RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: "Snažna Vojska Srbije je garant mira"\nVULIN SMATRA 01. 01. 2018. 18:22 >> 17:49 25\n"Snažna Vojska Srbije je garant mira"\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin ocijenio je danas da je Vojska Srbije (VS) spremna i sposobna da ispuni svaki zadatak, dodajući da snažna VS nije garant samo mira u zemlji, već i u čitavom regionu i u Evropi.\nVulin je tokom obilaska Operativnog centra sistema odbrane u beogradskoj kasarni "Banjica 2" putem video linka primio izvještaje iz operativnih centara Kopnene vojske, Komande za obuku i Ratnog vazduhoplovstva i protivvazdušne odbrane u kojima se navodi da je stanje u zemlji redovno, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nIzvještaje su putem video linka podnijeli i predstavnici iz mirovnih misija Vojske Srbije u Libanu, Kipru i Centralnoafričkoj Republici koji su Vulina obavijestili da je stanje redovno, da vojnici izvršavaju zadatke i da su svi pripadnici Ministarstva odbrane i VS u mirovnim misijama bezbjedni.\nGovoreći o unapredenju materijalnog položaja pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, Vulin je rekao da će svim pripadnicima bezbjednosnog sektora plate biti povećane od danas za deset odsto.\n"Materijalni položaj se unapređuje kroz povećane plate i dnevnice, uvođenje solidarne pomoći a unaprijediće se i kroz masovnu stambenu izgradnju, ali i više i važnije čak od poboljšanja našeg materijalnog položaja, jeste povećanje ugleda i odnosa čitavog naroda i svih struktura prema Vojsci Srbije", dodao je ministar.\nVulin sada hvali KFOR\n16. 01. 2019. 10\nVulin greškom Božić čestitao patrijarhu Pavlu\n07. 01. 2019. 12\nVojska Srbije spremna, Vučić obaviješten\n14. 12. 2018. 27


Pokrenut program obuke i zapošljavanja vozača kamiona u Srbiji - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Pokrenut program obuke i zapošljavanja vozača kamiona u Srbiji\nPokrenut program obuke i zapošljavanja vozača kamiona u Srbiji\nBEOGRAD – Nemački informativni centar za migracije, stručno obrazovanje i karijeru (DIMAK) Srbija, pokrenuo je u saradnji sa Srbijatransportom, AMSS – centrom za motornavozila i Pantransportom, plaćeni program obuke i zapošljavanja profesionalnih vozača kamiona, saopšteno je danas iz Nemačke razvojne agencije (GIZ).\nCilj programa je podizanje nivoa kvalifikacija radne snage, kao i usporavanje iseljavanja radno sposobnog stanovništva, jer kako se navodi u saopštenju, Srbiji nedostaje oko 6.000 vozača teretnih vozila.\nPortparolka programa “Migracije za razvoj” Marija Branković rekla je da će kandidati koji završe obuku imati mogućnost i da se odmah zaposle u uspešnim domaćim transportnim kompanijama.\n“Ovo je odlična šansa za sve one koji žele da budu profesionalni vozači kamiona, a koji nisu u mogućnosti da plate troškove obuke, jer program omogućava postepeno sticanje različitih kategorija dozvola (C, CE i CPC) i tada traje i do godinu dana”, istakla je Branković.\nGeneralni direktor Srbijatransporta Goran Aleksić naveo je da u Srbiji postoji veoma izražen problem nedostatka profesionalnih vozača.\n“Odlučili smo se da, u saradnji sa GIZ-om, realizujemo ovaj program jer je za nas imperativ da se za volanima naših vozila nalaze profesionalci, a i da time ublažimo posledice odlaska vozača teretnih vozila na rad u inostranstvo ili u penziju”, kazao je Aleksić.\nKandidati za učešće u programu obuka i zapošljavanja za profesionalne vozače kamiona moraju da imaju najmanje 21 godinu, položen vozački ispit (najmanje B kategorije), završenu srednju školu, uverenje o (ne)kažnjavanju koje izdaje MUP Srbije, a uslov je i da su nezaposleni, poručeno je iz GIZ-a.\nPrethodni tekstProsečne zarade u Srbiji u decembru 66.092 dinara\nSledeći tekstRHMZ: U Srbiji sutra sunčano i veoma toplo


Balkan na nogama: Marš protiv korupcije 2. novembra – Nadlanu.com\nBalkan na nogama: Marš protiv korupcije 2. novembra\nObjavljeno 23. okt 2013. / 17:03:21\nMeđunarodni marš zakazan je za subotu, 2. novembra u 17 sati.\nIstraživački novinar iz Hrvatske Domagoj Margetić rekao je na skupu u beogradskom Medija centru da su različite organizacije sa prostora Balkana formirale zajedničku inicijativu i kreću u “rat protiv korupcije”.\n“Naš zajednički interes je da se branimo od kriminalaca, a jedino je naše udruživanje alternativa organizovanom kriminalu“, kazao je Margetić.\nPrema njegovim rečima, Hrvatska i Srbija oštećene su za mnogo novca preko afere sa “Hipo” grupom.\n“Mi pitamo predstavnike vlade gde je odlazio novac preko Hipo grupe i voljni smo da im ustupimo dokumente koji bi bili značajni za istragu jer se ne može porezom ići na građane, a da oni koji su pljačkali ostanu nekažnjeni“, rekao je Margetić.\nMargetić je dodao da nije slučajan sastanak predsednika Hrvatske Iva Josipovića i predsednika Srbije Tomislava Nikolića odmah nakon afere “Hipo”.\n“Sumnjam u poštene namere tog sastanka, jer smatram da je to bio pokušaj da se izbegne otvaranje transnacionalne afere“, rekao je Margetić.\nPredsednik udruženja malih akcionara “Obruč” Nenad Ilić, podsetio je na aferu “Dijamant”, firmu koja je među prvima u Srbiji bila privatizovana, i rekao da je kroz privatizaciju koja je trajala od 2000. godine Srbija izgubila 514.105 hektara poljoprivrednog zemljišta.\n“Postupkom privatizacije su nestale hiljade hektara srpske zemlje i prešle u ruke tajkuna“, rekao je Ilić.\nČlanove Antikorupcijske lige Balkana podržala je i Unija poslodavaca, a predsednik Unije poslodavaca Nebojša Atanacković najavio je otvaranje odbora u okviru Unije za borbu protiv korupcije.\nBalkanska antikorupcijska liga nastala je kao široki antikorupcijski front aktivista iz više aktivističkih pokreta u regionu, pre svega pokreta “Okjupaj Kroacija” i pokreta “99 odsto” iz Srbije kao i pokreta “Udar” i “Otpor” iz Crne Gore.


Radovan Siljevski - Blic Sport\nStojanović, Siljevski i Najdanovski bez polufinala, Silađi od 17.30 za medalju\nSrpski plivači Boris Stojanović, Radovan Siljevski i Miroslava Najdanovski nisu uspeli da se plasiraju u polufinale Evropskog prvenstva u Berlinu.\nSiljevski i Stojanović nisu uspeli da se probiju u polufinale trke na 100 metara slobodno\nNaši plivači Radovan Siljevski i Boris Stojanović nisu uspeli da se plasiraju u polufinale trke na 100 metara slobodnim stilom na Evropskom prvenstvu u plivanju u Berlinu.\nOboren Čavićev rekord, Lenđer u polufinalu trke na 50 metara delfin\nNa šampionatu Evrope u plivanju, koji je ovog ponedeljka počeo u Berlinu, Srbija je imala dva predstavnika u kvalifikacijama na 50 metara delfin stilom, a za razliku od Radovana Siljevskog, Ivan Lenđer je uspeo da se plasira u polufinale.\nSrpska štafeta šesta na EP u malim bazenima\nSrpska štafeta 4 puta 50 metara mešovito u sastavu Ivan Lenđer, Čaba Silađi, Radovan Siljevski i Boris Stojanović osvojila je šesto mesto na Evropskom prvenstvu u malim bazenima u Sartru.\nSrpska štafeta ostala bez finala u debiju na Olimpijskim igrama\nSrpski olimpijski tim bogatiji za 115. člana, Siljevski pliva u Londonu\nOlimpijski tim Srbije biće jači na predstojećim Olimpijskim igrama u Londonu za plivača Radovana Siljevskog, koji se kvalifikovao u trci na 200 metara slobodnim stilom, saopštio je Plivački savez Srbije.\nReprezentativac Srbije u plivanju Radovan Siljevski nije uspeo da se plasira u polufinale Svetskog prvenstva u nadmetanju na 200 metara slobodnim stilom.


Beta 7. septembra 2017. 11:30\n„Ako je danas jedini način da se smeni Vučić ujedinjavanje opozicije, onda logično svi koji svesno ili nesvesno rade protiv tog ujedinjenja rade za Vučića. Svi oni koji uglas sa Vučićem napadaju bivšu vlast ili druge opozicionare, takodje to čine. Svi kojima je prvenstvena ambicija samopromovisanje i uskostranački interes i koji se vode sujetom, bez uvida u realnost, takodje nesvesno pomažu Vučiću“, rekao je Tadić za „Nedeljnik“.\n„Takva borba se uvek pretvori u borbu za bolje mesto na političkom Titaniku, što smo, nažalost, imali prilike da vidimo na svim izborima od 2012. godine“, rekao je Tadić koji je bivši predsednik Srbije.\n„Šešelj, na primer nije u vlasti, ali je ipak veran Vučićev politički partner i kao pripadnik opozicije zastupa umesto njega onaj radikalski deo njihove zajedničke prošlosti… Mnogo veću štetu opoziciji nanose oni koji nesvesno pomažu Vučiću. Opozicioni lideri poput Šešelja su ogoljeni u svojoj ulozi, pa samim tim i nemaju potreban opozicioni kredibilitet. Medjutim, oni koji imaju takav kredibilitet su daleko opasniji“, rekao je Tadić.\nOn je dodao i da danas na opozicionoj sceni postoje i oni koji „svesno rade za Vučića, a izdaju se za opoziciju“, zbog čega je, prema njegovim rečima, potpuno neumesno da Čedomir Jovanović deli lekcije opoziciji.\n„Svi mi imamo razumevanja za njegovu poziciju, jer znamo u kojoj situaciji se nalazi. Medjutim, neverovatno je da on deli političke i moralne lekcije ostatku opozicije i onima koji nisu birali da svoje probleme rešavaju povijajući se pred Vučićem i gazeći svoja predizborna obećanja“, rekao je Tadić.\n„Ostale kolone nisu bitne za budućnost Srbije, jer njihov rezultat može da koristi smao Vučiću. Iz toga bih izdvojio kolonu koju bi predvodile Dveri. Sa Dverima ne delimo istu politiku da bismo bili u istoj koloni, ali ta stranka pokazuje jasan opozicioni stav i mogu da pokupe glasove dela biračkog tela na koji mi nemamo nikakav uticaj“, kazao je Tadić.


ZA OPERACIJU MALOG LUKE POTREBNO JOŠ 12.000 EVRA DA SE SAKUPI DO PETKA - SDPlus\nZa nastavak lečenja dečaka Luke Petrovića Jovanovića iz Osipaonice neophodno je da se ovog petka uplati još 12.000 evra. Akcija prikupljanja novčanih sredstava organizuje se uplatom na žiro račun humanitarog fonda Budi human i slanjem SMS poruke 787 na 3030. Da podsetimo da se ovaj dvanaestogodišnji dečak hrabro bori sa najtežom bolešću već godinu dana. S obzirom na to da mu je neophodna operacija na levom plućnom krilu, u Bolonji u Italiji, gde se trenutno nalazi sa roditeljima, potrebna su mu i dodatna novčana sredstva, koja porodica na žalost ne može sama da obezbedi. Kako su Lukini roditelji objasnili operacija zavisi od rezultata sa pet skenera koji će biti poznati danas, nakon čega bi trebalo da se pristupi hiruruškoj intervenciji. Još jedna velika bitka je pred Lukom, a za pobedu je potrebna podrška građana Smedereva ali i šire. Zbog toga apelujemo na sve ljude dobre volje i velikog srca da pošalju makar SMS i ukucaju kao tekst poruke 787 i pošalju je na 3030. Pomozimo Luki da se vrati srećnom detinjstvu, svojoj porodici i školskim drugovima.


Reagovanje povodom najavljenog smanjenja akciza: Za prave odluke nikad nije kasno\nUnija poslodavaca Crne Gore (UPCG) pozdravlja odluku Vlade Crne Gore da revidira postojeći nivo akciznog opterećenja kroz izmjenu važećeg „akciznog kalendara“ za cigarete.\nNajava ministra finansija Darka Radunovića po pitanju smanjenja akciza u skladu je sa zalaganjima i više puta javno saopštenim zahtjevima UPCG, a njegova izjava da je prethodna odluka bila greška, dodatno govori o spremnosti Vlade da sasluša glas privrede, ispravi propuste i uvede mjere koje imaju za cilj rasterećenje poslovanja i očuvanje održivosti preduzeća.\nJavnosti je poznato da je UPCG i prilikom kreiranja prethodne odluke Vlade imala vrlo jasan stav po navedenom, ističući da će dodatni nameti donijeti isključivo poremećaje na tržištu i probleme javnim finansijama, kao i niz negativnih efekata koje ovakve odluke stvaraju. U konkretnom slučaju, najveći negativan efekat prethodne odluke Vlade predstavlja uvećanje neformalne ekonomije koja sistemski uništava svaki segment ekonomije, a koja za finalni rezultat ima nezadovoljstvo kako privrednika - zbog nefer uslova, tako i države koja gubi budžetske prihode.\nNadamo se da će se u narednom periodu, prilikom kreiranja sličnih odluka, Vlada Crne Gore prethodno konsultovati sa predstavnicima biznisa, a zatim i da će uvažiti njihove preporuke, posebno jer donošenjem ovakvih i sličnih rješenja najveći udar trpe upravo privredni subjekti (jer im je ugrožen opstanak na tržištu), a posredno i zaposleni (jer su im ugrožena radna mjesta) i sami građani (zbog pada životnog standarda).\nStoga, očekujemo da će period koji slijedi biti u znaku izgradnje predvidivog i podsticajnog poslovnog ambijenta za održiva preduzeća, koji će biti atraktivan i za postojeće i nove privrednike. U tom dijelu, posebnu pažnju Vlada Crne Gore treba da posveti aktivnostima koje se odnose na suzbijanje neformalne ekonomije koja u najvećoj mjeri smanjuje budžetske prihode i stvara nelojalnu konkurenciju. Prema UPCG, to je model koji može omogućiti povećanje broja poreskih obveznika, a zatim i pozitivno uticati na javne finansije. U tom takvom procesu, UPCG će, kao i uvijek, biti partner Vladi Crne Gore i kroz socijalni dijalog će uložiti sve napore da doprinese kreiranju poslovnog ambijenta koji će biti stimulativan za razvoj MSP - onih koji stvaraju, zapošljavaju, pune budžet, obezbjeđuju održivost javnih finansija i okosnica su ukupnog razvoja društva.


Pokretanje Železare je marketing – Semendria\n22. april 2013. PRIVREDA – Izvor: Agencija Beta – Ekonomista Aleksandar Stevanović ocenio je da pokretanje Železare “Smederevo” nema smisla, osim sa stanovišta marketinga.\n“Nema opravdanja (za pokretanje Železare), osim da pokaže da (čarobnjak) Gandolf stanuje u Srbiji i da je on oličen u liku naših političara”, rekao je on agenciji Beta u telefonskoj izjavi.\nPrema rečima Stevanovića, za smederevsku železaru u ovom stanju je notorna činjenica da je efikasnija kada ne radi, nego kada radi.\n“Železara je efikasnija kad ništa ne radi, kad su radnici na socijalnom programu. Dakle, kad ubacite sve inpute i kad inputi izadju iz Železare ne možete da pokrijete ni jedan cent plate radnika”, rekao je Stevanović.\nU Železari Smederevo danas je obnovljena proizvodnja pokretanjem visoke peći broj dva, posle devet meseci rada u takozvanom tihom hodu. Pokretanju poeći prisustvovao je i ministar finansija i privrede Srbije Mlađan Dinkić.\nKao odgovor na smanjene tržišne cene čelika i slabu potražnju, najpre je visoka peć jedan stavljena na “tih hod” 2011. godine, a kasnije je ugašena, dok je polovinom prošle godine na “tih hod” stavljena i druga visoka peć.\n« Mlađan Dinkić: “Strateški partner za Železaru iz Ukrajine ili Rusije”\nHumanitarna predstava za braću Tomić »


Bratski “derbi juga” : Radnik gost Radničkog na niškom ,,Čairu” - Svetionik.com\n1161 Bratski “derbi juga” : Radnik gost Radničkog na niškom ,,Čairu”\nJugpress @ Jugpress · 07.11.2020 12:05\nNIŠ U subotu će na niškom Čairu u okviru 14.kola prvenstva, u “derbiju juga”, snage odmeriti ekipe Radničkog i Radnika. Spoj dobrih mečeva i rezultata sa odličnom atmosferom medju Surduličanima, na kratko je u prošlom...\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 22:09\nTIRANA-MEDVEDJA-BUJANOVAC Vršilac dužnosti ministra spoljnih poslova Albanije Gent Cakaj optužio je Srbiju da sprovodi još jedno etničko čišćenje Albanaca uz obrazloženje da se ovog puta to sprovodi birokratskim akcijama. On je u intervjuu za Euronevs... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 19:12\nLESKOVAC Pacijentkinja stara 76 godina iz okoline Leskovca preminula je od posledice korone u leskovačkoj kovid bolnici. Tamo je hospitalizovan 81 pacijent, a u prethodnih 24 časa 11 ih je otpušteno, a devet primljeno. Jedan... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 19:00\nLESKOVAC Načelnica Školske uprave Marina Ilić, koja pokriva Jablanički i Pčinjski okrug, iznela je podatke o evidenciji broja zaraženih u periodu od 12.11.-23.11. na nivou svih predškolskih, osnovnih i srednjih škola u Leskovcu. „Situacija nije... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 11:14\nLESKOVAC Nedavno osnovano Udruženje građana „I Ja se Pitam“ poziva gradsku vlast da se izjasni, na koji način planira da organizuje javnu raspravu o budžetu. “Imajući u vidu da raste broj obolelih od virusa COVID... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 19:40\nBEOGRAD Delegacija Evropske unije u Srbiji pokrenula je nacionalnu promotivnu kampanju pod sloganom Obrazovanje je važno o podršci EU sektoru obrazovanja u Srbiji u partnerstvu sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Kampanja je namenjena... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 18:43\nLESKOVAC Na 40. sednici Gradskog štaba za vanredne situacije grada Leskovca v.d. direktora Zavoda za javno zdravlje Leskovac Aleksandra Nikolić podnela je izveštaj o epidemiološkoj situaciji na teritoriji grada sa predlogom mera za rigorozno poštovanje... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 20:20\nPRIŠTINA ”Ja nemam gde odavde. Ovde živimo od 1973. godine u stanovima koje nam je dodelio Studentski centar Univerziteta u Prištini i opština Priština na trajno korišćenje, o čemu svedoči ova dokumentacija. Zbog toga svoje... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 23:12\nVLASOTINCE Vanredna situacija u opštini Vlasotince ostaje na snazi do daljnjeg, odlučili su članovi Štaba za vanredne situacije na večerašnjoj sednici. Razlog je izuzetno nepovoljna epidemiološka situacija koja ima tendenciju daljeg pogoršanja, saopšteno je... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 20:11\nVRANJE U Vranju je danas potpisan Aneks kolektivnog ugovora kod poslodavca za zaposlene u organima grada. Potpise na ovaj dokument stavili su gradonačelnik Slobodan Milenković i predsednik Sindikalne organizacije novog samostalnog sindikata uprave Vranje, Marjan... Pročitaj više\nIskusniji vlasotinčani pobedili KK “Akademiju”\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 23:04\nVLASOTINCE Košarkaši „Akademije“ i Vlasotinca su utakmici 8. kola MR lige istok „A“ prosto utrkivali ko će više grešaka da napravi. U takvoj igri znatno iskusnija ekipa gostiju je prva „stala“ na loptu i uspela... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 19:31\nVRANJE-PREŠEVO-VLADIČIN HAN Za ovaj period je karakteristično izuzetno brzo širenje korona virusa i obolevanje gotovo svih članova porodice, kaže epidemiolog Zavoda za javno zdravlje u Vranju dr Slađan Stanković „Od 41 uzorka 18 je pozitivnih u... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 14:01\nLESKOVAC Direkcija za imovinu Republike Srbije, posle nešto više od dva meseca, ponovo je raspisala javni poziv za otudjenje imovine Vojske Srbije, koja joj više nije potrebna za funkcionisanje. Na listi je deset vojnih kompleksa,... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 13:30\nLESKOVAC-VLASOTINCE-LEBANE-BOJNIK U poslednja 24 sata od 104 rezultata za Jablanički okrug, od toga za grad Leskovac 73 nešto manje od polovine, 44 je sa pozitivnim nalazom. Najviše novopotvrdjenih slučajeva je sa teritorije opštine Vlasotince, dvadeset,... Pročitaj više\nMatica Albanaca će učestvovati u vlasti\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 08:50\nBEOGRAD Demo Beriša, predsednik Matice Albanaca u Srbiji, kaže za Nova.rs da zvaničan poziv za učešće u Vladi Srbije još nije stigao, ali postoji naznake da će se to uskoro dogoditi. Foto: Printscreen Youtube “Radujemo... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 23.11.2020 13:36\nVRANJE Od početka pandemije do danas ukupan broj pregleda u Kovid ambulanti ATD u Vranju je 19. 626. U tom periodu urađeno je 14.189 PCR, brzih i antigenskih testova i snimljena su pluća u 14.... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 21.11.2020 11:02\nNIŠ Info služba Srpskog pokreta Dveri Niš saopštila je da su se na zboru građana, održanom 20.11.2020. godine, ispred gradilišta „Delte“ građani Niša okupili i izrazili ogorčenje zbog Odluke gradskog Sekretarijata za planiranje i izgradnju... Pročitaj više\nCvetanović: Biciklističke staze nema nigde tako dobre\nJugpress @ Jugpress · 18.11.2020 12:11\nLESKOVAC Gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović je i na današnjoj sednici Skupštine grada puštao promotivni film o tome šta je lokalna vlast uradila u proteklom periodu u ovom gradu. Cvetanović se osrnuo i, kako je rekao”... Pročitaj više\nJugpress @ Jugpress · 19.11.2020 23:18\nLESKOVAC Slaviti ili ne slaviti slavu kao i da li stvarno komunalna policija broji automobile u dvorištima, obuću ispred kuća i upada ljudima u kuće i deli kazne, glavna je tema u poslednjih nekoliko dana... Pročitaj više\nDveri: Ne secite niške kedrove zbog Miškovića\nJugpress @ Jugpress · 18.11.2020 11:46\nNIŠ Prema zvaničnim podacima Agencije za zaštitu životne sredine, građani Niša „dišu“ najzagađeniji vazduh u Srbiji, jer je koncentracija PM2,5 i PM10 čestica skoro 10 (!) puta veća od dozvoljene, što predstavlja opasnost po zdravlje... Pročitaj više\nFilipović: Koliko košta i koji je tiraž „Leskovačkog glasnika“ ?\nJugpress @ Jugpress · 18.11.2020 11:00\nLESKOVAC Šef odborničke grupe Jedinstvene Srbije Nenad Filipović kritikovao je rad skupštinskih organa, jer je, kako je naveo „još 15. septembra postavio odborničko pitanje gde tražim da se dostave podaci za period od 2016.-2020. godine... Pročitaj više\nCvetanović: Dugovanja prema radnicima „Apoteke“ izmirujemo do polovine 2021. godine\nJugpress @ Jugpress · 18.11.2020 17:58\nLESKOVAC Gradonačelnik Goran Cvetanović je rekao da će iz republičkog budžeta Srbije u iznosu od 150 miliona dinara biti iskorišćenja za izmirenje dela dugovanja Apotekarske ustanove prema dobavljačima. „Zahvaljujući dobroj saradnji sa Vladom Republike Srbije... Pročitaj više\nGradonačelnik tvrdi da će izvodjači radova na trgu biti kažnjeni sa pet posto\nJugpress @ Jugpress · 18.11.2020 12:16\nLESKOVAC Gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović rekao je na današnjoj sednici Skupštine grada da će izvodjač radova na leskovačkom trgu biti kažnjen sa pet posto od vrednosti radova zbog kašnjenja radova. Pročitaj više\nCvetanović: Radnici prekidali radove na trgu da bi radili fontanu na Hisaru\nJugpress @ Jugpress · 18.11.2020 14:49\nLESKOVAC Gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović rekao je na današnjoj sednici Skupštine grada Leskovca da je posao na prebacivanju fontane iz gardskog parka na Hisar dobila ista firma (Bauvaizen, prim JUGpress) koja rdai i na leskovačkom... Pročitaj više\nVidiš 3,921 vesti od ukupno 3,943.


Spin kao virus - BIGportal.ba\n14 Marta, 2020 0638\nPiše; Branko Žujović\nEpidemija podmetnutog medijskog narativa\nSa širenjem novog virusa korona po američkim medijima glavnog toka širilo se i antikinesko raspoloženje koje je ciljalo kinesku državu: „Kriza virusa korona otkriva pukotine na kineskoj fasadi jedinstva“, ili sasvim orvelovski: „Virus korona otkriva ključne nedostatke i malo snage u upravljanju Kinom“\nDeo Balkana verovatno nikada neće prestati da veruje u svemoć zavera i nikada neće prestati da sanja brzu i laku zaradu. Tome u prilog govori poruka koju je autor ovih redova dobio prošle nedelje. U poruci je bilo navedeno da je Kina ostvarila čistu dobit, od dvadesetak milijardi dolara, jer je vešto iskoristila, dakako nimalo slučajnu, pojavu novog virusa da namagarči velike američke i zapadnoevropske igrače na berzi. Kojoj berzi i koje tačno igrače, nije bilo navedeno.\nBudući da pomalo pratim kinesku politiku i ekonomiju, nije mi bilo teško da prepoznam izvor te vesti koji nema mnogo veze s njenom konačnom reinterpretacijom, i to nije ništa čudno. U eri interneta informacije i vesti kruže planetom munjevito, znatno brže od bioloških virusa, menjajući usput činjenična uporišta i značenjsku supstancu. Ali jedno je kada takvu vest najpre ne razume u potpunosti, pa je još na društvenim mrežama pogrešno reinterpretira neki otuđeni medijski konzument sklon senzaciji. Sasvim je drugo kada mediji glavnog toka, pre svih oni u SAD, a koje doživljavamo kao uzore objektivnog izveštavanja, svesno stanu u red prodavaca medijske magle, pokušavajući da upotrebe epidemiju u tuđem dvorištu u geopolitičke svrhe.\nKO JE ZAISTA BOLESTAN? Uzmimo za primer ugledni „Volstrit džornal“ koji piše: „Kina je pravi azijski bolesnik.“ Pomenuti naslov odslikava nameru da se Kina, kao državni sistem, prikaže u svetlu bitno drugačijem nego što je navedeno u obimnim i, zašto ne istaći, laskavim izveštajima Svetske zdravstvene organizacije koji se tiču kineskih napora da se novi virus suzbije.\nDeo redakcije se usprotivio predočenoj „političkoj nekorektnosti“ u naslovu i tekstu, neko je verovatno potegao i medijsku etiku kao argument, ali to nije bilo dovoljno. Naslov je štampan, a Kina je zatražila izvinjenje koje nije usledilo. Zato je usledilo uskraćivanje gostoprimstva trojici novinara pomenutog lista. Taj naslov pratilo je i nametanje fraza u američkim medijima kao što je „kineski grip“ ili „virus Vuhana“.\nNaslovi objavljivani poslednjih meseci u „Njujork tajmsu“ o Kini takođe zavređuju pažnju. Premda kineski mediji, poput lista „Čajna dejli“, podsećaju da naslove u svim, pa i američkim medijima određuje uredništvo, a ne nužno dopisnici s terena, „Njujork tajms“ je epidemiju, kako tvrdi komentator Filip Dž. Kaningem, čitaocima podastro kao suštinski kinesku stvar od samog početka. Evo naslova koje Kaningem navodi: „Da biste razumeli Vuhan virus korona, pogledajte epidemiološki trougao“, ili „Zašto je epidemija virusa korona počela u Kini?“.\nIako se tržnice morskih plodova u Vuhanu za sada uzimaju samo kao moguća izvorišta zaraze novim virusom korona, stereotipi o Kinezima koji jedu čudne stvari ili spinovi da Kinezi za lečenje virusa korona koriste rogove bivola i slične tvrdnje nisu samo doživele eksploziju po društvenim mrežama, poput „vesti“ o kineskoj medicinsko-ekonomskoj zaveri koja je prosleđena autoru ovih redova, već su prodrle na stranice najtiražnijih novina i najposećenijih onlajn-izdanja. Šta reći, na primer, o naslovu koji podražava isti nipodaštavajući kontekst: „Kako se virus korona širi, stare kineske navike odlažu borbu.“ Da ne pominjemo ničim argumentovane teorije zavere da je virus korona proizveden u laboratoriji.\nSa širenjem novog virusa korona po američkim medijima širi se i antikinesko raspoloženje koje cilja kinesku državu: „Kriza virusa korona otkriva pukotine na kineskoj fasadi jedinstva“, ili sasvim orvelovski: „Virus korona otkriva ključne nedostatke i malo snage u upravljanju Kinom.“\nKINA ĆE SE ZADUŽITI 143,6 MILIJARDI DOLARA\nFiskalna politika ima prednosti u poređenju s monetarnom politikom zato što može da bude kratkoročno usmerena i privremena. Dakle, fiskalna politika je pogodnija i trebalo bi da igra vodeću ulogu u suočavanju s jednokratnim kratkoročnim uticajem epidemije – rekao je za list „Čajna dejli“ Džang Bin, vodeći istraživač tink-tank organizacije „Čajna fajnans“.\n„Poređenja radi, monetarnoj politici smanjenja kamatnih stopa, radi podsticanja tražnje, obično je potrebno najmanje deset meseci za dobijanje željenih rezultata“, rekao je Džang.\n„Zbog epidemije, centralnoj vladi je predloženo da izda posebne obveznice u vrednosti od bilion juana (143,6 milijardi dolara) do 1,5 biliona juana (214.9 milijardi dolara) što je pre moguće, kako bi nadoknadila jaz u finansiranju“, istakao je Džang.\nKINESKI I AMERIČKI PARADOKS Kineski paradoks ovog proleća sadržan je u činjenici da je s novim virusom, na prvoj liniji globalne odbrane, na najteži način suočena kineska nacija, a da virusi, pri tome, ne poznaju razlike među nacijama, iako bi se iz naslova u američkim medijima dalo zaključiti donekle suprotno. Savršeno organizovana akcija izolacije Vuhana i provincije Hubej, uz veliku efikasnost i upotrebu najmodernijih sredstava, nije nešto što se očekuje od „komunističke despotije“.\nS druge strane, američki paradoks je dublji i po formi i po suštini. Najpre, tu je pad u rasizam i ksenofobiju izraženu kroz medijske izveštaje američkih medija usred globalne pretnje, umesto insistiranja na profesionalnom pristupu i solidarnosti. Potom, vredi primetiti da se izveštaji u američkim medijima, možda prvi put, drastično razlikuju od onoga što o epidemiji novog virusa korona kažu lekari, odnosno Svetska zdravstvena organizacija. Otuda tolika polemika na društvenim mrežama i otuda mutirane vesti o zaverama, tajnim operacijama i programiranosti novog virusa.\nPoseban problem predstavlja vidno drugačiji pristup u izveštavanju zapadnih medija onda kada se virus proširio po ostalim državama, pre svih Japanu, Južnoj Koreji i Italiji. Odjednom to više nije bio kineski problem, a pokazalo se da statističke manipulacije, primećuje Kaningem, nisu nepoznanica u demokratskim zemljama, kako bi se očekivalo.\nSličan, ali medijski scenario, pogodio je i Srbiju, u rasponu od tabloidnih naslova o budućih pedesetak miliona žrtava u svetu, do tvrdnje da novi virus ne predstavlja nikakvu pretnju.\nMnogi u svetu izražavaju skepsu upravo kada je američka spremnost da se suoči sa svakim, pa i novim virusom korona. Mnogi stručnjaci tvrde da se SAD ne bi nosile tako uspešno sa obimom epidemije kakva je zabeležena u Vuhanu, odnosno provinciji Hubej, ali takva predviđanja nisu podstakla urednike tamošnjih najuglednijih novinskih i onlajn izdanja da istraže predočenu mogućnost. Njihova uređivačka pažnja bila je opsednuta stereotipima o Kinezima koji šire zarazu i leče se bivoljim rogovima.\nAko je verovati Tedrosu Adhanomu, Etiopljaninu i osmom direktoru Svetske zdravstvene organizacije, Kina se virusu suprotstavila na najefikasniji mogući način. Adhanom svakako poznaje preskromne mogućnosti afričkih država da se suprotstave bilo kojoj, pa i epidemiji novog virusa korona. Još bolje Adhanom poznaje dubine spremnosti Kine, SAD i drugih zemalja da pomognu afričkom kontinentu u slučaju pandemije. Tim pre njegove ocene o Kini dodatno treba razumeti kao objektivne i iskrene.\nMere kineske vlade kod kuće, međutim, ne bi bile uspešne bez velikog odziva društva. Svi smo na snimcima svetskih televizija imali priliku da vidimo prazne stanice metroa u višemilionskim kineskim gradovima. Apsolutni odziv pojedinaca odraz je visokog nivoa patriotizma koji ne moramo uvek, po balkanskoj navici, meriti etničkim određenjima i istorijskim zađevicama.\nSvi slojevi kineskog društva odazvali su se pozivu vlade da pažljivo slede uputstva za suzbijanje širenja virusa. To je društvena svest i nivo odgovornosti postupanja na kojoj i Evropa i SAD Kini mogu samo da zavide. Naslovi koje smo pomenuli imamo pravo da čitamo kao deo medijske manifestacije te zavisti.


Održana javna rasprava o Nacrtu zakona o dobrovoljnom vatrogastvu\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o dobrovoljnom vatrogastvu, koju je organizovao Sektor za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova, održana je danas u Beogradu...\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o dobrovoljnom vatrogastvu, koju je organizovao Sektor za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova, održana je danas u Beogradu.\nNacrtom zakona o dobrovoljnom vatrogastvu, stvoriće se jasno definisana prava i obaveze dobrovoljnih vatrogasnih društava, finansiranje, obezbeđivanje sredstava za programske aktivnosti kao i bolje uslove rada dobrovoljnih vatrogasaca.\nPomoćnik ministra unutrašnjih poslova i načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić rekao je da je važno afirmisati ovaj vid društvene aktivnosti i ohrabriti mlade ljude da se uključe i doprinesu dobrobiti svoje zajednice.\n„Kako je osnovna uloga dobrovoljnih vatrogasnih društava pre svega operativnog karaktera, posebno ističemo da je predloženim rešenjem uspostavljen sistem registracije i kontrole od strane ministarstva samo za ona društva koja u svom sastavu poseduju operativnu vatrogasnu jedinicu, čime se postiže vraćanje doborovoljnog vatrogastva ulozi koju bi trebalo da ostvaruju“,rekao je Marić.\nOn je istakao i važnost formiranja vatrogasnih društava čiji su članovi spremni da učestvuju u gašenju požara, ali i u vanrednoj situaciji kada je potrebna podrška i pomoć profesionalnim jedinicama Ministarstva unutrašnjih poslova, pa se na taj način doprinosi i efikasnosti profesionalnog sastava.\nMarić se zahvalio Programu UN za razvoj (UNDP), Kancelariji za upravljanje javnim ulaganjima, kao i Stalnoj konferenciji gradova i opština na podršci i pomoći tokom izrade zakona.\nPredsednik Vatrogasnog saveza Srbije Dragan Mihajlović je istakao da će novi zakon značajno unaprediti dobrovoljno vatrogastvo u Srbiji.\n„Želim da se najiskrenije zahvalim potpredsedniku Vlade i ministru unutrašnjih poslova dr Nebojši Stefanoviću koji je prepoznao važnost ove teme, ulogu i značaj vatrogastva u Srbiji, kao i pomoćniku ministra unutrašnjih poslova i načelniku Sektora za vanredne situacije Predragu Mariću na višegodišnjem trudu da dobrovoljno vatrogastvo dobije mesto koje mu pripada“, rekao je Mihajlović.\nOn je poručio da je cilj ovog zakona da se dobrovoljno vatrogastvo uvrsti u red evropskih vatrogasnih organizacija, što će omogućiti veću sigurnost i bezbednost građana i imovine.


Moskva traži od NATO-a da poništi obećanja o članstvu Ukrajini i Gruziji, Alijansa odbila — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nMoskva traži od NATO-a da poništi obećanja o članstvu Ukrajini i Gruziji, Alijansa odbila\nMoskva je zatražila da NATO povuče obećanje dato 2008. godine Ukrajini i Gruziji da će jednog dana postati članice ovog vojnog saveza, te saopštila da Alijansa treba da obeća da neće razmjestiti naoružanje u zemljama koje se graniče sa Rusijom i tako ugroziti njenu bezbjednost. Generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg odbacio je zahtjev Rusije.\nZahtjeve o odbacivanju obećanja je objavilo rusko Ministarstvo spoljnih poslova i oni predstavljaju do sada najkonkretnije stavke o bezbjednosti koje predsjednik Rusije Vladimir Putin želi da dobije od Sjedinjenih Američkih Država i njihovih saveznika.\nMeđu njima je i prijedlog o uspostavljanju regularnog dijaloga o odbrani i izbjegavanju bliskih susreta vojnih aviona i ratnih brodova, što bi mogla da bude osnova za diskusiju sa Vašingtonom poslije dvočasovnog razgovora Putina i predsjednika SAD Džozefa Bajdena putem video-veze.\nSAD i Ukrajina ranije su odbile mogućnost uvođenja veta na članstvo Kijeva u Alijansi.\nRusko Ministarstvo odbrane ističe da je NATO na putu da uvuče Ukrajinu u svoje članstvo, što bi dovelo do razmještanja raketnih sistema čija bi meta bila Rusija.\n“Takvo neodgovorno ponašanje stvara neprihvatljive prijetnje po našu bezbjednost i izaziva ozbiljne vojne rizike za sve umiješane strane, sve do tačke velikog sukoba u Evropi”, piše u saopštenju.\nStoltenberg je rekao da stav NATO-a o Ukrajini ostaje nepromijenjen.\n“Stav NATO-a kada je riječ o našem odnosu sa Ukrajinom ostaje nepromijenjen. Fundamentalni je princip da svaka zemlja ima pravo da izabere svoj put, uključujući dio kog bezbjednosnog aranžmana želi da bude”, rekao je Stoltenberg.\nOn je dodao da će o odnosu Alijanse sa Ukrajinom odlučivati 30 saveznika iz NATO-a i Ukrajina “i niko drugi”.\n“Ne možemo prihvatiti da Rusija pokušava da ponovo uspostavi sistem u kojem velike sile poput Rusije imaju sfere uticaja, gdje mogu da kontrolišu i odlučuju šta će druge članice da urade”, rekao je Stoltenberg.


Faktor | Sljedeće sedmice počinje izgradnja Prve transverzale\nSljedeće sedmice počinje izgradnja Prve transverzale\nObjavljeno: 11.09.2018. u 15:14\nNa prvoj dionici, od ulice Halida Kajtaza do Bara, moglo bi doći do promjene trase\nU Općini Centar danas je održan sastanak na kojem se razgovaralo o aktivnostima u vezi sa realizacijom projekta izgradnje Prve transferzale\nNa sastanku kojem su prisustvovali načelnici općina Centar i Novo Sarajevo Nedžad Ajnadžić i Nedžad Koldžo sa saradnicima, direktori zavoda za izgradnju i planiranje razvoja KS Mirza Hulusić i Hamdija Efendić sa saradnicima, te predstavnici Željeznica FBiH i privrednih subjekata koji egzistiraju u blizini planirane Prve transverzale, usvojeno je nekoliko zaključaka.\nNajvažniju vijest je saopštio direktor Hulusić, istaknuvši da već sljedeće sedmice započinje realizacija projekta Prve transferzale početkom izgradnje dionice Bare - Kobilja glava.\nPrema riječima direktora Hulusića, najbitnije za ovaj projekat je da su svi učesnici, pa tako i oni ljudi koji se nalaze sa objektima na području i na trasi Prve transferzale shvatili da je ovo projekat koji je dinamiziran i koji vrlo brzo počinje sa izgradnjom.\n- Sve pripreme smo uradili da na drugoj dionici Prve transferzale možemo uvesti izvođače u gradnju. Ono što je bila tema današnjeg sastanka su eventualni problemi sa kojima se možemo susresti na prvoj dionici Prve transverzale, u Ulici Halida Kajtaza do Bara, s obzirom na složenu i komplikovanu imovinsko-pravnu strukturu. Zavod za izgradnju KS je ušao u otkup zemljišta zbog pripreme izgradnje, a to nije rađeno posljednjih pedesetak godina. Sastanak svih zainteresiranih strana organiziran je kako bi se utvrdili modaliteti eventualnog unapređenja saobraćajnih rješenja u odnosu na ranije utvrđenu trasu. Želim naglasiti da su Vlada KS i Općina Centar na čelu sa načelnikom Ajnadžićem ovaj projekat ugradili u svoje prioritete.\nOpćina na čelu sa načelnikom Ajnadžićem pomaže ovaj projekat. Vlada KS obezbjeđuje svaki dan nova dodatna sredstva tako da u ovom trenutku možemo računati na nekih od 80 do 100 miliona KM koje planiramo investirati u izgradnju Prve transverzale. Osigurali smo da tokom naredne sedmice počnu radovi na dijelu trase od kružnog toka Bare-Šip do ulaska u tunel Kobilja glava. Koordiniranom aktivnošću subjekata današnjeg sastanka uz pomoć Vlade KS i nadležnih ministarstava radimo na traganju i za boljim rješenjima od postojećih sa aspekta mogućih izmjena pojedinih dijelova trase, naglasio je Hulusić.\nSavjetnik načelnika Ajnadžića za razvoj i investicije Mustafa Resić je naglasio da su u ovoj lokalnoj zajednici izuzetno zadovoljni načinom saradnje i komunikacije sa direktorima Efendićem i Hulusićem.\n- O značaju projekta Prve transverzale najbolje svjedoči činjenica da svim sastancima u vezi sa ovim razvojnim pitanjem prisustvuju prvi ljudi ovih institucija. I danas smo sa svih aspekata razgovarali o prijedlogu moguće izmjene ranije projektirane trase Prve transverzale na njenom najtežem dijelu, od raskršća ulica Kranjčevićeva, Ulicom Halida Kajtaza kroz privrednu zonu između objekata Tarik-oila, Penny Plusa, Sarajevo gasa i Bosnalijeka. Na tom dijelu predstoji složen postupak rješavanja krupnih imovinsko-pravnih odnosa, imajući u vidu važeće regulacione planove, izgrađene poslovne i stambene objekte, izdate građevinske dozvole za nove objekte u skladu sa važećim planovima, te složenim imovinsko-pravnim pitanjima.\nVažno je da će Općina Centar danas, a najkasnije sutra izdati građevinsku dozvolu za početak radova na dionici Bare-Kobilja glava, za šta su obezbijeđeni finansijski, prostorni, imovinski, urbanistički i drugi uvjeti. Ovo je veliki korak u razvoju Sarajeva i zato Općina Centar na čelu sa načelnikom Ajnadžićem i uz punu podršku Općinskog vijeća daju svoj puni doprinos da ovaj posao ide što brže i dinamičnije znajući kakvi su veliki saobraćajni problemi ulaska i izlaska motornih vozila u grad, posebno u određenim dijelovima dana.\nDanas smo otvorili i drugo važno pitanje, a to je razmatranje prijedloga firme Penny plus, odnosno projektanta koji je predložio drugo saobraćajno rješenje na dionici Prve transverzale od Ulice Halida Kajtaza do Bara. Dogovor je da se, s obzirom na veliki broj pitanja na ovoj najtežoj dionici, u narednih desetak dana svi učesnici, koji su danas prisustvovali sastanku, izjasne na predloženi projekat promjene trase, odnosno šta bi to značilo i kakve bi refleksije imalo na saobraćaj, na vezu sa gradskim autoputem, na vezu sa lokalnim cestama, na imovinsko-pravna pitanja, važeće regulacione planove, te finansijske i sve druge aspekte.\nNačelnik Ajnadžić je naglasio stav Općine da će podržati ono rješenje koje eventualno može biti i sa ekonomskog i saobraćajnog aspekta prihvatljivije. U tom smislu će se na naredni sastanak, osim danas prisutnih, pozvati premijer KS, ministri saobraćaja i prostornog uređenja KS, nadležni federalni organi, direkcije za ceste i Federacije i KS. Čekaju nas teški poslovi, ali optimisti smo, jer uskoro počinju radovi na jednoj od najznačajnijih saobraćajnica, na jednom od najkrupnijih razvojnih pitanja i uvjeta daljeg razvoja KS - istakao je Resić.\nOpćina CentarPrva transferzalapočetak radova


Br. dela: 34A0061\nBrza štampa u boji, visokog kvaliteta, za Vaš sve obimniji posao!\nLexmark C534n namenjen je isključivo malim radnim grupama koje ne žele da troše vreme na komplikovane kontrole i konfiguracije. Jednim delom to im omogućava novo-dizajnirana komandna tabla sa jednostavnom numeričkom tastaturom za jednostavan pristup sa PIN kodom i mrežnim podešavanjem.\nSmanjuje troškove štampe\nVeliki obim štampe ne podrazumeva više i velike troškove. Toner ekstra velikog kapaciteta - do 7,000 strana u boji i 8,000 strana crno - ima vrlo atraktivnu cenu štampe po strani. Istovremeno možete vrlo efikasno da kontrolišete štampanje u boji u Vašem preduzeću zahvaljujući jedinstvenoj Lexmark ColorCare tehnologiji.\nKertridž velikog kapaciteta sa tonerom crne boje za štampanje 8.0003 stranica, Kertridž veoma velikog kapaciteta sa tonerom u boji (CMY) za štampanje do 7.0003 stranica, Isporučuje se sa 6,0003-strana crnim i kolor startnim Return Program Tonerom, Kertridž sa tonerom u boji (CMY) za štampanje do 3.0003 stranica, Kertridži sa crnim tonerom kapaciteta do 4.0003 stranica, Kertridž velikog kapaciteta sa tonerom u boji (CMY) za štampanje do 5.0003 stranica


bomba - Dnevni list Danas\nPočetna » bomba » Page 7\nPiše: Miša Brkić 8. 11. 2016.\nPrazne bombe u pošti na aerodromu "Nikola Tesla"\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova su rano jutros na Aerodromu „Nikola Tesla“, prilikom kontradiverzionog pregleda pošte, pronašli deset školskih ručnih bombi i školsku protivpešadijsku minu bez eksplozivnog punjenja.\nBombom na HRT\nZagrebačka policija privremeno je danas blokirala deo Slavonske avenije u Zagrebu, kod Prisavlja zbog bezbednosti, jer je još neindetifikovani muškarac došao s bombom na ulaz hrvatske radio televizije (HRT), potvrđeno je portalu index.hr.\nPiše: FoNet 23. 10. 2016.\nPredao se muškarac koji je pretio bombom ispred zgrade Vlade\nMuškarac M. S. (39) predao se policiji ispred zgrade Vlade Srbije nakon što je u rukama držao ručne bombe i pretio da će ih aktivirati.\nNađen deo ruske bombe?\nJoš nije definitivno utvrđeno ni da li je u ponedeljak izvršen napad sa zemlje ili avio-udar na humanitarni konvoj Ujedinjenih nacija severozapadno od sirijskog grada Alepo niti, ako je izvršen, ko ga je izvršio.\nEvakuacijana aerodroma u Frankfurtu zbog straha od bombe\nEvakuacija je u toku na aerodromu u Frankfurtu zbog straha da je kod jednog čoveka pronađena bomba, prenose nemački mediji.\nPiše: Izvor:B92 31. 8. 2016.\nRučna bomba aktivirana je jutros u Sutlanskoj ulici u Zagrebu.


BTC $64.894 +1,63%\nETH $4.180 +8,70%\nXRP $1,15 +4,21%\nBCH $641 +5,11%\nDOGE $0,25 +3,44%\nBlokčein humanitarna fondacija (BCF), društveni projekat najveće svetske kripto berze Binance, predstavio je svoju platformu za donacije zasnovanu na blokčeinu, prema Binance-ovom blog postu u petak, 26. oktobra.\nProjekat za donacije je najavljen u sredu, 24. oktobra, tokom svetskog investicionog foruma, koga je organizovala Konferencija o trgovini i razvoju UN-a (UNCTAD) u Ženevi, Švajcarska.\nNa forumu, direktor Binance-a Čangpeng Žao - takođe poznat kao CZ - učestvovao je u sesiji pod nazivom ’Blokčeinovi za održivi razvoj’. On je naveo da će Binance pokriti sve operativne troškove na novom blokčein veb-sajtu BCF-a, dodajući da će sve donacije direktno ići korisnicima. Žao je takođe naveo da će blokčein tehnologija da pomogne u poboljšanju transparentnosti donacija.\nPrema Binance-u, BCF će prvo koristiti svoju donatorsku platformu za prikupljanje sredstava za žrtve poplave i klizišta u istočnoj Ugandi. Binance je takođe otkrio da je decentralizovani blokčein projekat, TRON fondacija, obećao početnu donaciju od 3 miliona dolara za BCF.\nNa veb-sajtu projekta, BCF već prihvata prve donacije u bitkoinu (BTC), itirijumu (ETH) i Binance Coin-u (BNB).\nTokom iste UNCTAD konferencije Žao je takođe dao kratak izveštaj o kripto donacijama prikupljenim za pomoć zapadnom Japanu nakon razornih poplava sredinom jula, gde je život izgubilo 225 ljudi i 17.000 kuća je oštećeno. Binance je uspeo da prenese preko 500.000 dolara raznim organizacijama preko lokalnih posrednika.\nPočetkom oktobra, Žao je najavio da će sve provizije Binance-a biti donirane u dobrotvorne svrhe. U saopštenju, direktor je izjavio da će Binance takođe omogućiti programerima da imenuju iznos koji uplaćuju, bez zahteva za minimalnu nadoknadu.\nBinance je trenutno najveća kripto berza na svetu po dnevnom obimu trgovanja od 467 milijardi dolara, sa rastom od 8% u protekla 24 sata.


17.09.2021 / 16:12 Politika - O Izbornom zakonu\nBožo Ljubić / FENA\nPredsjednik Glavnog vijeća Hrvatskog narodnog sabora (HNS) BiH Božo Ljubić kaže da je potpuno uvjeren u to da će do kraja godine biti usvojene izmjene Izbornog zakona BiH.\nLjubić je, nakon sjednice Glavnog savjeta HNS-a, rekao da će izmjene Izbornog zakona omogućiti legitimno političko predstavljanje svim konstitutivnim narodima BiH i mogućnost kandidovanja na izborima svim građanima BiH.\nPojašnjava da u vezi navedenog nema nimalo sumnji i da to temelji na mnogo elemenata, a u prvom redu je to eskalacija političke krize nakon zakona koji je nametnuo bivši visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko na odlasku sa funkcije.\n"Uvjerenje koje polako sazrijeva u BiH je da će, ukoliko ne dođe do izmjena Izbornog zakona, to štetiti i BiH i svim njenim narodima. Konkretno, najveće rezerve prema izmjenama Izbornog zakona su dolazile sa strane bošnjačke strane i primjećujem da u bošnjačkoj politici sazrijeva uvjerenje da je zapravo važnije za BiH spašavati BiH, nego 'vojnika Rajana', pardon Komšića", rekao je Ljubić.\nOn napominje da u BiH kod domaćih političkih činioca, posebno, u Sarajevu sazrijeva uvjerenje da je došlo vrijeme da se pristupi promjeni Izbornog zakona koji će omogućiti legitimno predstavljanje svim konstitutivnim narodima, a koje je do sada samo Hrvatima bilo onemogućeno u izborima za člana Predsjedništva, te dijelom i u Domu naroda.\nLjubić smatra da je u međunarodnoj zajednici, u prvom redu SAD i EU, sazrela klima do te mjere da je apsolutno došlo vrijeme da se dođe do izmjena Izbornog zakona u BiH.\n13:08 KORONAVIRUS Evropa jedini region s povećanim brojem novozaraženih koronavirusom\n13:04 BiH Reis Kavazović uručio muraselu muftiji sarajevskom Nedžadu Grabusu


I Beograd uključen u evropski projekat "Smartspaces" - Gradjevinarstvo.rs\nI Beograd uključen u evropski projekat "Smartspaces"\n06.09.2012. | Danas\nProjekat „Smartspaces“ predstavlja izradu softverskih alata koji će omogućiti uštedu od 15 do 20 odsto energije u javnim zgradama, i imati veliki značaj za grad Beograd, istakao je gradski arhitekta Dejan Vasović na otvaranju sastanka svih partnera koji učestvuju na tom evropskom projektu.\n- Način na koji se ponašamo u zgradama može dvostruko da poveća ili smanji utrošak energije, a softverski alati koji se razvijaju u okviru ovog programa upravo treba da nam pomognu da pribavimo što više podataka o tome gde nepotrebno gubimo energiju. Ovi programski alati biće ispitani u zgradama Gradske uprave u 27. marta i Kraljice Marije, a sva saznanja koja dobijemo iskoristićemo za razvoj softvera za druge privredne subjekte, kao i za same građane - rekao je Vasović.\nPrema njegovim rečima, činjenica da u projektu učestvuju naučnoistraživački timovi iz Velike Britanije, Francuske, Italije, Španije, Nemačke, Turske i Srbije pokazuje da su naši naučnici u rangu vodećih naučnika sveta, te je izvesno da će i u oblasti energetske efikasnosti kod nas biti postignuti značajni rezultati. Vasović je dodao da, kada se promeni svest ljudi koji borave u tim zgradama, treba pristupiti rekonstrukciji samih objekata, a na kraju se primenjuju obnovljivi izvori energije.\nRukovodilac beogradskog projekta Đorđe Lazić najavio je skoro testiranje prvog prototipa softvera i upoznavanje korisnika sa rezultatima testiranja, kako bi se povećala njihova svest o tome kako troše energiju i kako bi mogli na to da utiču.\nRadmilo Savić iz JKP „Beogradske elektrane“ istakao je da ovo preduzeće podržava svaki projekat koji dovodi do uštede energije, pa su u stambenoj zgradi u Maljenskoj 3 na Karaburmi, u okviru pilot-projekta, već ugrađeni termostatski ventili sa kojih će se tokom naredne grejne sezone dnevno očitavati podaci o potrošnji energije, kako bi korisnici bili edukovani i upoznati sa svim onim što je aktuelno u oblasti uštede energije.\nGrad Beograd na projektu radi sa Mašinskim fakultetom, JKP „Beogradske elektrane“ i kompanijom „Belit“. Projekat započet u januaru trajaće do kraja 2014. godine, na 11 pilot lokacija u 11 gradova osam zemalja, a realizovaće ga 26 institucija i preduzeća. Čelnici država i vlada Evropske unije postavili su seriju zahtevnih klimatskih i energetskih ciljeva, koji treba da se postignu do 2020. godine. Tu spadaju smanjenje emisije gasova koji izazivaju efekat staklene bašte, dobijanje energije iz obnovljivih izvora i poboljšanje energetske efikasnosti, dok zgrade predstavljaju ogroman, uglavnom neiskorišćen potencijal za štednju energije.\nGradilišta u Beogradu dobila "lične karte"\nPušten je u rad softver koji koordiniše rad gradilišta. Sve lokacije gde se izvode građevinski radovi, ubuduće, imaće svojevrsne „lične karte". Prema rečima gradonačelnika Beograda prof...


ZVIZDIĆ U BRISELU: BiH je u fazi finalizacije odgovora na dodatna pitanja Evropske komisije - GlobalCir\nNa poziv visoke predstavnice Evropske unije i potpredsjednice Evropske komisije za spoljnu i bezbjednosnu politiku Federike Mogerini predsjedavajući Savjeta ministara BiH i novoizabrani zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma parlamenta BiH Denis Zvizdić prisustvovao je jučer u Briselu sastanku lidera Zapadnog Balkana.\nTokom obraćnja Zvizdić je istakao značaj kontinuiteta dijaloga i rekao da su regionalna saradnja i međusobno povjerenje ključni za unapređenje političkih i ekonomskih odnosa, privlačenje stranih investicija, očuvanje stabilnosti i unapređenje procesa pomirenja.\nRekao je da je BiH privržena načelima, ciljevima i vrijednostima Evropske unije i da će i u narednom periodu nastaviti raditi na napretku u svim procesima, sa posebnim osvrtim na socio-ekonomske reforme.\nZvizdić je rekao da je BiH trenutno u fazi finalizacije odgovora na dodatna pitanja Evropske komisije u okviru pripreme Mišljenja o zahtjevu BiH za članstvo u EU.\nIstakao je važnost kontinuiranog angažmana Evropske unije u podršci stabilnosti i jačanju političkih i ekonomskih veza unutar regiona Zapadnog Balkana, kao i Evropske unije sa našim regionom.\nNaglasio je da BiH ostaje potpuno posvećena daljem nastavku regionalne saradnje u cilju očuvanja mira i stabilnosti, i istaknuo neophodnost poštivanja međunarodnih obaveza i preuzetih obaveza iz postojećih regionalnih i međunarodnih sporazuma, sa fokusom na CEFTA sporazum i Sporazum o stabilizacijii i pridruživanju.\nZvizdić je rekao da je načelo poštivanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta svake od zemalja preduslov daljnje stabilizacije i prosperiteta, ne samo svake zemlje pojedinačno, nego i cjelokupnog regiona, i izrazio optimizam da će nastavak dijaloga baziranog na međusobnom uvažavanju i pozitivnoj političkoj volji voditi ka zajedničkim naporima u realizaciji ključnih prioriteta na prostoru cjelokupnog regiona zapadnog Balkana.\nSastanku su prisustvovali predsjednici Srbije, Crne Gore i Kosova, premijer Makedonije, te komesar Evropske unije za prosirenje Johanes Han.\nNOVE SANKCIJE WASHINGTONA: Kažnjene ruske kompanije i pojedinci\nOTKRIVEN SPOMENIK U GLAVNOM GRADU CRNE GORE: ‘Nek je sretan povratak Tita u Podgoricu iz koje nikad nije ni otišao’


Održan žrijeb kvalifikacija za eEURO 2021: Reprezentacija BiH u grupi sa Srbijom – Sport Centar Održan žrijeb kvalifikacija za eEURO 2021: Reprezentacija BiH u grupi sa Srbijom – Sport Centar\nUEFA je objavila da je održan žrijeb kvalifikacija za eEuro 2021, a u isti je bilo uključeno 55 članica krovne kuće evropskog fudbala, među kojima je i Bosna i Hercegovina.\nŽrijebom je odlučeno da će reprezentacija Bosne i Hercegovine biti u grupi E kvalifikacija zajedno sa Srbijom, Rusijom, Armenijom i Maltom.\nU žrijebu je bilo 55 reprezentacija i podijeljene su u deset grupa od po pet ili šest ekipa. Utakmice će se igrati četiri dana: 15. i 29. marta, te 12. i 26. aprila.\nSve reprezentacije u grupama će odigrati po dva međusobna susreta, a deset prvoplasiranih plasirat će se direktno na EURO 2021. Deset drugoplasiranih timova igrat će baraž 10. i 17. maja kako bi se dobilo preostalih šest učesnika prvenstva.\nIgrači će igrati isključivo na KONAMI-jevom PES-u 2021 na PlayStationu 4. Ukupni nagradni fond je 100.000 eura, a pobjedniku u finalu pripast će 40.000 eura.\neeuro2021ereprezentacija bih u fudaluuefa\nUEFA potvrdila: Liverpool i RB Leipzig će revanš igrati na istom stadionu kao i prvi meč\nZaključak komisije: Protiv Zvezde će biti pokrenut postupak zbog vrijeđanja Ibrahimovića\nUEFA potvrdila gdje će Modri ugostiti Tottenham, sretan i Jose Mourinho\nNema nosilaca, mogu se sastati i ekipe iz istih država: Danas žrijeb osmine finala Evropske lige


Građanske Inicijative | Građanske inicijative predstavile usluge Resurs centra na Sajmu projekata „EU i Srbija na delu“\n17 Mar Građanske inicijative predstavile usluge Resurs centra na Sajmu projekata „EU i Srbija na delu“\nBeograd, 17. mart 2015. – Sajam projekata koje finansira Evropska unija – „EU i Srbija na delu“ održan je danas u Beogradu u organizaciji Delegacije Evropske unije u Srbiji, u saradnji sa Kancelarijom za evropske integracije Vlade Republike Srbije i Informacionim centrom EU. Maja Stojanović, izvršna direktorka Građanskih inicijativa, predstavila je na sajmu usluge Resurs centra GI i načine za podršku udruženjima građana, al ii medijima i njihovim predstavnicima.\nNa sajmu, koji je prvi put organizovan za medije, predstavljeno je 11 sektora i više od 60 raznih projekata koje je EU finansirala od 2000. godine a koji su sprovedeni u partnerstvu sa institucijama Republike Srbije. Predstavljeni su projekti iz oblasti zdravstva, energetike, zaštite životne sredine, sektora obrazovanja, socijalne zaštite, kulture, medija i civilnog društva, pravosuđa i unutrašnjih poslova, lokalnog razvoja, inovacija i konkurentnosti, poljoprivrede do pomoći EU poplavljenim područjima u zemlji.\nNa sajmu je predstavljen i novi paket finansijske pomoći iz IPA pretpristupnih fondova iz budžetske godine IPA 2014. u iznosu od 189 miliona evra čija se implementacija očekuje tokom ove godine. Zaključno sa ovim finansijskim paketom, od 2000. do danas EU je obezbedila preko 3 milijarde evra bespovratne pomoći u Srbiji.\nNa sajmu su učestvovali mnogobrojni novinari iz beogradskih i redakcija lokalnih medija, predstavnici Delegacije EU, raznih ministarstava i drugih državnih institucija, lokalnih institucija, krajnji korisnici pomoći EU, predstavnici organizacija civilnog društva i mnogi drugi.


U Bejrutu potpuno uništen počasni konzulat BiH, poginuo radnik obezbjeđenja - Glas Srpske\nSrna 05.08.2020 13:57\nSARAJEVO - Ambasador BiH u Amanu Mato Zeko, koji nerezidentno pokriva i Liban, izjavio je da je počasni konzulat BiH u Bejrutu potpuno uništen u jučerašnjoj eksploziji, ali da nema povrijeđenih ili poginulih državljana BiH.\n"Za sada nema informacija da su građana BiH stradali pri ovoj eksploziji", rekao je Zeko.\nOn je naveo da je Ambasada BiH u Amanu u stalnom kontaktu sa osobljem počasnog konzulata BiH u Bejrutu, prenosi N1.\nZeko je rekao da je u krugu od kilometra od eksplozije sve uništeno, a da su u krugu od 15 kilometara objekti znatno oštećeni.\nPrema njegovim riječima, svi zaposleni u počasnom konzulatu u Bejrutu završili su sa radom prije eksplozije, ali je, nažalost, lice koje radi na obezbjeđenju objekta smrtno stradalo, a riječ je o državljaninu Libana.\n"Nadam se da će nakon ove nesreće donekle popraviti odnos između Libana i Izraela koji kontinuirano tinja, ali nije došlo do otvorenog sukoba od 2006. godine. Postoje razne teorije, indormacije za i protiv da neko stoji iza same eksplozije...Još je prerano govoriti o mogućem uzroku", rekao je Zeko.\n"Naši građani se uglavnom nalaze u gradu Tiru, koji je od Bejruta udaljen nekih 200 kilometara. Niko od njih nije stradao. Imam kontakt i s Počasnim konzulatom, čije prostorije su, nažalost, totalno uništene. Gospodin Zijad Isa je već desetak godina počasni konzul. S njim sam već razgovarao nekoliko puta. On nije povrijeđen. Nažalost, jedna osoba, koja radi na osiguranju tog objekta, koji je u njegovom privatnom vlasništvu, je poginula", dodao je ambasador Zeko.


Nažalost, u euforiji koja je vladala došlo je do nesporazuma.\n- Naša preporuka da na balkon ne izlaze političari, državni funkcioneri i funkcioneri Saveza u svakom slučaju se nije odnosila na direktora mlađih selekcija Mitra Mrkelu i potpredsednika Saveza zaduženog za mlađe kategorije Sava Miloševića, koji su zajedno sa reprezentacijom deo uspeha. Svakako cenimo njihov doprinos koji su dali tituli i za njih će vrata Skupštine grada uvek biti otvorena - kazao je on.\nČim su se pojavili medijski napisi kontaktirao je kako kaže sa generalnim sekretarom Fudbalskog saveza Zoranom Lakovićem.\n- Raspravili smo detalje nesporazuma. Još jednom apelujem da se pažnja javnosti ne skreće sa istorijskog uspeha omladinske reprezentacije - kazao je Nikodijević.


Mirović: Rusija je imala pravo da se brani jer joj je Zelenski pretio atomskim oružjem - Politički.rs\nIN4S, Foto: Printscreen, Ukrainian Presidential Press Office\n„Rusija je imala pravo da se brani prema članu 51 Povelje UN jer joj je Zelenski pretio atomskim oružjem i Kijev je bio u stanju da ga napravi u kratkom roku. Ukrajina, NATO i zapadne države nisu poštovale Rezoluciju 2202 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija kojom se propisuju primena Minskih sporazuma i jezičko samoopredeljenje Donbasa“, rekao je za IN4S dr Dejan Mirović, vanredni profesor Međunarodnog javnog prava na na Pravnom fakultetu Univerziteta u Prištini, sa sedištem u Kosovskoj Mitrovici.\nProf. dr Dejan Mirović, Foto: Wikipedia\nTakođe, dr Mirović smatra, da je umesto prethodno rečenog, ruska manjina napadana osam godina i dodaje da prema kvalifikovanoj teoriji secesije, koju su izmislili zapadni pravnici, to opravdava proglašenje nezavisnosti DNR i LNR jer centralne vlasti krše prava manjine, prenosi portal IN4S.\nNa pitanje kako će trenutna rusko-ukrajinska kriza uticati na Srbiju, obzirom da Srbija nije uvela sankcije Ruskoj Federaciji, ali je ostala pri stavu da osuđuje napad na jednu suverenu zemlju kao što je Ukrajina, dr Mirović je rekao: „Sankcije nisu uvele Gruzija, Srbija, Belorusija i Turska. Dakle, Srbija nije jedina u Evropi koja to nije učinila i srpski predsednik nije u pravu kada tvrdi da je Srbija jedina u Evropi koja nije uvela sankcije. Sa druge strane, Srbija je glasala za osudu Rusije u GS UN iako to nije uradio čak ni Irak koji je okupiran od strane američke vojske„.\nPodsetimo, Crna Gora je uvela sankcije Ruskoj Federaciji, a Ministarstvo vanjskih poslova proglasilo je diplomatu Ambasade Ruske Federacije akreditovanog u Crnoj Gori, za personu non grata.\n„Ministar Radulović je rusofob i to ne krije u svojim izjavama, tehnički, premijer je i ranije olako uvodio sankcije Rusije i tako je upropastio turističku sezonu. Isto očekujem i ove godine. Što se tiče novog mandatara, čudi me njegova izjava o eventualnoj isporuci oružja Ukrajini, mislio sam da je on pacifista“, navodi naš sagovornik.\nŠto se tiče uloge Kosova i Metohije u sukobu između Rusije i Ukrajine, dr Mirović zaključuje sledeće: „Kada se radi o Kosovu i Metohiji, posle Vašingtonskog i Briselskog sporazuma za takozvano Kosovo je ostala još samo stepenica pre ulaska u UN, to je ruski veto u SB. Zato ne razumem zašto je Srbija glasala protiv Rusije u GS UN„.\nTagged: CRNA GORA, DEJAN MIROVIĆ, NATO, RUSIJA, SPECIJALNA VOJNA OPERACIJA U UKRAJINI


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Američka ambasada donira medicinske aparate\n18. 02. 2021. 14:54 >> 14:59 1\nZA ČETIRI BOLNICE\nAmerička ambasada, kroz humanitarni program Komande američkih kopnenih snaga za Evropu (USEUCOM), donirala je danas medicinske aparate Opštoj bolnici Bar, a narednih dana donacije iste vrijednosti i sadržaja biće uručene i za opšte bolnice u Pljevljima, Bijelom Polju i Beranama, ukupne vrijednosti oko 80 hiljada dolara.\nKako je saopšteno iz Ministarstva odbrane na taj način Sjedinjene Američke Države još jednom su potvrdile da su pouzdan partner i prijatelj Crne Gore.\nPrimajući donaciju u ime crnogorskog zdravstvenog sistema, koju čine EKG aparat i četiri monitora, državni sekretar Ministarstva zdravlja Veljo Čađenović je izrazio veliku zahvalnost američkom narodu, ističući da je solidarnost jedan od načina da se lakše izađe i svake krize, pa i ove izazvane pandemijom korona virusa, koja potresa cijeli svijet.\nČađenović je izrazio očekivanje da će se u narednom periodu saradnja sa Ambasadom SAD dodatno unaprijediti kroz zajedničke projekte i slične oblike pomoći crnogorskom zdravstvenom sistemu, koji umnogome doprinose podizanju nivoa kvaliteta zdravstevne zaštite naših građana.\nMinistarstvo zdravlja OB Bar\nDo sada prijavljeno 155 neželjenih reakcija\nBez dokaza o povezanosti AstraZeneke sa smrću pacijenta


Nove epidemiološke mere u Hrvatskoj na trajanju do 30. novembra - Turistički žurnal Nove epidemiološke mere u Hrvatskoj na trajanju do 30. novembra - Turistički žurnal\nZbog nepovoljne epidemiološke situacije, Sektor civilne zaštite RH doneo je novu Odluku o nužnim epidemiološkim merama kojima se ograničavaju okupljanja i uvode druge nužne epidemiološke mere i preporuke radi sprečavanja prenosa bolesti COVID-19 putem okupljanja.\nOdluka je stupila na snagu 6. novembra 2021., a nužne epidemiološke mere iz ove Odluke određuju se u trajanju do 30. novembra 2021.\nOvom Odlukom propisano je da na javnom događaju na otvorenom prostoru može prisustvovati 100 osoba, osim ako se radi o događaju na kojemu učestvuju osobe s EU digitalnom COVID potvrdom, dok na javnom događaju u zatvorenom prostoru može prisustvovati 50 osoba, osim ako se radi o događaju na kojem učestvuju osobe s EU digitalnom COVID potvrdom.\nSvi javni događaji se moraju završiti do 24:00, osim kino projekcija koje su započele u 23:00.\nSvadbene svečanosti na kojima svi prisutni poseduju EU digitalnu COVID potvrdu moći će potrajati i nakon ponoći, najkasnije do dva ujutro. I dalje je na snazi zabrana prodaje alkoholnih pića u vremenu od ponoći do 6:00.\nUgostiteljskim objektima i obiteljskim poljoprivrednim objektima koji pružaju ugostiteljske usluge na način da hranu, piće, napitke i poslastice mogu usluživati isključivo gostima koji sede za stolovima, radno vreme može se odrediti u trajanju od 6:00 do 24:00, sve uz strogo pridržavanje propisanih epidemioloških mera i posebnih preporuka Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo.\nKonferencije i kongresi mogu se održavati samo uz EU digitalne potvrde, uz korištenje medicinskih maski ili maski za lice te pridržavanje svih epidemioloških mera.\nOdržavanje sajmova i drugih oblika ekonomskih i turističkih događaja i priredbi gde se prodaju, izlažu ili prikazuju proizvodi u zatvorenim prostorima dopušteno je samo uz pridržavanje preporuka i uputstava HZJZ-a, te ako organizator osigura da u prostore u kojima se održavaju mogu ulaziti samo osobe koje poseduju EU digitalnu COVID potvrdu. Ova se mera odnosi na izlagače, posetioce, tehničko osoblje i druge, a na ovim događajima je obavezno korištenje medicinskih maski ili maski za lice.\nU sklopu novih mera je i preporuka jedinicama lokalne i područne samouprave da ne organizuju i ne omogućavaju javne događaje i okupljanja većeg broja osoba, osim ako će ne javnom događanju ili okupljanju učestvovati samo osobe koje poseduju EU digitalnu COVID potvrdu.\nAerodrom Konstantin Veliki beleži rast broja putnika i pad kargo-saobraćaja\nAirbnb trajno zabranio žurke u smeštajima koje nudi\nPoziv RARIS-a svima koje se bave turizmom u istočnoj Srbiji za promociju na portalu Invest East Serbia\nKanadu za nedelju dana posetilo milion stranih turista\nJedinstveni paviljon književnosti u Novom Sadu – Evropskoj prestonici kulture


Novi iPhone u prodaji već od 16. septembra - Domino magazin\nNovi iPhone u prodaji već od 16. septembra\nI neće se zvati iPhone 7?\nIzvršnio direktor kompanije Apple Tim Cook potvrdio je da će nove modele svojih telefona predstaviti 7. septembra, narudžbine počinju 9. septembra, dok se početak prodaje očekuje već 16. septembra.\nZanimljivo je da je na net procurela slika kutije na kojoj piše da će se novi model zvati iPhone 6SE, a ne iPhone 7. Što bi možda i moglo da ima smisla, pošto na osnovu informacija do sada ne izgleda kao da će Apple predstaviti neke revolucionarne novitete kod ovog modela.\nVećina stvari koje će nam doneti novi modeli već je verovatno poznata pa korisnici mogu da očekuju modele s ekranima dijagonale 4,7 i 5,5 inča koji će imati jače procesore, bolju grafiku i kvalitetnije kamere u odnosu na prethodne modele.\nJoš jedna novost koju očekujemo jesu različite kamere pa bi veći, 5,5-inčni model trebalo da ima dve kamere zahvaljujući kojima bi novi Phone trebalo da snima kvalitetnije fotografije s više detalja.\nTakođe, velike promene Apple navodno priprema za sledeću godinu, kada se obeležava deset godina od kada je Steve Jobs predstavio iPhone i zauvek promenio tržište mobilnih telefona.\nPrethodni članak Kako bi Instagram izgledao devedesetih?\nSledeći članak Kako je Ikea ponovo izmislila bicikl?


Ekonomija – Strana 594 – Biznis i Finansije\nOECD: Različite stope rasta u vodećim ekonomijama\nNajnovija analiza sabranih vodećih indikatora koji ukazuju na prekretnice u ekonomskim trendovima i dalje govore o pozitivnim trendovima. Japan, Brazil i SAD beleže sve brži i sigurniji rast.\nPrema redovnom izveštaju OECD najznačajniji ekonomski rast u decembru 2012. zabeležen je u Nemačkoj (23%), dok su negativni trendovi početkom godine i dalje bili izraženi u Indiji, Kini i Rusiji. Sjedinjene Države beleže nizak, ali stabilan rast tokom poslednjih šest meseci. Zanimljivo je da evrozona u celini, kao i Italija, ulaze u tzv. zonu slabog rasta, koja ipak ukazuje na prve zanke oporavka.\n11. februara 2013. 0 comment\nDobre ideje pokreću biznis\nPrimer bivših studenata arhitekture iz Niša, koji su uz pomoć programa „Pokreni se za posao“ osnovali sopstveno preduzeće, pokazuje da je moguće započeti uspešno poslovanje i tokom trajanja ekonomske krize. Ovaj program namenjen je budućim preduzetnicima koji ne mogu da dobiju kredit kod komercijalnih banaka.\nAndrija Bojović i Goran Živković su još kao studenti Arhitekture i građevine na Univerzitetu u Nišu pokrenuli sopstveno preduzeće 2009. godine, u trenucima kada je svetska i lokalna ekonomska kriza počela da uzima svog maha. Njih dvojica su došli na ideju da osnuju specijalizovanu štampariju kako bi istovremeno mogli da razvijaju i karijeru u okviru svoje struke. Njihovo preduzeće „Linija Projekt“ danas se bavi i projektovanjem građevinskih radova.\n„Od osnivanja do danas naše poslovanje je dosta napredovalo, pa smo proširili našu delatnost u više smerova. U međuvremenu smo nabavili još digitalnih štampača kako bismo na pravi način mogli da odgovorimo polsovnim izazovima“, zadovoljno govori Bojović. On je zajedno sa Živkovićem pre četiri godine konkurisao za program „Pokreni se za posao“ koji su u Nišu sprovodili Udruženje građana „Eneca“ i duvanska kompanija „Phillip Morris“. Pošto su zahvaljujući programu i svom „joint venture“-u dobili specijalizovanu mašinu za štampanje u vrednosti od 400.000 din, dvojica mladih preduzetnika mogli su da se „bace“ na realizovanje privh poslovnih zadataka. Iako je njihov primer pozitivan, Bojović kaže da ljudi iz njegovog okruženja još uvek nisu u dovoljnoj meri prepoznali mogućnost da započnu sopstveni biznis. „U društvu još uvek postoji određeni otpor prema privatnom preduzetništvu, koji nije povezan isključivo sa ekonomskom situacijom u zemlji, već i sa nekim tradicionalno uvreženim stavovima, kao što je sigurnost zaposlenja u velikim državnim preduzećima“, kaže naš sagovornik.\nMilivoje Jovanović, menadžer programa „Pokreni se za posao“ ističe da je osnovna ideja programa omogućavanje samozapošljavanja građana u poslovnim poduhvatima koji mogu postati održivi. „Od pokretanja programa 2009. godine do danas, preko njega je zaposleno oko 600 novozaposlenih iz Niša i okoline u okviru 160 projekata malih i porodičnih preduzeća, najčešće iz oblasti usluge, zanata i poljoprivrede“, napominje Joavnović sajt „Biznis & Finansije“. Za „Pokreni se za posao“ od ove godine mogu da konkurišu svi građani Srbije, a rok za prijavu na poslednjem konkursu ističe 28. februara 2013. Jedino što potencijalni kandidati moraju da predaju kako bi učestvovali, osim popunjenog prijavnog obrasca i prijave prebivališta, jeste njihova poslovna ideja za započinjanje ili unapređenje sopstvenog biznisa. Program omogućava bespovratna sredstva u iznosu do 200.000 dinara u vidu neophodne opreme, obezbeđivanje poslovne i stručne obuke, kao i stalnu savetodavnu pomoć od strane ekonomskih stručnjaka.\nTužene tri banke\nUdruženje bankarskih klijenata „Efektiva“ podnelo je kolektivnu tužbu Prvom osnovnom sudu u Beogradu protiv tri banke u Srbiji – Hipo Alpe-Adrija banke, Pireus banke i Eurobanke, zbog ugovaranja kredita indeksiranih u švajcarskim francima, kao i zbog jednostranog menjanja kamata i kamatnih marži.\n„Tužba je podneta protiv tri banke, iako je veći broj banaka odobravao kredite indeksirane u francima, samo zbog toga da bi postupak bio jednostavniji. Te tri banke jesu odbrile najviše takvih kredita, ali očekujemo da će sudskom presudom biti zaštićeni svi klijenti koji su oštećeni dobravanjem izuzetno nepovoljnih pozajmica“, rekao je za Biznis i finansije Dejan Gavrilović, predsednik „Efektive“. On je istakao da klijenti banaka koji su uzeli pojamice indeksirane u francima sada imaju veći dug nego na početku otplate, što je mimo svake ekonomske logike.\n„Korisnici kredita su dovedeni u nemoguću poziciju, za koju mora da se nadje neko rešenje. Narodna banka Srbije odavno najavljuje da će predložiti rešenje da se pomogne tim gradjanima, ali još nema tog rešenja“, kazao je Gavrilović.\nNajaviše kredita indeksiranih u francima odnosi se na stambene kredite. Oni su u većem broju odbravani pre nekoliko godina, od 2009. godine, u vreme kad je kurs švajaravske valute prema dinaru bio povoljniji u odnosu na evro. Tadašnji guverner Narodne banke Srbije Radovan Jelašić je upozoravao gradjane da paze u kojoj se valuti zadužuju, jer iskustvo pokazuje da su i krediti u francima mač sa dve oštrice.\nMeđutim, sadašnja guvernerka Jorgovanka Tabaković optužuje prethodno rukobodstvo centralne banke da nije ništa učinilo da spreči banke da ugovaraju kredite u francima, i to na svoju korist, a štetu klijenata. Ona je potvrdila da će u nerednih nekoliko dana javnosti biti predočen najbolji način kako da gradjani reše problem otplate kredita u francima.\nBankari tvrde da će takvo rešenje morati da bude kompromis, odnosno da sav trošak drugčijeg modela izmirenja rata za kredit u francima ne bude na njihov račun.\nPo informacijama „Efektive“ u Srbiji je odobreno 22.000 kredita indektiranih u francima. Računica tog udruženja potrošača pokazuje da se klijent koji je u aprilu 2009. godine uzeo kredit od 87.940 franaka, što je tada odgovaralo sumi od 58.000 evra, ugovorom obavezao da u narednih 16 godina plaća rate od oko 630 franaka. Prema tadašnjem kursu od 62 dinara za franak to je iznosilo oko 39.000 dinara. Sada, kada je kurs švajcarca dostigao 90 dinara, rata za isti kredit iznosi čak 56.700 dinara, tako da su samo po osnovu kretanja kursa, mesečne obaveze po tom kreditu porasle su za čak 17.700 dinara.\nIlirika: Visok evro ne pogoduje izvozu evrozone\nU izveštaju za januar brokerske kuće Ilirika Investments stoji da su u tom mesecu akcije padale kao posledica jačanja evra. Luksemburški premijer upozorio je na izuzetno visoku vrednost evra, nakon što je sredinom meseca iznosila iznad 1.34 u odnosu na američki dolar, po prvi put posle februara prošle godine. Iz ovog razloga velike evropske kompanije, koje su značajni izvoznici, spuštaju dividende do najnižih nivoa za četiri godine kako bi sačuvale zalihe novca za izlazak iz krize. Izveštaj takođe skreće pažnju da skok evra u odnosu na dolar od 8% u poslednjih šest meseci predstavlja pretnju evropskoj ekonomiji. Ovako visok nivo evra ne pogoduje izvozu i čini evropske kompanije manje konkurentnim u odnosu na inostrane. Sa druge strane predsednik EU Herman Van Rompuy navodi kako je najgore prošlo, naročito postojeća pretnja vezana za evro. Nemačke akcije su se najviše menjale u prethodna dva meseca usled toga što se najveća evropska privreda našla između dužničke krize sa jedne strane i smanjenja izvoza sa druge.\nDax indeks je porastao 2.15% u toku januara, nastavljajući jak pozitivan trend na tržištu iz prethodnog meseca.\nU četvrtom kvartalu je i BDP pao za 0,5% u odnosu na prethodni period. Nemačke obveznice su opale sredinom meseca gurajući desetogodišnje prinose na najviše nivoe još od oktobra. Takođe i dvogodišnji prinosi dostižu najviši nivo od aprila, povećavajući jučerašnji porast usred špekulacija o tome da će finansijske institucije početi sa otplatom duga Evropskoj centralnoj banci. Ovog meseca nemačke obveznice su izgubile 1,5%.\nPodaci o nezaposlenosti u evrozoni će ove nedelje otkriti socijalne troškove prošlogodišnje krize i recesije ekonomije Južne Evrope koja je dovela do rekordnog porasta nezaposlenosti. Prosečna nezaposlenost u Evrozoni se popela na 11.9%, što predstavlja najveću stopu još od početka 1995. godine. Nasuprot ovome nemački podaci o nezaposlenosti pokazuju da se ona u ovoj zemlji drži na 6.9% već četvrti mesec. Dok su mere za zaustavljenje nemira u regionu doprinele smanjenju prinosa na obveznice (Španija, Grčka), recesija i kriza su dovele do masovnih otpuštanja u državnom sektoru i kompanijama. Prema analitičarima vodećih banaka najgore je prošlo za finansijska tržišta ali svakako nije za realnu ekonomiju. Takođe dodaju da će nezaposlenost ostati na visokom nivou najmanje još godinu dana ako ne i duže, jer je jasno da je evropska ekonomija i dalje u stanju recesije. Za sada su ispunjeni neophodni preduslovi kako bi se postiglo poboljšanje u ekonomiji.\nNezaposlenost u Južnoj Evropi je na visokom nivou. Ovomesečni podaci o nezaposlenosti u Španiji pokazuju cifru od 26% u četvrtom kvartalu što predstavlja približno 6 miliona ljudi. U Grčkoj je ovaj pokazatelj bio još veći u oktobru i iznosio je 26.8%, što je takođe rekordni podatak. Iako ekonomisti predviđaju da će nemačka stopa nezaposlenosti ostati nepromenjena, prognozira se da će ovog meseca 8.000 ljudi ostati bez posla.\nEkonomija Evrozone je značajno opala dva kvartala za redom i ekonomisti predviđaju dalji pad BDP-a za 0.4%. Prosečna stopa inflacije će u zemljama Evropske Unije ostati na nivou od 2.2%, prema Eurostatu. Ekonomski uslovi u evrozoni će ove godine biti izuzetno teški jer se veći oporavak očekuje tek u 2014-oj godini.\nPrvih 6 meseci ove godine će naročito biti teški za Francusku i zemlje Južne Evrope. Takođe se vidi da i najrazvijenija evropska ekonomija, ekonomija Nemačke, polako usporava i to će imati efekat na sve ostale države Evrope. Velika nacionalna kompanija PSA Pežo Citroen, drugi po redu evropski proizvođač automobila, je prošli mesec najavila da će posao do 2014. izgubiti još 1500 ljudi, povrh 8000 već najavljenih u julu prošle godine.\nStrane direktne investicije u Kini su opadale u toku prethodne godine, po prvi put od 2009. godine, kao posledica povećanja troškova rada u obalnim i kontinentalnim područijima i realociranja stranih investitora na druge zemlje. Od ovog odliva investitora iz Kine najviše koristi će imati Vijetnam i Indonezija. Priliv SDI beleži pad u novembru na 8, 3 milijarde dolara. Udeo inostranih investicionih fondova u totalnoj fiksnoj imovini je opao sa svog vrhunca od 11,8% u 1996. godini na 1,5% u 2011. godini. Zarada od tekstilne industrije u Kini se smanjila na 18,9% u prva tri kvartala 2012. dok je došlo do povećanja tog pokazatelja u Indoneziji na 66%. BDP je porastao na 7,9% u četvrtom kvartalu prethodne godine u odnosu na trogodišnji nivo od 7,4%. Cene nekretnina su porasle u 54 od 70 gradova koje vlada prati, što je najveći porast u 20 meseci. Prinosi na australijske desetogodišnje obveznice imaju najvišu vrednost u dve nedelje učvršćenu ubrzanim rastom u Kini koja predstavlja najvećeg partnera u trgovini. Porasli su i prinosi trogodišnjih zapisa.\nPosle 15 godina od kada je Japan upao u deflaciju, centralna banka je spremna da uloži napor za preokret ovog trenda. Najveći izazov predstavlja činjenica da se javnost sada već oslanja na trend opadajućih cena. Više od 80% ispitanika u Centralnoj banci Japana je u novoobjavljenom pregledu te institucije rast cena prokomentarisalo kao loš znak. CBJ će sledeće nedelje najverovatnije usvojiti željeni cilj Vlade za povećanje inflacije za 2%. Spuštanja potrošačkih cena će uticati na smanjenje novčane mase u posedu kompanija i domaćinstava i podsticati ih da se zadužuju, dok će sa druge strane podići prinos kompanija i državnog sektora kod nacije koja doživljava treću recesiju za 5 godina. Prolongirana deflacija je promenila ponašanje čitave ekonomije. Prema glavnom ekonomisti Japanskog centra za ekonomska istraživanja ključno je povećanje plata, jer bez njihovog porasta nema oporavka ekonomije, i domaćinstva će samo još više biti pogođena inflacijom. Kurs jena prema dolaru je opao tokom januara za 4.85%, nastavljajući najduži period pada ove valute još od 1989. godine.\n8. februara 2013. 0 comment\nProduktna berza: Iako cene padaju kupci su uzdržani\nRizik tržišnih procena u vremenu kada se uticajnost pojedinih tržišnih faktora na formiranje cena brzo menja sve je veći, pokazao je izveštaj sa Produktne berze.\nOpšti pad cena najznačajnijih žitarica i uljarica na svetskom i našem tržištu nije bio u skladu sa procenama najreferentnijih svetskih analitičara, pa ni onih koji se tim poslom bave u Srbiji. Ključni argument za prognozu o rastu cena u vidu bitno poremećenih bilansa i smanjenih zaliha osnovnih poljoprivrednih proizvoda i u svetu i kod nas i dalje je aktuelan.\nMeđutim, smanjena tražnja kao posledica i dalje prisutne globalne ekonomske krize, kao i snažno otvaranje novih tržišta u zemljama dalekog istoka uzrok su smanjenja cena najvećih svetskih izvoznika u svrhu pridobijanja perspektivno najvećih svetskih kupaca žitarica i uljarica. U Srbiji je nelikvidnost odavno prepoznata kao osnovni problem koji sprečava značajnije otvaranje tražnje. Cene padaju, a ono što je još indikativnije, jeste naglašena uzdržanost tražnje u očekivanju daljeg pada cena.\nKoličinski promet roba na novosadskoj berzi u protekloj nedelji iznosio je 763 tona, što je za 12,84% manje nego prethodne nedelje. Finansijska vrednost prometa je iznosila 24.317440 dinara i u padu je u odnosu na prethodnu nedelju za 23,05%.\nCena pšenice se stabilizovala na nivou od 28,62 din/kg (26,50 bez PDV), s obzirom da su svi poslovi na ovom tržištu u protekloj nedelji realizovani po ovoj ceni. To je za 0,56% niža cena nego prethodne nedelje. Na samom kraju nedelje međutim, na ponudu koja je i niža od nivoa zaključenih cena nije bilo odgovora tražnje. Da li je to nagoveštaj daljeg pada cene pokazaće naredni period.\nKukuruz, koji je ove godine skoro isključivo upućen na domaću tražnju ponovo je u očiglednom padu. Kukuruzom se trgovalo po pretežnoj ceni od 23,50 din/kg bez PDV, ali je vrlo indikativno da je poslednja zaključena cena u nedelji za nama bila 23,00 din/kg, što je nivo minimalne ovosezonske cene ove robe. Prosečna cena trgovanja iznosila je 25,16 din/kg (23,30 bez PDV) i to je u odnosu na prosečnu cenu trgovanja u prethodnoj nedelji pad od 4,50%. Ove robe je sve manje u ponudi na našem tržištu, ali i tako mala ponuda nije dovoljna da podstakne tražnju na licitiranje veće cene. Pitanje je dana kada će se naše tržište definitivno suočiti sa problemom nabavke kukuruza iz domaćih zaliha.\nCena soje je u najočiglednijem padu od svih roba kojim se trgovalo na „Produktnoj berzi“. Prosečna cena trgovanja od 62,99 din/kg (58,32 bez PDV) u padu je za 2,96% u odnosu na prosek cene iz prethodne nedelje. Međutim podatak da je trgovanje ovom robom na kraju nedelje zatvoreno cenom od 58,00 din/kg ukazuje da je to najniža cena ove robe još od sredine jula prošle godine.\nOd ostalih roba trgovano je još suncokretovom sačmom po ceni od 35,76 din/kg (29,80 bez PDV) , mineralnim đubrivom NPK u formulaciji 9:15:15 po ceni od 41,04 din/kg i mineralnim ñubrivom AN po ceni od 36,73 din/kg.\nNivo ostvarenog ovonedeljnog prometa je na nivou prošlonedeljnog. Time je i u februaru nastavljen januarski trend skromnog trgovanja i tržišnog mrtvila. Da ipak sve ne bude tako sivo, pobrinule su se ovonedeljne cene kukuruza, pšenice i soje, koje imaju izrazito silazni trend. Kukuruz je pojeftinio jedan dinar u odnosu na prošlu nedelju, soja za 2,50 dinara, dok je cena pšenice identična prošlonedeljnoj, ali i taj podatak treba uzeti sa rezervom. obzirom da krajem nedelje prodavci nisu mogli da je prodaju ni po 26,00 din/kg, bez PDVa.\nSve se to, naravno, odrazilo i na PRODEX, koji danas beleži svoju najnižu indeksnu vrednost još od jula prošle godine. Na današnji dan ovaj generator cenovnih dešavanju na tržištu primarnih poljoprivrednih proizvoda, beleži indeksnu vrednost od 248,95 indeksnih poena, što je za čak 5,43 indeksnih poena niže nego prošlog petka.\nDogovoren istorijski budžet EU!\nLideri EU okupili su se radi dogovora o istorijskim rezovima u budžetu Unije. Predložen je budžet od 960 milijardi evra za narednih sedam godina, 33 milijardi evra manje nego što je najavljivano.\nRazvoj događaja u Briselu sigurno ne ide na ruku francuskom predsedniku Olandu, koji je bio među najglasnijim protivnicima predloženog smanjenja budžeta, pogotovu zbog veoma lošeg stanja u zemljama u kojima su one do sada sprovođene, posebno imajući u vidu jučerašnju vest da su se Grci tukli za hranu koja im je deljena na ulicama Atine.\nMeđu prvim vestima koje pristižu sa lica mesta, ističe se natpis holandskih medija da je premijer ove zemlje Rute uz pretnju vetom isposlovao dodatnu uštedu od 45 milijardi evra. Navodi se i nezadovoljstvo Fransoe Olanda, koji je za kasije popodne najavio svoju konferenciju za štampu.\nIncijator skupa u Briselu bio je predsednik Evropskog saveta Herman Van Rompej, koji i na svom tviter nalogu objavio ovu važnu vest. Međutim, kao što navode pojedini analitičari, budžet tehnički još uvek nije izglasan pošto je neophodno da ga overe evropski poslanici na narednoj sednici parlamenta.\nI uz niže carine cene ostaju visoke\nNa osnovu primene Prelaznog trgovinskog sporazuma s Evropskom unijom, 1. januara 2013. počela je nova faza liberalizacije carinskih stopa, što bi, kako mnogi očekuju, moglo da dovede do snižavanja cena pojedinih proizvoda na domaćem tržištu.\nNaime, od tog datuma smanjene su carine na uvoz različitih artikala iz Evropske unije, između ostalih i povrća, mlečnih proizvoda i kozmetičkih preparata, dok su istovremeno ukinute carine na čokoladu, testenine, sladoled, pojedina alkoholna pića, bicikle, belu tehniku, kućnu hemiju, određene modele automobila i brojne druge proizvode. Carine se snižavaju prema dinamici utvrđenoj Prelaznim trgovinskim sporazumom koji je Srbija potpisala s Briselom i počela da primenjuje 2009. godine. Tim sporazumom omogućena je liberalizacija uvoza proizvoda iz Evropske unije, ali to ne znači da će i cene uvezenih proizvoda biti niže.\nU kompaniji Mercedes-Benz Srbija i Crna Gora za Market network rekli su da će korigovati cene pojedinih automobila zbog niže carine, a isto su potvrdili i u kompaniji Ducla Trading, koja u našu zemlju uvozi brendove La Perla, Carapelli, Loacker, Schogetten, Riso Gallo i druge.\nKompanija Nestlé, prema rečima Sandre Todorović iz Sektora za komunikacije i marketing kompanije Nestlé Adriatic, ukidanje carina na čokolade proizvedene u Evropskoj uniji vidi kao podsticaj za dalji razvoj poslovanja i dodatne investicije u kategoriju čokolada.\n“Budući da formiranje cene zavisi od mnogobrojnih faktora i da se planira dugoročno, ipak trenutno nismo u mogućnosti da predvidimo da li će ukidanje carina uticati na njih”, kaže Sandra Todorović.\nKao poslednja karika u prodajnom lancu, mnogi trgovci još nisu menjali cene zbog nižih carina, ali će se prilagoditi odlukama proizvođača i uvoznika.\nKako kaže Sari Kalil, vlasnik trgovinskog lanca Aman, za sada u njihovim prodavnicama cene nisu menjane: “Na uvoznicima je da o tome odlučuju, a mi ćemo se upravlajti prema njima. Ako naši dobavljači budu snizili cene pojedinih proizvoda, i mi ćemo ih po nižim cenama ponuditi kupcima. Politika naše firme je da budemo što jeftiniji i da ne idemo na velike marže, već da zarađujemo na količini prodatih proizvoda. Naša zarada obično iznosi oko 10 odsto, tako da ćemo u skladu s tim menjati i cene ukoliko ih promene dobavljači”.\nU ovoj godini i dalje će se po istoj stopi plaćati carina za sve vrste mesa, osim za junetinu, zatim za klanične proizvode, kiselo mleko, med, salatu, krastavce, kukuruz šećerac, pšenicu, brašno, kobasice, voće i voćne sokove, kao i za duvan, šećer i ulje od suncokreta.\nDa će uvoznici napraviti prvi korak u odlučivanju o sniženju cena, smatra i Slobodan Šijan, vlasnik trgovinskog lanca tehničke robe Tehnomanija, ali istovremeno ističe i da se u Prelaznom sporazumu krije jedna začkoljica, a to je činjenica da se on odnosi samo na uvoz robe iz EU koja ima preferencijalni status. Pod preferencijalnim proizvodom podrazumeva se sve što je jednim delom ili u celini proizvedeno u Evropskoj uniji. To znači da se sve ono što je proizvedeno u Kini ili nekoj drugoj zemlji, a zatim uvezeno u EU, gde je samo nalepljena etiketa proizvođača, ne smatra preferencijalnim proizvodom.\nOd 1. januara 2013. za pet dosto niža je carina za krompir koji se uvozi iz zemalja Evropske unije, dok je za tri odsto niža carina na televizore, kozmetičke proizvode (preparate za brijanje i za kupanje, toaletne vode, parfeme), a od prehrambenih proizvoda na jabuke, pasulj, jogurt, sir, maslac i juneće meso.\n“Kupci sada očekuju da bela tehnika pojeftini zato što je ukinuta carina na te proizvode. Činjenica je, međutim, da je carina ukinuta samo na proizvode koji se uvoze iz Evropske unije, a skoro 90 odsto proizvoda bele tehnike na našem tržištu za evropske proizvođače proizvodi se u Kini ili nekim drugim zemljama i samim tim ne spada u kategoriju na koju se ukidaju carine. Ukidanje carina ne odnosi se čak ni na proizvode slovenačkog Gorenja, jer se veliki deo njihovog asortimana proizvodi u Srbiji. Snižavanje cena u skladu s Prelaznim sporazumom stoga će u našim radnjama biti jedva primetno”, zaključuje Slobodan Šijan.\nPreneto sa Market network\n7. februara 2013. 0 comment\nBez naknade za obradu kredita do kraja juna\nHypo Alpe Adria banka će građanima ponuditi stambene kredite uz državnu subvenciju, kao i mogućnost oslobađanja od naknade za obradu kredita, ukoliko zahtev podnesu do kraja juna.\nZa subvencionisani stambeni kredit će moći da apliciraju svi zainteresovani državljani Srbije čija su primanja niža od 150 hiljada dinara i koji neće imati više od 70 godina u vreme otplate poslednje rate. Maksimalan iznos kredita je 100.000 evra. Nominalna kamatna stopa na kredit banke iznosi 4,5 odsto ( EKS od 5,12) plus šestomesečni euribor, a na kredit države 0 odsto. Ukupan period otplate kredita može biti do 360 meseci, odnosno kredit banke do 300 meseci i kredit države poslednjih 60 meseci otplate kredita.\nPrema postojećoj uredbi, predviđeno je da banka finansira maksimalno 80 odsto kredita, Republika Srbija 10 odsto, kao i da korisnik kredita obezbedi 10 odsto za minimalno učešće. Subvencionisani stambeni krediti namenjeni su kupovini novoizgrađenih stanova ili kuća, kao i stanova ili kuća u izgradnji.\nTrećina proizvodnje Filip Morisa ide u izvoz\nUkoliko se ostvare planovi, trećina proizvodnje niške fabrike kompanije Filip Moris biće ove godine namenjena izvozu širom sveta. Zahvaljujući otvaranju novih izvoznih tržišta u 2012. kompanija je zabeležila povećanje obima proizvodnje u svojoj fabrici u Nišu za 30 odsto, čime je ukupna vrednost izvoza porasla za 70 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\n“Proboj na nova izvozna tržišta koji smo postigli u 2012. jedan je od najznačajnijih poslovnih uspeha u proteklih deset godina, koliko Filip Moris posluje u Srbiji. Osim toga Filip Moris je i u protekloj godini bio jedan od najvećih poreskih obveznika u zemlji sa više od 370 miliona evra uplaćenih u srpski budžet na ime akciza i PDV-a”, kaže Jelena Pavlović, novoimenovana zamenica generalnog direktora kompanije Filip Moris u Srbiji. Filip Moris direktno zapošljava više od 1.000 ljudi i snažno generiše indirektnu zaposlenost kroz saradnju sa više od 530 domaćih dobavljača, oko 600 poljoprivrednih gazdinstava i više od 14.000 maloprodavaca širom zemlje.\nU Londonu „hitna“ prodaja Merkatora\nLondonska investiciona banka ING organizovala je predstavljanje poslovnog sistema slovenačkog Mercatora potencijalnim kupcima, među kojima je prisutna i hrvatska kompanija Agrokor.\n„Kada je u pitanju Mercator bitno je napomenuti da je priča oko njegovog preuzimanja aktuelna već nekoliko godina, kada su najveći akcionari ovog trgovinskog lanca postale banke koje su „zaplenile“ akcije nakon nemogućnosti njihovih komitenata da vrate kredite i neke firme koje se takođe nalaze u nezavidnoj finansijskoj situaciji (npr. Pivovarna Laško). Stoga je ova prodaja bila prilično hitna, ali su je politički faktori do sada sprečavali. U međuvremenu kompanija je dosta oslabila, pa je i finansijski rezultat lani bio prilično loš“, komentariše za sajt „Biznis & Finansije“ Nenad Gujaničić iz brokerske kuće „Sinteza Invest Group“.\nPrema njegovim rečima, prodaja se odvija u Londonu, „udaljeno“ od same kompanije i slovenačkog tržišta, jer je ING finansijski savetnik većih akcionara kompanije. Sporazum je do sada potpisalo približno deset interesenata, uglavnom finansijskih fondova, koji su učestvovali i u prethodnim pokušajima prodaje slovenačke kompanije. Agrokor je u prošlim pregovorima nudio 221 evro za deonicu Mercatora, a pretpostavlja se da će cena ovoga puta biti znatno niža. Hrvatski T-portal prenosi da je Agrokor u ponedeljak potpisao sporazum o neotkrivanju podataka.


Košarka - "Tamiš" protiv "Jagodine" traži povratak u pobenički ritam\n„Tamiš“ protiv „Jagodine“ traži povratak u pobenički ritam\nNapisano u kategoriji Košarka, 12 novembra, 2015\nKošarkaši „Tamiša“ u subotu 14. novembra u Hali sportova na Sterlištu dočekuju ekipu „Jagodine“, u okviru 8.kola Košarkaške lige Srbije. Pančevci u ovom meču žele da se, posle dva vezana poraza, pobedom protiv fenjeraša vrate u pobednički kolosek i uhvate priključak za „gornjim domom“.\nTrener ekipe „Tamiša“ Bojan Jovičić, ne želi nikakva iznenađenja na ovom meču i maksimalno ozbiljno shvata svog narednog rivala:\n„Jagodina“ je ekipa koja do prošlog kola jedina nije imala pobedu u prvenstvu. Međutim iznenadivši „Mladost“,koja je pred start ove sezone važila za ozbiljnog kandidata za Super ligu, oni su pokazali da se neće tako lako predati i odustati od borbe za opstanak. Situaciju malo otežava što mi trenutno ne znamo u kojem će sastavu oni doći u Pančevo, jer postoji mogućnost da u timu budu dva-tri nova igrača. To nam značajno remeti skauting i pripremu ove utakmice. Ono što je sigurno, bez obzira u kojem sastavu dođu, ovo je utakmica koju mi moramo da dobijemo i za nju se spremamo kao da je najvažnija u sezoni. Ovo je meč koji bi trebao da nas vrati u pobednički ritam i pokrene ekipu u pozitivnom smeru“\n– izjavio je trenera Pančevaca pred ovaj meč.\nNa ovom susretu „Tamiš“ će biti jači za dvadesetogodišnjeg beka Bojana Lulića, koji je nastupao za mlađe reprezentativne selekcije BiH, a do prošle sezone bio je član ekipe „Maribora“.\n„Reč je o kvalitetnom mladom igraču, koji nema previše iskustva u seniorskoj košarci, tako da će mu trebati određeni preiod da se uklopi. Od njega tek u budućnosti očekujemo da u potpunosti pokaže sve svoje kvalitete. On je registrovan i već na ovom meču moći će da konkuriše za sastav“\n– rekao je Bojan Jovičić.\nUtakmica između „Tamiša“ i „Jagodine“ ihgra se u subotu, od 19h.


U fokusu - Sindikat Zastava oružja: Dragan Ilić izložen pritisku - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nSindikat Zastava oružja: Dragan Ilić izložen pritisku\nBy pressek, foto:M.J. Ponedeljak, 11. februar 2019.\nU Osnovnom javnom tužilaštvu u Kragujevcu, sutra, 12. februara, biće saslušan predsednik Sindikalne organizacije „Zastava oružje” Dragan Ilić, po osnovu krivičnih prijava koje su podnete od strane predsednika Nadzornog odbora „Zastava oružje” AD, pukovnika Vojske Srbije Ivice Marjanovića.\n- Prijava koju je predsednik Nadzornog odbora podneo bazira se na neistinitim navodima da je u prostorijama direktora 18.05.2018. godine napadnut i da je tako pretrpeo povredu kičme zbog koje je kasnije zatražio pomoć na VMA, navodi se u saopštenju Sindikalne organizacije Zastava oružje.\nNedavno je Dragan Ilić saslušavan u kragujevačkoj Policiji i po krivičnoj prijavi koju je podneo bivši generalni direktor sa navodima da je fizički napao Milana Miloševića, koji je vraćen u fabriku iako je uzeo socijalni program u istoj, i po povratku u fabriku postavljen za rukovodioca službe Obezbeđenja.\nU sindikalnoj organizaciji navode da je pre nekoliko dana, prema nezvaničnim sazananjima, predsednik Nadzornog odbora u svojstvu privatnog lica, uz pomoć pravne službe fabrike, podneo novu krivičnu prijavu protiv predsednika Sindikata jer je istinito informisao radnike o stanju u fabrici, zbog čega je po mišljenju predsednika Nadzornog odbora „uznemirio javnost“.\nKonstantni pritisak na predsednika Sindikata je u suprotnosti sa odredbama Kolektivnog ugovora „Zastava oružje” AD, gde je definisano da predstavnici Sindikata ne mogu trpeti bilo koji vid pritiska povodom svog rada i sindikalnog angažovanja.\nTime su prekršena i međunarodna načela da je Sindikat autonomno udruženje u odnosu na poslodavca, državu i druge institucije, stoji u saopštenju Sindikalne organizacije Zastava oružje\nZa programe socijalne zaštite 226,5 miliona dinara\nGrad Kragujevac će za programe socijalne zaštite ove godine uložiti 226,5 miliona dinara. Ovu odluku donelo je gradsko veće na poslednjoj sednici, a program unapređenja socijalne ...


Engleski savez optužio West Ham i Millwall zbog sukoba navijača - Sport - Index.hr\nEngleski savez optužio West Ham i Millwall zbog sukoba navijača\nponedjeljak, 28.9.2009. 12:49\nENGLESKI nogometni savez (FA) optužio je West Ham i Millwall, engleskog prvoligaša i trećeligaša, zbog nereda na tribinama u utakmici Carling Cupa odigranoj prošlog mjeseca.\n"West Ham je optužen prema četirima točkama za propuste u sigurnosnim mjerama utakmice i kontrole vlastitih navijača, dok je Millwall optužen prema trima točkama", stoji u priopćenju FA-a.\nOba kluba imaju 14 dana za odgovor na optužbe, a potencijalne kazne kreću se od novčanih do nastupa pred praznim tribinama. Riječ je o utakmici 2. kola Carling Cupa igranoj na Upton Parku 25. kolovoza, u kojoj su na kraju slavili “čekićari” nakon produžetka sa 3:1 i plasirali se u 3. kolo.\nUoči i za vrijeme spomenute utakmice su, podsjetimo, izbili veliki neredi u kojima su se huligani najprije sukobili ispred Upton Parka, bacajući jedni na druge boce i cigle, a nasilje se nastavilo i na stadionu. Utakmica je nekoliko puta prekidana zbog upada na teren, a nakon posljednjeg sučevog zvižduka, na travnjak se probila gomila huligana koju je policija teškom mukom uspjela rastjerati.\nSuparništvo ovih dvaju klubova jedno je od najžešćih u engleskom nogometu, a povijest bilježi gomilu sukoba huliganskih skupina koje podržavaju ove dvije londonske momčadi.


Kada kažeš retro i moderno misliš na Dorćol – misliš na Futuro – Right\nОбјављено 29/08/2017 09/04/2021 од right\nKada kažeš retro i moderno misliš na Dorćol – misliš na Futuro\nUšuškan u srcu Beograda, na raskrsnici četiri puta, nalazi se ovaj poznati beogradski kraj. Kažu dorćolci da je ovo jedino mesto u Beogradu u kome su se sreli jedan car i jedan kralj. Centar kulturnog i umetničkog života naše prestonice, sa Dorćola su potekle prve kafane, restorani, hoteli. Mesto na kojem su živeli mnogi poznati beogradski mangupi i čuvene lepotice našeg grada. Kroz istoriju se menjao, ali je zadržao jedno, a to je taj nepobedivi duh mladosti, života i energije koja osvaja.\nUpravo tu, u subotu 2. septembra, od 18 časova, u ulici Kralja Petra- od cara Dušana do Gospodar Jovanove, Dorćol očekuje jedan veliki događaj, na kojem će, u ritmu velike matine žurke, biti predstavljen projekat koji je prvi put u svetu realizovan. Beograđani će od subote imati privilegiju da posete i kupuju u IDEA DORĆOL prodavnici, kojoj je svoj pečat dao umetnik koji kao i Dorćol spaja retro i moderno i koji živi Dorćolsku istoriju i budućnost u isto vreme, zbog čega ga i zovemo Futro.\nPosebnu pažnju svih koji budu došli sigurno će privući vizuelni identitet potpuno autentične IDEA DORĆOL prodavnice. Slavimir Stojanović Futro, jedan od najpoznatijih beogradskih dizajnera i neko ko živi život Dorćola svoje delo je utkao u ovaj novi dorćolski kutak, koji će predstavljati njegov stalni izložbeni prostor. Slavimir je umetnik koji je jedini mogao na pravi način da predstavi Dorćol u ovom objektu i još jednom je dokazao da je moguće spojiti budućnost i prošlost, pa će se tako i nova IDEA DORĆOL, kao radnja budućnosti, pojaviti u kvartu koji predstavlja značajno istorijsko mesto Beograda.\n[/et_pb_text][/et_pb_column][et_pb_column type=“1_2″ _builder_version=“3.25″ custom_padding=“|||“ custom_padding__hover=“|||“][et_pb_image src=“http://right.rs/wp-content/uploads/2017/08/Picture2-min.png“ title_text=“Picture2-min“ _builder_version=“4.9.3″ _module_preset=“default“][/et_pb_image][et_pb_image src=“http://right.rs/wp-content/uploads/2021/02/36.png“ title_text=“36″ _builder_version=“4.9.3″ _module_preset=“default“][/et_pb_image][et_pb_image src=“http://right.rs/wp-content/uploads/2021/02/37.png“ alt=“ Aleksandra Mihajlović, Client service director, PR agencija Right“ title_text=“37″ src_last_edited=“off|desktop“ _builder_version=“4.9.3″ _module_preset=“default“][/et_pb_image][/et_pb_column][/et_pb_row][/et_pb_section]\nПретходни чланакПретходно Nije tenis, a nije ni squash\nСледећи чланакСледеће Slika koja je obišla Srbiju