdulici.


Počeo sa radom info-kiosk u Prijedoru - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nU glavnoj ulici u Prijedoru počeo je sa radom internet kiosk za promociju turističke ponude grada, koji će biti na raspolaganju u okviru projekta “Biciklom za turizam bez granica”.\nProjekt menadžer Goran Rodić rekao je da je svrha info-izloga promocija i unapređenje turizma, te informisanje kako lokalnog stanovništva tako i turista o svim dešavanjima i manifestacijama koji se u tom trenutku realizuju na području grada Prijedora.\n“U pitanju je interaktivni portal, takozvani ‘internet izlog’ koji je osjetljiv na dodir, a čiji se sadržaj svakodnevno ažurira i dopunjava”, rekao je Rodić i dodao da će nastojati da taj sadržaj bude što je moguće ažurniji i aktuelniji.\nTrenutno se na info-izlogu nalaze veb sajtovi grada Prijedora, turističkih organizacija Prijedora i Kozarske Dubice, Nacionalnog parka, Agencije “Preda”, te prema Rodićevim riječima, i ostali bitni linkovi koji unapređuju ponudu Prijedora.\nNosilac projekta je Agencija za ekonomski razvoj “Preda”, a, budući da je riječ o projektu prekogranične saradnje, partneri su Regionalna razvojna agencija Sisačko-Moslovačke županije “Simora”, Nacionalni park “Kozara” i Turistička organizacija opštine Kozarska Dubica.\nProjekat “Biciklom za turizam bez granica”, čija je realizacija počela prije 18 mjeseci, namijenjen je razvoju turizma u pograničnom području BiH i Hrvatske – konkretno na području Nacionalnog parka Kozara i Parka prirode Lonjsko polje – a finansira se iz fonda IPA, druga komponenta.\nProjekat obuhvata uređenje 15 kilometara puta u Nacionalnom parku Kozara, duž kojih će biti uređena biciklistička staza od Mrakovice do graničnog prelaza u Kozarskoj Dubici, gdje će se spojiti sa postojećom biciklističkom stazom u Hrvatskoj.\nIstovremeno, sa hrvatske strane, u Parku prirode Lonjsko polje kvalitet biciklističke staze biće poboljšan, staza označena signalizacijom, u skladu sa standardom Evropske biciklističke federacije i uključena u mrežu evropskih biciklističkih puteva.\nVrijeme realizacije projekta je dvije godine, a njegova ukupna vrijednost iznosi 330.067 evra, od čega je vrijednost projekta u BiH 137.378 evra.


Paralelne plate kosovskih Srba\nPriština, arhivski snimak\nIz Beograda i Prištine o tome kako kosovski Srbi dobijaju svoje plate, izveštavaju Želimir BOJOVIĆ i Gëzim BAXHAKU\nVisoki vladini zvaničnici saopštili su da se nekoliko desetina hiljada Srba sa Kosova, još uvek, finansira iz budžeta Srbije, ali niko ne zna koliko se tačno novca po tom osnovu izdvaja. Istovremeno, portparol vlade i politički savetnik premijera Kosova Agima Čekua, Avni Arifi ističe kako su institucije Kosova prisutne u svim opštinama i na severu Kosova. Oko 45 hiljada ljudi na Kosovu prima plate iz budžeta Srbije, kazao je državni sekretar u Ministarstvu za Kosovo, Dušan Proroković. On je za RSE istakao da postoje dve kategorije stanovništva koje taj novac primaju:\n”Javna preduzeća, državne institucije koje rade imaju neke zaposlene na KiM pa ti ljudi primaju plate onako kako se primaju plate i u centralnoj Srbiji – to je jedna kategorija ljudi. Druga kategorija ljudi su socijalni slučajevi koji primaju određenu socijalnu pomoć iz budžeta Republike Srbije – tu spadaju Srbi koji su ostali na KiM kao i oni koji su interno raseljena lica a nemaju drugačije prihode.”\nA, govoreći o neregularnostima u raspodeli tog novca Proroković je kazao da je\nproverom ustanovljeno da 520 korisnika ima duple registracije, dok 340 njih ima višestruke registracije.\nPredsednik Srpske liste za Kosovo i Metohiju, Oliver Ivanović, kaže za RSE, da najveći deo novca odlazi na plate zaposlenih u javnom sektoru:\n”Pre svega u oblasti obrazovanja, zdravstva, lokalne samouprave i za socijalna pitanja.”\nMeđutim, za analitičare, finansiranje kosovskih Srba iz budžeta Srbije, ima i svojih skrivenih poruka:\n”Mislim da se time pokušava održati jedan privid jedinstva državne teritorije i državne kontrole nad Kosovom itd. Delimično to je i način da se pomogne opstanak Srba u nekim enklavama na Kosovu – verovatno su obe te stvari u pitanju.”\nIako svoju brigu o Srbima sa Kosova često vole da ističu, mnogi političari ne znaju šta ta briga zapravo znači ili koliko novca za tu brigu treba izdvojiti.\nNa pitanje, koliko se novca, tačno, izdvaja iz budžeta Srbije, za finansiranje raznih primanja za 45 hiljada ljudi koji većinom žive na Kosovu, Dušan Proroković kaže;\n”Ne ide sve kroz ministarstvo za KiM tako da ne mogu napamet da vam kažem. Dakle, ingerencija zaposlenih u sektoru obrazovanja je u sistemu obrazovanja Republike Srbije – to je posao ministarstva obrazovanja. Svako nadležno ministarstvo radi svoj posao i prema tome izdvaja izvesan deo budžeta za prostor KiM.”\nIpak, iako Srbija i Kosovo već godinama predstavljaju dva različita monetarana entiteta, platni promet funcioniše paralelno. Mnogi veruju da platni promet između Srbije i Kosova ne funcioniše, ali to nije tačno , kaže Oliver Ivanović:\n”Ide malo otežano, razume se, uz dodatnu proceduru. UNMIK ima uvid u tako nešto i to je dobro jer nam je to nedostajalo u ranijem periodu. Transparetnost je neophodna svima nama – novac se mora trošiti tako da se znaju njegovi tokovi. Zbog toga UNMIK kontroliše sav novac koji dolazi na Kosovo pa to onda ide platnim sistemom koji je, da tako kažem, paralelan.”\nMilan Nikolić ističe da se još iz perioda Slobodana Miloševića, među stanovništvom na Kosovu parama kupovala politička lojalnost i da to postoji i danas:\n”Mislim da toga ima – službenici javnih preduzeća će uvek glasati za one koji su na vlasti, kad je bio Milošević glasali su za njega, pa su glasali za DS a sada će glasati više za DSS. Siguran sam da neki efekti tog finansiranja imaju političku konotaciju, sigurno da to postoji.”\nOliver Ivanović naglašava da bi umesto postojećeg načina finansiranja daleko bolje i efikasnije bilo uvesti neke druge vrste pomoći za ljude na Kosovu:\n“Da se osposobe ljudi da rade i stiču umesto stvaranja navike da primamo donaciju jer smo godinama naviknuti na takav finansiranja što kod nas razvija nekakav donirani mentalitet – to nije nikako dobro jer se neosposobljavamo da radimo sami.”\nInstitucije Kosova su prisutne u severnom delu Kosova, kažu zvaničnici vlade Koosva, dok predstavnici kosovskih Srba odbacuju ocene iznete u izveštaju MUP-a Kosova da na severu ima ilegalnih paralelnih struktura i da opštinske strukture u tom delu Kosova ne saradjuju sa institucijama, posebno Kosovskom policjskom službom.\nPortparol vlade i politički savetnik premijera Kosova Agima Čekua, Avni Arifi ističe kako su institucije Kosova prisutne u svim opštinama i na severu Kosova.\n„Mogu reći da su institucije Kosova u celosti prisutne u severnom delu Kosova, sva ministarstva Kosova imaju svoje službe u ovom delu i cenimo da funkcionisanje paralelnih struktura negativno utiče na rad ovih službi i kod gradjana istovremeno stvara konfuziju oko toga kome se za odredjene usluge trebaju obratiti,“ kaže Arifi.\nOn ističe kako u severnom delu Kosova svi gradjani, nezavisno od nacionalne pripadnosti uživaju socijalnu i drugu pomoć i dobijaju penziju nakon navršenih 65 godina života. Ta se penzija isplaćuje iz sredstava budžeta Kosova.\nArifi kaže kako gradjani srpske nacionalnosti ne samo na severu vec na celom Kosovu koriste sve javne usluge, kao što su struja, telefon i drugo i uglavnom ih većina ne plaća. Mi imamo velike probleme recimo sa naplatom utrošene električne energije, kaže Arifi.\nOcenjujući da je poziv koji je pre nekoliko meseci Koordinacioni centar za Kosovo uputio zaposlenima u zdravstvu, obrazovanju i u drugim javnim službama protivan procesu i zalaganjima medjunarodne zajendice za integraciju kosovskih Srba u sistem na Kosovu Arifi ističe:\n„To je bilo protiv svega što su Vlada i institucije Kosova preduzeli ovih godina na integraciji svih gradjana u kosovsko društvo“.\nOn ističe da je taj poziv naišao na podršku Srba medjutim istpovremeno vlada Kosova, i pored velikih potreba za sredstvima, sačuvala je i nije potrošila sredstva predvidjena za isplatu ličnih primanja Srba zaposlenih u javnim službama.\nArifi ističe kako nema šta da doda izveštaju MUP-a Kosova o paralelnim strukturama u severnom delu Kosova.\nNavode u informaciji MUP-a da na severu Kosova postoje ilegalne paralelne strukture kao neosnovane odbija predsednik SNV Mitrovice, Nebojša Jović.\n„Od toga apsolutno nema ničega, ali posle ovog izveštaja od sinoć koji je RTK emitovala o pojavi neke grupacije naoružane do zuba, pripadnika ANA, da je to bila samo jedna priprema da se stvori pandam“.\nJović takodje odbija da na severu Kosova ima uniformisanih pripadnika MUP-a Srbije.\n„Znam da ima nekih pripadnika, neke lično znam koji su ranije bili u MUP-u, koji su mogli da odluče ili da napuste MUP i da ostanu da žive ovde ili da budu rasporedjeni u Srbiji. Najveći broj je pristao da ode u Srbiju i dobili su neka nova zaduženja, a svi oni koje ja lično poznajem a bili su u MUP-u , oni su raskinuli radni odnos sa MUP-om i koliko je meni poznato nisu više aktivni pripadnici. To na kraju krajeva je onemogućeno rezolucijom 1244“.\nPrema njemu na severu ima nekih struktura za koje nije siguran da pripadaju MUP-u ali koji vrše odredjene admnistrativne poslove koji pripadaju toj službi.\nJović ističe da apsolutno nisu tačni navodi da nema saradnje sa pripadnicima Kosovske policijske službe i to potkrpljuje činjenicom da je on u ime SNV severa Kosova zadužen za saradnju sa bezbednosnim strukturama na Kosovu.\nU izveštaju Ministarstva unutrašnjih poslova Kosova (MUP) u vezi sa situacijom na severu Kosova se ističe da u tom delu deluju paralelne ilegalne strukture, ne sprovode se zakoni na snazi, nedovoljno funkcionišu bezbendosne strukture Kosova i prisutan je strah tamošsnjih gradjana za budućnost Kosova, kaže se u izveštaju pripremljenom za narednu sednicu Skupštine Kosova.\nIzveštaj konstatuje da moguće tenzije u tom delu Kosova mogu izazvati nestabilnost na celoj teritoriji Kosova ali i u regionu.


U ponedeljak nova sednica Skupštine Vojvodine, moguć izbor Vlade | Autonomija\nU ponedeljak nova sednica Skupštine Vojvodine, moguć izbor Vlade\nLSV saopštila da neće biti deo vlasti u Vojvodini\n17. juna 2016\nPredsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor sazvao je novu sednicu pokrajinskog parlamenta za ponedeljak, saopšteno je danas iz Biroa za informisanje Pokrajinske vlade.\nNakon današnjih konsultacija sa predstavnicima poslaničkih grupa, novinarima je rečeno da Liga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) neće biti deo vlasti u Vojvodini.\nNa dnevnom redu sednice u ponedeljak će biti izmene odluke o pokrajinskoj upravi i izbori predsednika skupštinskih odbora.\nU napomeni saziva je navedeno i da će, ukoliko se ispune svi formalno-pravni uslovi, po završetku te sednice, biti sazvana nova, na kojoj će se izabrati Pokrajinska vlada.\nPastor: SNS, SVM i SPS u Pokrajinskoj vladi\nPredsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor izjavio je danas da će pokrajinsku vlast činiti Srpska napredna stranka (SNS), Socijalistička partija Srbije i Savez vojvođanskih Mađara.\nPastor je rekao da je zaključak posle obavljenih konsultacija sa predstavnicima svih poslaničkih grupa da će te stranke formirati vlast u Vojvodini, prenosi RTV\nOno što je bitno je da su se sve poslaničke grupe odazvale pozivu na razgovor i da su razgovori bili korektni i usmereni na suštinu, rekao je Pastor novinarima.\nOn je izneo očekivanje da će na sednici skupštine, koju je zakazao za 20. jun, biti završeno konstituisanje skupštinskih organa, a da će istog dana biti održana i\ndruga sednica, na kojoj će se izabrati predsednik pokrajinske vlade.\nOčekujem da SNS do ponedeljka zvanično predloži svog kandidata za mandatara pokrajinske vlade, koga ću ja onda predložiti poslanicima, rekao je Pastor i napomenuo da nije bilo reči o tome ko će voditi resore u pokrajinskoj vladi.


Sednica Kongresa Vlaha Srbije u Boru\nO sastanku sa liderima organizacija rumunske manjine tokom drugog dana službene posete Republici Srbiji od strane državnog sekretara Ministarstva spoljnih poslova Rumunije Đorđa Ćiambe, kopredsednika Međuvladine mešovite komisije Rumunija-Republika Srbija za zaštitu nacionalnih manjina, predstavnicima Kongresa Vlaha Srbije izvestio je protojerej Bojan Aleksandrović.\nPo oceni Kongresa Vlaha Srbije tokom ove posete državni sekretar Đorđe Ćiamba nije mogao da bude upoznat sa stvarnim problemima ove zajednice i sa problemima oko predstojećih izbora za nacionalne savete nacionalnih manjina. Iz onoga što je pomenuti državni sekretar govorio prisutnim liderima organizacija rumunske manjine u krnjem sastavu i iz malobrojnih informacija kojih je nažalost bilo samo na zvaničnim sajtovima predsavnika rumunskih i srpskih institucija koji su se sreli u Beogradu, o stvarnim problemima rumunske zajednice ili vlaške, kako se po sinonimiji ova zajednica u Srbija naziva nije bilo ni reči.\nKongres Vlaha Srbije napominje da je pre posete rumunskog zvaničnika Beogradu, usledio prvo jedan susret državnog sekretara Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Ivana Bošnjaka, kopredsedavajući Međuvladine mešovite komisije za nacionalne manjine Srbije i Rumunije, dana 28. marta ove godine u Zaječaru sa predstavnicima ove zajednice i predstavnicima lokalne samouprave a onda još jedan slićan sastanak 28. juna ove godine i u Boru. Stiče se utisak da problemi koji su pominjani na ovim sastancima nisu uvažavani od strane Ivana Bošnjaka, pa nisu ni prenete rumunskom kolegi.\nInformacije sa susreta predstavnika rumunske i srpske strane su vrlo malo bile prenete u medijima u Rumuniji i Srbiji, a o susretu rumunskog zvaničnika sa predstavnicima rumunske manjine još manje.\nNije se stekao utisak da je državni sekretar Đorđe Ćiamba od svog srpskog kolege i ostalih sa kojima se sreo saznao da u rumunskoj-vlaškoj zajednici postoji veliki problem oko podele ove zajednice na dva posebna naroda (rumunski i vlaški), da država ne želi da uvaži dugogodišnju praksu i sinonimiju. Rumunski državni sekretar nije upoznat prilikom ove posete sa nerazumljivim pokušajima, Nacionalnog saveta vlaške nacionalne manjine koji već osam godina ima podršku države i vladajučih političkih partija u Srbiji, oko uvođenja takozvanog vlaškog jezika na štetu rumunskog jezika u škole, medije i u crkveno bogosluženje. Prisustvo i delovanje Rumunske pravoslavne crkve u severoistočnoj Srbiji otežavaju lokalne i republičke institucije zajedno sa Srpskom pravoslavnom crkvom.\nKongres Vlaha Srbije je doneo odluku da o ovim problemima posebno obavesti predstavnike države Srbije i predstavnike države Rumunije i da zatraži da delegacija Kongesa Vlaha Srbije bude primljena od strane oba kopredsedavajuća Međuvladine mešovite komisije za nacionalne manjine Srbije i Rumunije pre njihovog ponovnog susreta u Bukureštu.\nKongres Vlaha Srbije je podržao odluku Vlaške narodne stranke i Koalicije Tolerancija da ne postoje uslovi za izlazak na izbore za nacionalne savete nacionalnih manjina i najavio aktivan bojkot ovih izbora zakazane za 04. novembar ove godine.\nKongres Vlaha Srbije ukazuje da ne postoje načini kontrole izbornog procesa jer zakon o nacionalnim savetima ne predviđa da liste koje se budu kandidovale imaju svoje kontrolore na biračkim mestima već će njih delegirati Republička izborna komisija, takođe država nije uspela da povrati kredibilitet nakon niza skandala, u vezi nelegitimnosti izbornog procesa, incidentata i politizacije nacionalnih saveta, čime su nacionalni saveti izgubili predviđenu ulogu manjinskog tela i od jedne ozbiljne institucije svedeni na farsu.\nKongres Vlaha Srbije je podržao Forum Vlaha iz Bora i njegov prednacrt Harmonizacija teme VLAŠKO PITANJE, koji pre svega predviđa što hitniji dijalog sa državom Srbijom o problemima ove zajednice.


Francuska : Užasno ubistvo mlade policajke na zadatku\n5. jula, 2020 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nMlada policajka od 26 godina ubijena je sinoć uveče u Lot-et-Garonne-u. Vozač automobila nije hteo da se zaustavi posle zahteva patrole policije i u punoj brzini je udario mladu policajku.\nSve se dogodilo ove subote uveče u opštini Port-Sainte-Marie, u blizini mesta Agen. “Sve je počelo od odbijanja vozača da se ispoštuju zakoni”, rekao je zamenik tužioca našim portalu u La Depeche oko 22h30. Žandarmi su pokušali da izvrše rutinsku kontrolu na putu D813 kada se dogodila tragedija.


Coca-Cola partner Olimpijade mladih EYOF 2019. - AKOS\nHome > Vijesti > Vijesti iz zemlje > Coca-Cola partner Olimpijade mladih EYOF 2019.\n“Bosna i Hercegovina je spremna da oživi olimpijski duh”, poručio je na današnjoj konferenciji za medije u Sarajevu direktor EYOF-a za 2019., Senahid Godinjak, potvrdivši da su gradovi, Sarajevo i Istočno Sarajevo spremni za realizaciju najvećeg olimpijskog festivala za mlade sportiste između 14 i 18 godina. Od 9. do 16. februara 2019. sportska borilišta gradova domaćina ugostit će preko 1 500 takmičara iz 46 evropskih zemalja.\n“Čini me sretnim i ponosnim da se mogu zahvaliti u ime mladih i cijelog EYOF tima što ste podržali ovaj projekat i doprinijeli da kompletan festival izgleda još svečanije. Cijeli olimpijski pokret biva bogatiji za jednog partnera s kojim ćemo dokazati da će Sarajevo i Istočno Sarajevo biti centar mladosti. Čini me sretnim što Coca Cola i EYOF tim rade već duži period na pripremi ovoga što danas vidimo. Trebalo je puno vjere i napora da ovaj projekat dovedemo do ovoga. Želim da predsjednik Evropskog olimpijskog komiteta nakon 16. februara kaže da je EYOF 2019 najbolje organizovan EYOF ikada, kao što je J.A.Samaranch rekao 1984. godine, da je Sarajevo bilo najbolji domaćin ikada”, dodao je Godinjak.\n„Kao društveno odgovorna kompanija, Coca-Cola u Bosni i Hercegovini svojim aktivnostima kontinuirano pomaže zajednicu u kojoj posluje. Izuzetno smo ponosni što ćemo u godini kada obilježavamo i 50. godišnjicu poslovanja Coca-Cola sistema u Bosni i Hercegovini nastaviti našu predanost društvenim pitanjima mladih u Bosni i Hercegovini. Zahvaljujući ovom značajnom projektu, mladi iz svih krajeva zemlje ali i drugih evropskih zemalja će imati priliku da pokažu zbog čega jesmo i zbog čega trebamo biti ponosni na njih. Ovakvo lijepo i uzbudljivo putovanje našu prelijepu zemlju promovira na najbolji način, a mladim sportskim talentima daje priliku da razviju svoj puni potencijal“, istakla je Ruža Tomić-Fontana, generalna direktorica Coca-Cole HBC za Bosnu i Hercegovinu, Hrvatsku i Sloveniju.


Srbija može do borbe za medalju : Nadlanu.com\nSrbija može do borbe za medalju\nObjavljeno 9. apr 2012. / 16:15:04\nBEOGRAD, 9. aprila 2012. (Beta) - Bivši kapiten rukometne reprezentacije Jugoslavije Nedeljko Jovanović rekao je u ponedeljak da selekcija Srbije lako može da dodje u situaciju da se bori za medalju na Olimpijskim igrama u Londonu.\n"Mogu reći da je sistem takmičenja takav da vrlo lako može da dodje u situaciju da se igra na medalju. Ne bi trebalo previše se obazirati na protivnike jer će biti mešane ekipe sa raznih kontinenata, što u mnogome olaksava takmičenje. Na žreb ne može da se utiče", rekao je Jovanović agenciji Beta.\n"Orlovi" su na kvalifikacionom turniru u Španiji izborila učešće na Igrama, posle srebrne medalje osvojene na Evropskom prvenstvu u Srbiji u januaru.\n"Ovo je sjajna priča, pogotovo posle medalje koju smo osvojili na Evropskom prvenstvu jer se pravi kontinuitet što je u suštini i cilj, tako da smatram da smo napravili fantastičan rezultat", ocenio je Jovanović.\n"Bez obzira na oscilacije i greške, što je sastavni deo rukometa i sporta generalno, svi trebamo biti zadovoljni i na miru da sačekamo, nadamo se, takodje dobre rezultate na Olimpijskim igrama", dodao je on.


Investiciono zlato > Cena zlatnih poluga\nInvesticiono zlato ,zakonom je definisano , kao zlatni proizvod cija je najmanja prihvacena tezina 1g i cija je finoca 995 /1000 ,ili je veca.\nInvesticiono zlato proizvedeno u formatu zlatnih poluga ima zagarantovanu finocu 999.9.Zlatne poluge proizode se u prestiznim kovnicama, koje zadovaljavaju najstrozija pravila poslovanja u pogledu finoce i tezine investicionih proizvoda.\n( Poseduju GOOD DELIVERY standard )\nZlatne poluge , proizvode se tehnikom kovanja i livenja.\nTehnika kovanja, predstavlja proizvodni proces formiranja poluge, na nacin da se vec na ohladjenoj zlatnoj polugi , koja na sebi nema nikakvih natpisa, utiskuje tekst i odgovarajuci zastitni elementi.\nSvaka investiciona jedinica ima na sebi utisnut naziv i logo proizvodjaca, jedinstveni identifikacioni broj,tacnu tezinu i finocu 999.9.\nTehnika livenja ,predstavlja proizvodni proces u kom se zlato u tecnom stanju naliva u kalupe koji u sebi sadrze natpise i zastitne elemente.\nVizuelna razlika izmedju ovih poluga ,jeste sto poluge proizvedene tehnikom kovanja, imaju na sebi jasne konture, natpise i zastitne znakove.\nNasuprot njima,poluge koje su dobijene tehnikom livenja imaju nesto grublji izgled,nemaju idealne ivice i natpisi nisu ostri.\nZlatne plocice 1 g ,2g, 5g spadaju u kategoriju malih investicionih proizvoda. Namenjene su malim ulagacima ,ali zauzimaju znacajno mesto u portfoliu srednjih i velikih ulagaca, kao prelazni apoen u slucaju hitne potrebe za likvidnoscu.Neretko se koriste i kao poklon jedinice za razne dogadjaje.\nZauzimaju znacajno mesto u portfoliu malih ,srednjih i velikih ulagaca.\nZlatne poluge od 50 i 100g predstavljaju srednje investicione proizvode. Kod njih je optimalan odnos velicine jedinice i cene grama zlata u njima.Prakticnost je na visokom nivou. Zauzimaju bitno mesto u portfoliu srednjih i velikih ulagaca. Poluge od 50 g proizvode se tehnikom kovanja,a poluge od 100 g tehnikom kovanja i livenja.\nSpada u kategoriju velikih investicionih proizvoda.Namenjena je velikim ulagacima.\nČista masa zlata : 1 g (0,032 oz)\nČista masa zlata : 2 g (0,,064 oz)\nČista masa zlata : 5 g (0,16 oz)\nUkupna masa : 1 unza\nČista masa zlata : 1 unza (31.103 oz)\nČista masa zlata : 50 g (1.067 oz)\nUkupna masa : 250g\nČista masa zlata : 250g (8.037 oz)\nUkupna masa : 10 x 1g\nČista masa zlata : 10 x 1g (0.321 oz)\nČista masa zlata : 20 x 1 g (0.643 oz)\nČista masa zlata : 50 x 1 g (1.605 oz)\nČista masa zlata : 100 x 1 g (3.215 oz)


Klinsman: "Lev neće odustati" - Sportske.net\nKlinsman: "Lev neće odustati"\nSelektor Amerike Jirgen Klinsman dobro poznaje svog bivšeg asistenta i ubeđen je da Joakim Lev neće podneti ostavku na selektorsko mesto nemačke reprezentacije bez obzira na pritisak javnosti.\nKan kritikuje "Pancere"Nije samo Srbima himna kriva...Strelci? Gužva na vrhu...Ko su najbolji asistenti EP?Levu zameraju Podolskog\nDvojica Nemaca sarađivala su tokom priprema za SP 2006. i na samom turniru nakon kojeg je Klinsmanovo selektorsko mesto na klupi Nemačke preuzeo Joakim Lev.\nIako je nemačka javnost ispadanje "pancera" u polufinalu EP u Poljskoj i Ukrajini okrakterisala kao neuspeh, Jirgen Klinsman ubeđen je da Joakim Lev neće odustati od svog cilja.\n"Joakim Lev se nikada ne predaje, u to sam siguran. Plasirao se u dva polufinala sa timom koji ima prostora za veliki napredak. Italija je veoma jaka reprezentacija i nije sramota izgubiti od nje" rekao je Klinsman.\nLegenda nemačkog fudbala iskoristila je priliku da stane u odbranu Joakima Leva pošto su neke odluke selektora "pancera" naišle na oštre osude fudbalske javnosti u Nemačkoj.\n"Imajte u vidu da neće uvek svaka odluka selektora dovesti do uspeha. On donosi odluke pre utakmice i ne postoji garancija za uspeh. Sve je ovo deo igračke i trenerske karijere. Nema trenera koji u svom razvoju nije prošao kroz slične situacije" zaključio je Klinsman.\nNakon završetka EP u Poljskoj i Ukrajini treba očekivati zvanično izjašnjavanje Nemačkog fudbalskog saveza o tome da li Joakim Lev ostaje selektor tog nacionalnog tima i tokom kvalifikacija za SP 2014. godine.