RTS :: SZO preporučuje državama da dozvole masovna okupljanja na otvorenom\nPreporuke SZO preporučuje državama da dozvole masovna okupljanja na otvorenom\nsreda, 03. jun 2020, 11:23 -> 12:39\nIzvor: Egzit pres\nSZO preporučuje državama da dozvole masovna okupljanja na otvorenom\nSvetska zdravstvena organizacija je izdala ažurirano uputstvo u kojem državama predlaže ponovno održavanje masovnih događaja na otvorenom prostoru, saopštila je pres-služba "Egzit festivala".\nDokument pod nazivom "Ključne preporuke za planiranje masovnih okupljanja u uslovima pandemije koronavirusa" govori o bezbednosti masovnih okupljanja, kao što su muzički, verski i sportski događaji, navodi se u saopštenju.\nIstiče se da budući da masovna okupljanja imaju znatan politički, kulturni, društevni i ekonomski doprinos.\n"Na vlastima je da procene značaj i neophodnost konkretnog događaja i razmotre opciju njegovog održavanja, pod uslovom da su uzeti u obzir svi rizici po javno zdravlje i da su preduzete adekvatne mere u cilju njihovog ublažavanja", naglašava se u dokumentu.\nTakođe, savetuje se, da bi naročito osetljive društvene grupe poput starih lica i dalje trebalo da izbegavaju ovakva okupljanja, ali i da bi na mestima održavanja manifestacija trebalo obezbediti posebne objekte za izolaciju u slučaju da u toku događaja neko od posetilaca pokaže bilo kakve simptome bolesti.


СНС ДИЖЕ СПОМЕНИК ЏЕЛАТИМА СРБА У НОВОМ САДУ: На списку ''невиних'' и најсвирепији међу њима\n12-10-2020 12:03 Srbija Politika\nPodizanje spomenika žrtvama ubijenim posle Drugog svetskog rata u Novom Sadu izaziva oštre reakcije kod građana.\n„Srpska radikalna stranka zahteva od naprednjačke vlasti u gradu da odustane od sramne ideje da se u Novom Sadu podigne spomenik, navodno, nevinim žrtvama, koje su pogubljene posle oslobođenja Novog Sada 1944. i 1945. godine. Ovom odlukom se na krajnje perfidan način vrši revizija istorijskih činjenica i od osvedočenih i osuđenih krvnika i dželata, u vreme okupacije Novog Sada za vreme Drugog svetskog rata, prave žrtve. Srpska radikalna stranka je mišljenja da skandalozna odluka, da se pod nevine žrtve podvuku saradnici okupatora i pripadnici nacističke okupatorske vojske, predstavlja ruganje sa antifašističkom i slobodarskom tradicijom Novog Sada i izrugivanje sa hiljadama Srba, Jevreja i Roma, koji su na najmonstruozniji način likvidirani u zloglasnoj novosadskoj Raciji, januara 1942. godine.“ – izjavio je na današnjoj konferenciji za medije Đurađ Jakšić, predsednik Odborničke grupe „Dr Vojislav Šešelj – Srpska radikalna stranka“ u Skupštini Grada Novog Sada.\nJakšić je rekao da je ovo poslednji momenat da se spreči nesvakidašnji skandal, jer je Grad izdvojio preko 1,5 miliona dinara za izradu ovog spomenika, kao i da danas ističe tender za odabir autora i izvođača radova.\n„Ovom skandalu se mora stati na put svim raspoloživim sredstvima. Nema sumnje da je i nakon oslobođenja Novog Sada bilo nevinih žrtava, u prvom redu onih kojima je suđeno po ideološkom osnovu i koji su bili pripadnici krupnog kapitala. Međutim, saradnike okupatora, niže i više oficire nacističke mađarske vojske, one koji su vršili likvidacije za vreme okupacije svrstavati u nevine žrtve je prekrajanje istorije i skandal kakav Novi Sad ne pamti. Sramna odluka o podizanju spomenika „nevinim“ saradnicima okupatora i osuđenim ratnim zločincima predstavlja skandal bez presedana i apsolutno je u suprotnosti sa Zakonom o ratnim memorijalima, koji je stupio na snagu sredinom 2018. godine. U pitanju je opasna podvala i podmukla provokacija, poput spomen obeležja zloglasnom Aćif Efendiji u Novom Pazaru i spomenika Jovanu Damjaniću u Adi.“ – istakao je Jakšić.\nSrpski radikali ističu da se, na dostavljenom spisku „nevinih“ žrtava mahom kriju imena saradnika okupatora, pripadnika nacističke mađarske vojske i ustaše, koji su činili egzekucije nevinog stanovništva za vreme okupacije.\n„Na spisku „nevinih“ žrtava je i ime Janoša Tota, koji je sa još trojicom mađarskih honveda brutalno likvidirao petoricu braće Jovandića, pred očima njihove majke Jelene. Stradanje braće Jovandić i patnja njihove majke je jedan od simbola stradanja u novosadskoj Raciji. Novi Sad ne sme da dozvoli reviziju nepobitnih istorijskih činjenica, čiji je krajnji cilj da se od dželata napravi žrtva. Srpska radikalna stranka zahteva od naprednjačke vlasti u gradu da momentalno obustavi postupak izgradnje ovog spomenika, jer je to jedini način da sprečimo prekrajanje istorije i sačuvamo obraz, slobodarskoj i antifašističkoj tradiciji Novog Sada.“ – zaključio je Đurađ Jakšić.\nDa li će doći do ponovnog zatvaranja škola, saznajte OVDE.


I. Đ. 18. maja 2017. 22:06\nPredsednik SAD Donald Tramp rekao je danas da imenovanje bivšeg direktora FBI Roberta Milera za specijalnog savetnika za nadzor savezne istrage o navodnoj koordinaciji između Rusije i njegove predizborne kampanje predsednika „povređuje našu zemlju strašno“ i pokazuje koliko su zapravo SAD podeljenje.\n„Verujem da povređuje našu zemlju strašno, jer pokazuje da smo podeljena, izmešana i neujedinjena zemlja“, rekao je Tramp, prenosi Rojters.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov odbio je da komentariše postavljanje bivšeg direktora FBI za specijalnog savetnika.\nKako je AP ranije preneo, imenovanje je usledilo u vreme dok demokrate sve glasnije pozivaju da se neko izvan Ministarstva pravde bavi tom politički obojenom istragom. Ministarstvo pravde saopštilo je da je Miler podneo ostavku u privatnoj advokatskoj firmi kako bi mogao da preuzme posao specijalnog savetnika.\nMiler je imenovan za direktora FBI-ja 2001. godine, a penzionisao se 2013. godine, posle čega ga je na tom mestu zamenio Džejms Komi.\nPredsednik SAD Donald Tramp je prošle nedelje smenio Komija sa mesta direktora FBI-ja, koji vodio istragu o navodnoj umešanosti Rusije u američke predsedničke izbore 2016. godine.\nImenovanje Milera usledilo je nakon što su mediji objavili da je Komi napisao da mu je Tramp na sastanku u Beloj kući u februaru tražio da okonča istragu o njegovom bivšem savetniku za nacionalnu bezbednost Majklu Flinu, što je Bela kuća negirala.


“Ovo su recipročne mere na ponašanje bosanskih vlasti u odnosu prema Kosovu u poslednjih 6 godina”, kazao je politički savetnik ministra, Bashmir Xhemaj.\nOn je naglasio da Bosna i Hercegovina nije pokazala ozbiljnost u odnosima sa Kosovom, a naročito kada se radi o zahtevu kosovskih državljana za vizu BiH.\nIz Ministarstva vanjskih poslova BiH potvrdili su kako još uvijek nemaju zvaničnu informaciju oko viza, dok u Vanjsko-trgovinskoj komori (VTK) upozoravaju kako bi se uvođenje viza pogubno odrazilo na bh. privredu s obzirom na značajan izvoz koji BiH ostvaruje sa Kosovom.\nĆerim Bajrami, zamenik kosovskog ministra za dijasporu a iz redova bošnjačke zajednice, u izjavi za RSE kaže da je predlog o uvođenju viznog režima BiH ispravan, da država treba adekvatno i recipročno reagovati.\n“Lakše je Kosovaru da dobije vizu za Kanadu nego za BiH. To je paradoks, zato što odnose između BiH i Kosova diktira jedan politički diktator u BiH, Milorad Dodik, i koji je tamo veći papa od pape, i koji kaže da BiH neće priznati Kosovo čak i da ga Srbija prizna. Takve izjave ne idu u prilog normalizacije odnosa na Balkanu. Ako se tih izjava plaše naši politički predstavnici Bošnjaka u Bosni i zbog toga ćute unazad toliko godina i ne rešavaju ta pitanja, onda ne mogu očekivati ništa drugo od strane Kosova i od strane nas Bošnjaka Kosova, nego da jednu takvu odluku za uvođenje viza mi podržimo“, kaže Bajrami.\nNa osnovu upustva Ministarstva spoljnih poslova BiH za izdavanje viza građanima Kosova, za kratkoročni boravak, podnosilac zahteva dužan je da uz zahtev priloži pozivno pismo overeno od Službe za poslove sa strancima BiH ili kopiju sudskog ili drugog službenog poziva kojim se poziva na odazivanje u pravnom postupku koji se vodi u BiH, ili potvrda prijema za obrazovanje ili obuku. Na kraju o tome odlučuje ministar spoljnih poslova BiH.\nAndra Fehmiu iz Prištine prošle godine je dobila stipendiju za studije na prestižnom međunarodnom Ujedinjenom svetskom koledžu u Mostaru. I pored svih obezbeđenih dokumenata i garancija, kako kaže njen otac Agon Fehmiu, Andri nije izdata viza i morala je da izvadi državljanstvo druge države kako joj ne bi propalo školovanje.\n„Jedno od rešenja viza C koja je bila u pitanju za Andru je trajalo tri meseci, s time da bi Andra svakih 30 dana morala da izađe iz BiH i ponovo aplicira u ministarstvu inostranih poslova, odelu za strance. Tako da je država BiH na kulturan i diplomatski način htela da nam da do znanja da Andra neće dobiti vizu za ulazak i time bi njeno školovanje došlo u pitanje. Nije nam se dao direktan odgovor da se Andri odbija viza i dozvola za boravak. Na kraju, da Andri ne bi propalo školovanje i stipendija u Mostaru, ja cu vam reći iskreno da sam bio primoren da Andri izvadim dokumenta druge države da bi Andra mogla da putuje iz Prištine do Mostara i da se školuje na Ujedinjenim svetskim koledžima. To je velika tragedija, naročito kada Srbija sa kojom Kosovo ima problema priznala dokumenta Republike Kosova“, kaže Andrin otac Agon, i naglašava da mu je ipak drago zbog uvođenja recipročnih mera.\nDodajmo i da u upustvu Ministarstva spoljnih poslova BiH za izdavanje viza građanima Kosova stoji i da „u skladu sa zaključkom Saveta ministara za izdavanje viza za građane Kosova samo u izuzetnim slučajevima, diplomatsko-konzularno predstavništvo BiH će odbaciti zahtev za vizu ukoliko se isti zasniva na dokazima o turističkom putovanju ili dokazu o organizovanom putovanju ili plaćenog smeštaja.


Radionica za popravku grada - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Radionica za popravku grada\nPogledi i razgovori o opusu Bogdana Bogdanovića\nBio je izričiti protivnik Miloševićevog režima i u to doba država mu je oduzela objekte u Malom Popovici, a sam je iz revolta napustio članstvo SANU\nA. Ćuk14.12.2015. 13:40\n– Drugačiji način razmišljanja i humani aspekt dva su osnovna principa stvaralaštva čuvenog arhitekte Bogdana Bogdanovića (1922-2010), kaže za Danas Ljubica Slavković, urednica programa koji je održan u petak i subotu u Centru za kulturnu dekontaminaciju. Ona ukazuje da seriju predavanja i razgovora posvećenih Bogdanovićevom opusu objedinjuje naslov Uvod u celinu zato što je cilj projekta da pokrene dugoročnije bavljenje njegovom zaostavštinom, inspirativnom kako za sadašnjicu tako i za budućnost.\n– Ljudi se bave Bogdanovićem, ali je utisak da su to uglavnom lične i sporadične inicijative. U Kulturnom centru Beograda je bila održana izložba „Ukleti Neimar“, postojale su i druge aktivnosti posvećene Bogdanovićevom radu, a mi s Arhitektonskog fakulteta želimo da ih okupimo i podignemo na vidljiviji nivo. Voleli bismo da pokrenemo, motivišemo i ohrabrimo dugoročnije bavljenje Bogdanom Bogdanovićem jer smatramo da je njegovo stvaralaštvo veoma značajno i neobično. Ne samo zbog onoga što je ostavio iza sebe u materijalnom smislu, već zbog procesa stvaranja, načina razmišljanja, sagledavanja značaja kulture. Iako njegovi memorijali možda danas nisu aktuelni, proces stvaranja u kojima su nastajali je veoma važan i iz njega može mnogo da se nauči – skreće pažnju Ljubica Slavković. Ona podseća na široki kulturološki opseg u kome je Bogdanović delovao.\nSindikati i organizacije civilnog društva potpisali Deklaraciju o plati za život


Na jesen počinje izgradnja fabrike Meita - Istinomer\nNa jesen počinje izgradnja fabrike Meita\nGradonačelnik Beograda o početku izgradnje fabrike Meita u Bariču (www.beograd.rs, 16. 7. 2015. godine)\n„U sledećih nekoliko nedelja kreću aktivnosti koje su vezane za rušenje postojećih objekata, kako bi na jesen mogla da počne izgradnja fabrike (Meita) koja će zaposliti oko 1.400 ljudi.“\nU novembru 2014. godine, u Vladi Srbije potpisan je Memorandum o razumevanju o investiranju kineske kompanije „Meita Group” u izgradnju pogona u Obrenovcu, u kome će se proizvoditi automobilske komponente.\nSredinom jula ove godine gradonačelnik Beograda Siniša Mali razgovarao je sa potpredsednikom kompanije „Meita Europe“ Giljom Alartom, finansijskim direktorom te kompanije Draganom Crnjanskim i predsednikom opštine Obrenovac Miroslavom Čučkovićem o pripremnim radnjama koje treba da preduzmu Grad Beograd i Opština Obrenovac kako bi se na jesen krenulo u izgradnju fabrike „Meita“ u Obrenovcu. Tom prilikom on je najavio i potpisivanje ugovora sa ovom kompanijom i formiranje slobodne zone u okviru koje će biti i kompanija „Meita Europe“.\nwww.beograd.rs, 16. 07. 2015. godine\n“Očekujemo da 30. jula na sednici Skupštine grada jedna od tačaka dnevnog reda bude osnivanje preduzeća „Slobodna zona Beograd”, koje će imati dve lokacije za slobodne zone: jedna je u Krnjači, a druga je upravo ova na kojoj je fabrika „Prva iskra – Barič”, na kojoj treba da se realizuje pomenuta investicija.”\nNakon što je Skupština Beograda usvojila odluku o osnivanju Slobodne zone Beograda, gradonačelnik Mali je još jednom podvukao da će radovi na izgradnji fabrike u Bariču, početi „već na jesen“:\nN1, 30. 07. 2015. godine\n„Slobodna zona će ponuditi nekoliko, odnosno dosta pogodnosti investitorima. Imaćemo u ovom trenutku dve lokacije. Jedna je u Obrenovcu, dakle bivša fabrika „Prva iskra – Barič“, druga je u Krnjači. I prva realizacija investicije u ovim zonama biće već na jesen, kada će kompanija „Meita“, francuska kompanija sa kineskim vlasništvom, krenuti u izgradnju i investiciju od 60 miliona evra i zapošljavanje 100 ljudi u Obrenovcu i tom delu Beograda.“\nPodručje Slobodne zone Beograda sastoji se od dve zasebne celine: Zona 1 – područje „Barič“ i Zona 2 – područje „Reva“ na opštini Palilula. Na području Zone 1, na prostoru „Prve iskre Barič“, kineska kompanija Meita proizvodiće komponente za automobilsku industriju, a biće zaposleno oko 1.400 ljudi i investirano oko 60 miliona evra. U prvoj fazi, do kraja 2018. godine, planirana je investicija u pogon livnice i mašinske obrade u iznosu od oko 40 miliona evra. U drugoj fazi, do kraja 2022. godine, planirana je investicija u proširenje postojećeg pogona i u distributivni centar koji bi snabdevao tržište Evrope i Severne Amerike u iznosu do 20 miliona evra. Međutim, „Meita“ će prema potpisanom Ugovoru o investiranju dobiti preko 20 miliona evra subvencija kao i 40 hektara opštinskog zemljišta, što spada u jedne od najvećih subvencija za novozaposlene.\nSredinom avgusta, prilikom obilaska Obrenovca, Siniša Mali je još jednom najavio da “Obrenovčani već u novembru mogu da očekuju početak radova na izgradnji fabrike Meita, kao i početak rada Centra za socijalni rad i Obrenovačke gimnazije” (Studio B, 19. 08. 2015. godine). Međutim, i pored brojnih najava, radovi na izgradnji postrojenja kompanije „Meita Europe“ u Bariču, ni do danas nisu počeli. Sam gradonačelnik Mali je, na Svečanoj akademiji povodom obeležavanja Dana opštine Obrenovac, početak radova pomerio za kraj januara sledeće godine:\nRTS, 20. 12. 2015. godine\n„Kamen temeljac za tu prvu fabriku u slobodnoj zoni (ćemo) imati, ako se ne varam, krajem januara meseca sledeće godine. To je novih 1.400 radnih mesta za Obrenovac, za ovaj deo Beograda.“\nBudući da radovi nisu započeli na jesen kako je najavljivano, obećanje gradonačelnika Siniše Malog ocenjujemo kao ni započeto.\nMeita Group Miroslav Čučković Obrenovac Ministarstvo za kapitalne investicije


• Nepunih 18 miliona za zapošljavanje\nSavet za zapošljavanje grada Sombora, na trećoj sednici održanoj 31. januara, usvojio je Poslovnik o radu Saveta i Lokalni akcioni plan (LAP) za zapošljavanje za 2018. godinu.\nLokalnim akcionim planom za zapošljavanje Savet je utvrdio prioritete i mere aktivne politike zapošljavanja na teritoriji grada Sombora, kao i programe za realizaciju LAP-a za zapošljavanje radi povećanja zaposlenosti. LAP-om za 2018. godinu planirani su sledeći programi: javni radovi u seoskim područjima u trajanju do četiri meseca, samozapošljavanje nezaposlenih lica dodelom subvencija radi osnivanja radnje, zadruge ili drugog oblika preduzetništva, programi subvencionisanja nezaposlenih lica iz kategorije teže zapošljivih lica i program stručne prakse radi stručnog osposobljavanja nezaposlenih lica za samostalan rad u struci. Za sprovođenje navedenih programa i mera aktivne politike zapošljavanja u budžetu grada Sombora za 2018. godinu planiran je iznos od 17.800.000,00 dinara, a grad će konkurisati i za dodatna sredstva kod nadležnog ministarstva i pokrajinskog sekretarijata, saopštila je Gradska uprava.\nSomborska filijala Nacionalne službe za zapošljavanje obavestila je članove Saveta da je pokrenut postupak za povraćaj sredstava od firme „Darfur Boreli” doo Sombor, Sombor. Ta firma nije poštovala obaveze regulisane ugovorom o dodeli sredstava na ime subvencije poslodavcima radi zapošljavanja nezaposlenih lica iz kategorije teže zapošljivih na novootvorenim radnim mestima. Sredstva za navedene namene izdvojena su iz budžeta grada Sombora.\ntriletrip @ Sub, 03.02.2018. 01:21\ndruštvo lokalni akcioni plan za zapošljavanje nacionalna služba za zapošljavanje samozapošljavanje savet za zapošljavanje grada sombora sombor zapošljavanje


5 primera kako lobisti koriste korona virus da oslabe propise za životnu sredinu EU\nSlika: Evropska komisija (BGEN)\nDa li su zakoni Evropske unije o životnoj sredini i Evropski zeleni dogovor zaista ugroženi zbog pandemije korona virusa? U Evropskom ekološkom birou (EEB) upozoravaju da se lobisti u Briselu ovih dana bave upravo ovim poslom. Kao ilustraciju navode pet primera kako su korporativni lobisti tražili suspendovanje ključnih ekoloških propisa.\nU tekstu, koji je napisao Anton Lazarus, šef sektora za odnose sa javnošću EEB – najveće mreže organizacija za životnu sredinu u EU, navodi se da u vremenu kada korona virus parališe život širom Evrope, neki u Briselu ne gube vreme da obezbede sebi unosne poslove.\nKorona virus parališe život širom Evrope, a neki u Briselu ne gube vreme da obezbede sebi unosne poslove\nInače, još u martu su se pojavile informacije da se Evropski zeleni dogovor suočava sa odlaganjem zbog uticaja pandemije. Mesec dana kasnije, neformalna grupa pozvala je donosioce odluka u Briselu da se potrude da oporavak posle korona virusa bude u duhu zelenih ciljeva.\nIako mnogi razmišljaju o onome što je zaista važno u životu, neke lobističke grupe su zauzete obezbeđivanjem posebnog tretmana i slabljenjem zaštite životne sredine u EU, piše Lazarus.\nEvo pet najgorih primera lobiranja u Briselu ovih dana.\n1. Agrolobi: Odlaganje akcije za bolji sistem za hranu\nPrvi primer donosi lošu vest: intenzivno lobiranje poljoprivrednih kompanija da se odlože ključne strategije za hranu, poljoprivredu i prirodu je bilo uspešno. Evropska komisija potvrdila je da strategije “Od farme do viljuške” (Farm to Fork) i za biodiverzitet neće biti spremne krajem ovog meseca, kao što se ranije očekivalo.\nStrategije “Od farme do viljuške” (Farm to Fork) i za biodiverzitet mogle bi da transformišu evropsko selo\nOve dve strategije mogle bi da transformišu evropsko selo, tako što bi se od svih farmi izdvojilo za prirodu 10%, kroz jačanje agroekološkog pristupa prilagođenog prirodi i zakonsku zaštitu 30% zemlje i mora u Evropi.\nUprkos tome što je nova strategija za hranu dizajnirana, kako se navodi u teksu, da podrži marljive poljoprivrednike i obezbedi zaštitu zemljišta za buduće generacije, članovi Evropske narodne stranke pripremili su, dodaje se, bizarno saopštenje za štampu u kojem tvrde da će strategija postaviti “nova pravila”.\nStrategije predviđaju da sve farme izdvajaju za prirodu 10% i zakonsku zaštitu 30% zemlje i mora u Evropi\nStručnjak za poljoprivredu EEB-a Celia Nissens odlučno je odbacila ovu tvrdnju u izjavi portalu Euractiv. Ona je istakla da strategije postavljaju jasan pravac budućeg razvoja i predviđaju akcije za rešavanje problema – upravo ono što mora da se uradi u ovim izazovnim vremenima.\nOdluka Komisije da odloži strategije došla je samo nekoliko dana nakon što su se naučnici, koje je angažovala Komisija, pridružili pozivima za hitnu i radikalnu promenu evropskog sistema ishrane.\n2. Plastični lobi: Stvaranje zbrke kako bi se odbranile plastične viljuške\n“Cinični pokušaji da se virus iskoristi za odbacivanje rešenja, koja štite životnu sredinu i javno zdravlje” (Slika: Pixabay)\nUrsula von der Leyen, predsednica Evropske komisije, dobila je pismo EuPC, udruženja industrije plastike, u kojem se traži da se zabrana plastike za jednokratnu upotrebu odloži ili čak potpuno odbaci.\nU pismu ove lobističke grupe ističe se da je reč o udaru na plastiku i navodi da je korona virus pokazao da nisu svi materijali isti. Oni tvrde da je plastika za jednokratnu upotrebu ključna za higijenu, zdravlje i bezbednost.\nLobisti tvrde da je plastika za jednokratnu upotrebu ključna za higijenu, zdravlje i bezbednost\nJean-Pierre Schweitzer, stručnjak za cirkularnu ekonomiju EEB, kaže da lobisti govore o dve različite stvari. Zabrana plastike u EU cilja pre svega deset predmeta koje voda najčešće izbacuje na plažama, poput štapića za uši, slamčica i ambalaže. Zakon ima izuzeće za medicinske uređaje i ne odnosi se na maske, zaštitnu odeću i rukavice potrebne u bolnicama i staračkim domovima širom Evrope, a koje neznatno doprinose zagađenju mora.\nZabrana EU cilja pre svega deset predmeta koje voda najčešće izbacuje na plažama, poput štapića za uši, slamčica i ambalaže\nOn je zabrinut zbog ciničnih pokušaja da se virus iskoristi za odbacivanje rešenja, koja služe da zaštite životnu sredinu, javno zdravlje i dobrobit. Važno je da preduzeća koja se istinski bore da poštuju zakone o životnoj sredini dobiju podršku, dodao je on.\nSrećom, Evropska komisija je rekla da ne planira da odloži donošenje ovih propisa i da će predviđeni rokovi morati da se poštuju.\n3. Hemijski lobi želi šestomesečno odlaganje pravila o transparentnosti za toksičnost\nZapaženi su i brojni slučajevi lobiranja za hemijsku industriju, uključujući pismo Federacije nemačke industrije (BDI) od 25. marta koje je dobio Bjorn Hansen, direktor Evropske agencije za hemikalije (ECHA). U pismu se za barem šest meseci traži odlaganje više važnih mera čiji je cilj zaštita ljudi od potencijalno štetnih supstanci.\nTraži se odlaganje pravila za transparentnost za najmanje 205 supstanci odnosno toksičnih hemikalija koje se dodaju u hiljade proizvoda\nTatiana Santos, stručnjak za hemijske proizvode EEB-a, kaže da je pismo nečuveno. Traži se odlaganje pravila za transparentnost za najmanje 205 supstanci koje izazivaju veliku zabrinutost – to su toksične hemikalije koje se trenutno dodaju u hiljade proizvoda koje koristi ogroman broj potrošača. Takođe se traži produženje upotrebe jedne od najgorih hemikalija na planeti – PFOA – koju je učinio poznatom nedavno snimljeni film Tamne vode, u kojem je igrao Mark Ruffalo.\nSrećom, u odgovoru od prošle nedelje, Hansen je objasnio da pravljenje izuzeća, koja su tražena, nije u nadležnosti Agencije koju on vodi.\n4. Automobilski lobi: Olabaviti primenu pravila za bezbednosti na putevima, emisije…\n“Zahtev za odlaganje štetan za dugoročnu održivost automobilske industrije u Evropi” (Slika: Pixabay)\nLobističke grupe evropske autoindustrije ujedinile su se u pozivu, koji je 25. marta dobila Ursula von der Leyen, predsednica Komisije, da se ublaže nova pravila EU, uključujući CO2 ciljeve za automobile.\nTraži se ublažavanje CO2 ciljeva za automobile\nOsim što se zalažu da njihovi članovi dobiju više novca EU, u pismo tvrde da epidemija virusa ugrožava planove koje su napravili za poštovanje postojećih i budućih zakona i propisa EU i traže prilagođavanje vremenskog okvira te regulative kako bi se poboljšala bezbednost na putu, smanjenje emisija i zaštita životne sredine.\nOdgovarajući na pismo, nevladina organizacija Transport i životna sredina (Transport & Environment) je napisala da detaljnija analiza činjenica u vezi sa klimatskim ciljevima i zelenim tehnologijama pokazuje da je zahtev za odlaganje trenutno neosnovan i potencijalno štetan za dugoročnu održivost i konkurentnost automobilske industrije u Evropi.\nSva tri nemačka proizvođača, VW, Daimler i BMV, priznala su da odlaganje nije potrebno\nJulia Poliscanova, direktorka organizacije Čisto vozilo (Clean Vehicle), navela je da je ekonomski oporavak presudan, ali da ne bi trebalo da dozvolimo da neki oportunistički proizvođači automobila koriste krizu da odlože klimatski ciljevi EU za automobile. Sva tri nemačka proizvođača automobila, VW, Daimler i BMV, s pravom su priznala da to nije potrebno, rekla je ona.\n5. Business Europe: Bez skrupula u pokušaju sabotiranja svih klimatskih i ekoloških propisa\nNa kraju, možda je najdalekosežniji poziv na odlaganje koji je stigao iz krovnog udruženja industrije Business Europe, čiji članovi su glavni industrijski igrači.\nU vanrednom pismu oni ističu značajan uticaj virusa na sposobnost lobista da kontaktiraju sa donosiocima politika, pa Udruženje traži da se konsultacije i procene uticaja odlože – potez koji bi efikasno zaustavio sav napredak u donošenju propisa o životnoj sredini i Evropskog zelenog dogovora.\nU pismu i tvitu, kojim su promovisali svoj stav, Udruženje klimatske i ekološke propise vidi kao nebitne.\nChristian Schaible, menadžer za industrijsku politiku EEB-a, odbacio je ideju o nebitnim klimatskim propisima, a zahtev za produženje rokova nazvao opasnim.\nProduženje roka za ispunjavanje zahteva za čitavu Evropu je ništa više od nagrade za neke od najgorih zagađivača u Evropi\nIndustrija je, naveo je, već dugi niz godina upoznata da mora da ispuni ova nova pravila. Možda ima dosta slučajeva u kojima je oprema za smanjenje zagađenja trebalo da bude montirana u poslednjem trenutku, ali produženje roka za ispunjavanje zahteva za čitavu Evropu je ništa više od nagrade za neke od najgorih zagađivača u Evropi, istakao je on.\nNeobično je videti kako neke od najvećih evropskih kompanija pružaju podršku zagađivanju\nU trenutku kada je javno zdravlje na prvom mestu, Schaible smatra da je neobično videti kako neke od najvećih evropskih kompanija pružaju podršku zagađivanju.\nNeiscrpan spisak ekoloških propisa, koje bi oni želeli da odlože, nalazi se u prilogu pisma. Lista uključuje i klimatske ciljeve EU do 2030. i produženje rokova za “čišćenje” industrijskih procesa koristeći takozvane najbolje dostupne tehnike (BAT).\nTagovi: emisije, EU, Evropska komisija, Evropski zeleni plan, korona virus, plastika za jednokratnu upotrebu\nPočetna » Vesti » Životna sredina » 5 primera kako lobisti koriste koronavirus da oslabe propise za životnu sredinu EU


Čuka predstavila kvartet novajlija | Transferi\nYou are here: Home Fudbalski Transferi Čuka predstavila kvartet novajlija\tMay 25, 2017 8:43 am\nČuka predstavila kvartet novajlija\nVladimir Matijašević, sportski direktor Čukaričkog rekao je da je angažmanom njih četvorice zatvoreno 90 odsto prelaznog roka što se tiče dolazaka, a da se još uvek čeka na ponude za igrače koji treba da odu iz kluba. “Petrića znate verovatno iz čačanskog Borca – za sad se super uklopio kod nas, Jovanović je došao iz Bežanije – pratili smo ga imao je sjajnu sezonu, Janković nije igao šest meseci, ali sad je ovde, a Ranđelović umesto Rendulića”.\nIgrači su se složili da je Čukarički klub sa velikim ambicijama i poručili da će dati sve od sebe da opravdaju očekivanja.\nNikola Petrić je istakao da je ekipa maksimalno spremna za predstojeću sezonu i utakmice kvalifikacija za Ligu Evrope, kao i da je atmosfera u timu pozitivna. Jovanović ocenjuje da je Čuka sjajan klub, da je prezadovoljan prvim utiscima i da želi da se prikaže u najboljme svetlu. Janković, koji je poslednji angažman imao u crnogorskom Grblju, navodi da je više nego zadovoljan u Čukaričkom, a Ranđelović, koji je u međuvremenu licenciran i biće u konkurenciji za tim protiv Gabale želi da opravda očekivanja i predstavi se kvalitetnom igrom Filed in: Fudbalski Transferi About sandokan


Samsung kažnjen zbog obmanjujuće reklame o vodootpornosti telefona - Portal Iz Prve Ruke\nKompanija Samsung Australija je priznala da je obmanjivala kupce nekih modela „galaksi” telefona o nivou vodootpornosti, saopštila je Australijska komisija za zaštitu konkurencije i potrošača (ACCC), prenosi Rojters.\nRegulator je podneo tužbu protiv kompanije u julu 2019.\nU saopštenju se navodi da je Samsung Australija između marta 2016. i oktobra 2018. objavila reklame u prodavnicama i na društvenim mrežama u kojima se tvrdilo da se telefoni mogu koristiti u bazenima ili morskoj vodi, preneo je Tanjug.\nU lažnim reklamama je „promovisana bitna poenta za prodaju „galaksi” telefona. „Mnogi potrošači koji su kupili „galaksi” telefon su možda bili izloženi obmanjujućim oglasima pre nego što su doneli odluku da kupe novi telefon”, rekla je Đina Kas-Gotlib, predsednica ACCC-a.\nRelated Topics:mobilni telefoniSamsungsamsung reklama\nUhapšena dva strana državljana u Beogradu – sumnjiče se za više krađa\nUhapšene dve osobe u Pirotu – ukradeno 47 mobinih telefona\nCena bitkoina pala ispod 20.000 dolara, prvi put od decembra 2020.\nCena bitkoina pala je danas ispod 20.000 dolara, prvi put od decembra 2020. godine.\nPrema podacima portala CoinDesk, cena te digitalne valute je u 8:55 po sredne-evropskom vremenu pala za 6,57 odsto i iznosi 19.450 dolara, prenosi Tas s.


BIVŠI RADNICI ZASTAVE KAMIONA NAJAVILI OBUSTAVU VIŠEMESEČNIH PROTESTA - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > BIVŠI RADNICI ZASTAVE KAMIONA NAJAVILI OBUSTAVU VIŠEMESEČNIH PROTESTA\n17/11/2018 605Ostavi komentar na BIVŠI RADNICI ZASTAVE KAMIONA NAJAVILI OBUSTAVU VIŠEMESEČNIH PROTESTA\nBivši radnici Zastave kamiona koji već mesecima traže isplatu zaostalih zarada i povezivanje radnog staža za period od 2010. do 2016, početkom naredne sedmice će najverovatnije doneti odluku o obustavi protesta koje su, na nekoliko lokacija u Kragujevcu, organizovali mesecima unazad.\nČlan Organizacionog odbora protesta Milić Mićić za Danas kaže da je delegacija nekadašnjih „kamiondžija“ sredinom sedmice razgovarala sa državnim sekretarom u Ministarstvu privrede Draganom Stevanovićem, te da je tom prilikom dogovoreno da se zaostala potraživanja radnika isplate iz stečajne mase fabrike. Radnici će, shodno novim zakonskim rešenjima, imati, smatra naš sagovornik, prioritet pri naplati, tim pre što je država svoja potraživanja otpisala, dok dugovi bankama iznose tek oko 60 miliona dinara.\nNekadašnji radnici Zastave kamiona do 26. novembra treba da dostave dokumentaciju o svojim potraživanjima Privrednom sudu u Kragujevcu – kaže Milić, napominjući da ukupan dug za 300 radnika iznosi oko 530 miliona, odnosno 170 miliona dinara za plate i 360 miliona za PIO doprinose.\nPodsetimo, na predlog Ministarstva privrede, stečajni postupak u Zastavi kamionima pokrenut je 19. septembra. Prvo poverilačko ročište nedavno je odloženo za 6. decembar, nakon što je stečajni upravnik od suda zatražio dodatni rok za izradu izveštaja o finansijsko-ekonomskoj situaciji u Kamionima.\nTagovi: Ministarstvo privrede protest Zastava kamioni


Avio kompanija "Ryanair" obustaviće 31. marta letove na relaciji Niš-Dizeldorf, potvrđeno je agenciji Beta u toj irskoj lou kost kompaniji.\n"Nakon komercijalnog i operativnog ispitivanja i analize, linija između Niša i Dizeldorfa je otkazana za letnju sezonu 2019. godine. Korisnici usluga niškog aerodroma mogu koristiti druge letove naše kompanije do Berlina, Bratislave, Milana, Bergama i Stokholma", saopštili su u menadžmentu "Ryanaira" za Evropu.\n"Ryanair" je od 4. novembra ove godine liniju Niš-Dizeldorf već redukovao i umesto dva puta nedeljno, njegovi avioni lete na toj liniji jednom nedeljno.\nPre "Ryanaira", avio kompanija "Wizz Air" najavila je da će početkom januara ukinuti letove od Niša do Malmea, uz obrazloženje da su avioni na toj relaciji nedovoljno popunjeni.\nMeđutim, zaposleni u niškom aerodromu, koji žele da ostanu anonimni, kazali su da je popunjenost aviona do Malmea i do Dizeldorfa više nego odlična.\nPovodom najave ukidanja letova do Dizeldorfa, u Javnom preduzeću Aerodrom Niš, kazali su agenciji Beta da je odluka o uspostavljanju ili ukidanju neke avio linije "legitimno pravo avio kompanije" i na nju aerodrom ne može da utiče.\nPoskupljenje cene avio goriva, dodali su nadležni u niškom aerodromu, u nekoj meri uticalo je na to da avio kompanije primene ekonomičniju strategiju poslovanja i usporilo odluku o uvođenju novih linija.\nKompanija “Boing” ugovorila posao, vredan 9,2 milijardi dolara


Gašić: Iz godine u godinu sve više turista u Srpskoj | Argumenti\nNaslovna Srpska Gašić: Iz godine u godinu sve više turista u Srpskoj\nGašić: Iz godine u godinu sve više turista u Srpskoj\nSuzana Gašić, ministarka trgovine i turizma Republike Srpske, u razgovoru za banjaluka.net, osvrnula se na aktuelne prioritete Ministarstva trgovine i turizma, planove za unapređenje turističke ponude Republike Srpske kao i brendiranje i promociju domaćih proizvoda.\nNa funkciju ministra trgovine i turizma ste zvanično imenovani u septembru ove godine, što je skoro godinu dana nakon formiranja aktuelnog saziva Vlade Srpske. Kako ocjenjujete dosadašnje odluke Vlade Srpske koje su u vezi sa resorom kojim trenutno upravljate?\nKao ministarka trgovine i turizma imala sam obavezu da ispoštujem Program rada Ministarstva koji je usvojen za 2019. godinu. Bilo je zaista mnogo aktivnosti koje je Ministarstvo uspješno realizovalo i mogu potvrditi da su sve aktivnosti, koje su bile predviđene Programom rada, i urađene. Program rada Ministarstva za 2020. godinu biće usklađen sa Programom ekonomskih reformi Republike Srpske koji je usvojen na prijedlog Vlade. Aktivnosti Ministarstva će biti usmjerene na nastavak dalje promocije domaćih proizvoda i kampanju „Naše je bolje“, izdavanje biltena „Najbolje iz Srpske“, unapređenje turističke djelatnosti i promocije turističke ponude i potencijala Republike Srpske u svijetu, realizaciju aktivnosti sa udruženjima za zaštitu potrošača s ciljem ostvarivanja većeg stepena zaštite potrošačkih prava, kao i na druge aktivnosti iz resorne nadležnosti.\nKoji su aktuelni prioriteti Ministarstva trgovine i turizma? Šta ste prepoznali kao limitirajuće faktore za ambiciozniji razvoj trgovine i turizma u Republike Srpske?\nPrioriteti Ministarstva odnose se na ostvarivanje kvalitetnog zakonskog okvira za dalji razvoj oblasti trgovine, turizma i ugostiteljstva u Republici Srpskoj. Ministarstvo je u 2019. godini pristupilo donošenju novog Zakona o trgovini kako bi se dodatno unaprijedila prava i obaveze u oblasti trgovine u Republici Srpskoj. Novim Zakonom predviđene su novine u dijelu koji se odnosi na podizanje kvaliteta pružanja špediterskih usluga, jer se uvodi polaganje ispita za obavljanje špediterskih poslova. Propisano je da se, pored zabrane prodaje alkoholnih pića, licima mlađim od 18 godina zabranjuje i prodaja duvana i duvanskih proizvoda. Zakonom je detaljnije uređena i prodaja na Internetu, kao i ostali oblici prodaje na daljinu. Propisano je i da će Ministarstvo od trgovaca prikupljati podatke o cijenama, zalihama, marži i druge podatke radi iniciranja i praćenja efekata mjera ekonomske politike u oblasti tržišta i trgovine i mjera unapređenja trgovine.\nU toku je izrada Zakona o posredovanju u prometu nepokretnosti kojim će prvi put biti regulisana oblast prometovanja nepokretnosti u Republici Srpskoj. Zakonom će se obezbijediti viši stepen zaštite prava u korišćenju usluga posrednika u prometu i zakupu nepokretnosti. Pored toga, omogućiće se i jačanje konkurentnosti privrednih subjekata u sektoru usluga, kao i suzbijanje sive ekonomije. Ministarstvo prati situaciju na terenu i u skladu s potrebama, kako poslovne zajednice, tako i potrošača, pristupaće daljem unapređenju ovih oblasti kroz zakonske i podzakonske akte.\nKakvi su planovi za unapređenje turističke ponude Srpske? Koliko tome mogu da doprinesu obuke turističkih vodiča u Srpskoj?\nMinistarstvo je u prošloj godini započelo aktivnosti na dodjeljivanju statusa turističkog mjesta gradovima u Republici Srpskoj i do sada su turističkim mjestima proglašeni Banjaluka, Istočno Sarajevo i Trebinje. Glavni cilj je unapređenje turističke ponude i uspostavljanje centara koji će imati ulogu pokretača turističkog razvoja u Republici Srpskoj. U narednom periodu i druga mjesta, koja budu ispunjavala kriterijume propisane Zakonom o turizmu, steći će ovaj status i tako dodatno unaprijediti svoje turističke kapacitete. Da bi turistička ponuda bila predstavljena na odgovarajući način, veoma je važno da imamo obučene turističke vodiče u lokalnim zajednicama. Budući da je prepoznata potreba za kadrovima u ovom segmentu turizma, Ministarstvo redovno organizuje obuke za polaganje ispita za sticanje zvanja turističkog vodiča. Obuka je organizovana i u ovoj godini i očekujemo da uskoro dobijemo grupu novih licenciranih turističkih vodiča za područje Republike Srpske. Ove godine je najviše zainteresovanih kandidata za sticanje zvanja turističkog vodiča bilo iz Banjaluke i Trebinja, a upravo su ovo gradovi koji su turistički najposjećeniji svake godine.\nŠta je, po Vašoj procjeni, najatraktivniji segment ponude Republike Srpske posjetiocima iz inostranstva? Koji lokaliteti zahtijevaju povećanje smještajnih kapaciteta? Može li se, u saradnji sa institucijama nadležnim za saobraćaj, povećati broj avio linija koje bi učinile Srpsku još dostupnijom turistima?\nBanjski centri su svake godine najposjećenije destinacije u Republici Srpskoj. U banjskim mjestima je u prvih 10 mjeseci ove godine bilo 10% više dolazaka turista i 8% više noćenja u odnosu na isti period 2018. godine. Ukupno je bilo više od 308.000 noćenja turista u banjskim mjestima u prvih 10 mjeseci ove godine ili 37% u odnosu na ukupni udio noćenja u svim turističkim mjestima. Najposjećenija banja u Srpskoj je Banja Vrućica, a značajne rezultate ostvaruju i banje Laktaši, Slatina, Kulaši i Dvorovi. Pored toga, naši nacionalni parkovi “Sutjeska“ i “Kozara“ su naročito popularni za ljubitelje avanturističkog turizma i boravka na otvorenom, a turisti posjećuju i gradove Banjaluku, Trebinje, Višegrad sa Andrićgradom i Bijeljinu.\nUvođenje direktnih aviolinija sa banjalučkog aerodroma prema evropskim gradovima značajno je olakšalo transport turista i stvorilo pretpostavke za kreiranje turističke ponude usmjerene upravo prema ciljnoj grupi koja dolazi iz tih evropskih gradova. Nadamo se da će se u narednom periodu otvoriti mogućnosti i za nove linije prema drugim državama, kako u Evropi, tako i šire.\nNedavno je otvorena zimska sezona na Jahorini, olimpijskom centru sa značajnim mjestom u turističkoj ponudi RS. Na koji način se planira unaprijediti ta ponuda i kako su u tom poduhvatu podijeljene obaveze Vlade RS, Ministarstva i menadžmenta OC “Jahorina“?\nOlimpijski centar Jahorina jedna je od naših najposjećenijih turističkih destinacija u posljednje tri godine, zahvaljujući odgovarajućim ulaganjima u sistem za vještačko osnježavanje, infrastrukturnu izgradnju i obogaćivanje ponude za različite starosne grupe turista. Vlada Republike Srpske prepoznala je i podržala ideje aktuelnog rukovodstva koje su imale za cilj da se Olimpijski centar dodatno razvije i unaprijedi svaki segment njegovog poslovanja. Ministarstvo je u proteklom periodu u nekoliko navrata izdvojilo finansijska sredstva iz budžeta kako bi se omogućio nesmetan rad Olimpijskog centra i stvorili uslovi za pozitivno poslovanje javnog preduzeća kakvo imamo danas.\nDa li će prihodi od turizma ove godine, na osnovu do sada poznatih statističkih podataka, premašiti pokazatelje iz prethodne sezone?\nPozitivan trend u dolascima i noćenjima turista zabilježen je u toku prvih šest mjeseci ove godine, što je za rezultat imalo povećanje prihoda po osnovu naplate boravišne takse za 13%. Isto se očekuje i za drugi dio godine, jer imamo povećanje broja noćenja turista za posmatrani period od januara do oktobra za 5%. Iz toga možemo zaključiti da će se na kraju ove godine moći konstatovati rast broja turista u odnosu na 2018. godinu, što će se direktno odraziti i na povećanje prihoda u turizmu.\nPosljednjih godina posebno je zanimljiv seoski turizam. Sa kakvim potencijalima raspolaže Srpska kada je u pitanju ova oblast i kakvi su planovi za dalji razvoj?\nU 2017. godini stupio je na snagu novi Zakon o ugostiteljstvu kojim su uvedene olakšice u oblasti seoskog turizma, jer je, između ostalog, propisano da ugostiteljske usluge na selu mogu pružati fizička lica kao nosioci porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, bez dodatne registracije. Uslov je da fizičko lice zaključi ugovor o pružanju usluga sa turističkom organizacijom, turističkom agencijom ili drugim pravnim licem koje je registrovano za obavljanje privredne djelatnosti, a koje je dužno da za prijavljene goste i pruženu uslugu izda propisan račun. Namjera je bila da se na ovaj način smanji iznos poreskih obaveza, a obezbijedi održivost poslovanja za fizička lica koja posjeduju objekte manjeg broja smještajnih kapaciteta.\nRepublika Srpska ima posebne prednosti za razvoj seoskog turizma, jer je riječ o pretežno ruralnom području sa mnogo seoskih naselja. Najveći broj seoskih domaćinstava koja pružaju usluge seoskog turizma imamo u Šipovu, Banjaluci, Gradišci, Višegradu, Laktašima, Rogatici, Prijedoru, Jezeru i dr. Ministarstvo svake godine planira namjenska sredstva za razvoj turizma, kojima se podstiče i razvoj seoskog turizma u Republici Srpskoj.\nKada je riječ o sektoru trgovine u vašem resoru, kako ocjenjujete domete Srpske u domenu brendiranja i promocije domaćih proizvoda, od regulacije brendiranja pravilnikom pa nadalje?\nMinistarstvo je posebnu pažnju posvetilo aktivnostima na promociji domaćih proizvoda, u okviru kojih su organizovane konferencije posvećene brendiranju domaćih proizvoda, izdavanje biltena “Najbolje iz Srpske“ u kome se promovišu najuspješniji domaći privrednici, a nedavno je održan i Sajam domaćih proizvoda u Bijeljini na kome je predstavljeno 90 proizvođača iz cijele Republike Srpske. Konferencije o brendiranju koje su održane imale su za cilj da značenje pojma brenda približe proizvođačima u Republici Srpskoj kako bi se ukazalo na važnost i potrebu brendiranja domaćih proizvoda. Veliki broj privrednika na konferencijama je pokazao interes za unapređenjem poslovanja i preduzimanjem aktivnosti na brendiranju svojih proizvoda, što je pokazatelj koliko su konferencije bile uspješne. Ministarstvo će nastaviti sa ovakvim aktivnostima i u narednom periodu i planirano je organizovanje konferencija o brendiranju “Naše je bolje“ u svim većim lokalnim zajednicama u Srpskoj. Ministarstvo je i kroz novi Zakon o trgovini predvidjelo planiranje sredstava u budžetu kojima će se podržavati aktivnosti proizvođača na razvoju brenda i unapređenju njihovog poslovanja. Na taj način će se direktno pomagati proizvođačima da unaprijede vizuelni identitet svojih proizvoda i budu vidljiviji i konkurentniji na tržištu.\nDa li ostvareni nivo zaštite potrošača u Republici Srpskoj smatrate zadovoljavajućim ili ima prostora za unapređenje?\nProstora za unapređenje oblasti zaštite potrošača uvijek ima, ali je činjenica da je od donošenja Zakona o zaštiti potrošača nivo ostvarivanja potrošačkih prava u Republici Srpskoj na znatno višem nivou. Potrošači su postali upućeniji u prava koja mogu da ostvare u svakodnevnim odnosima sa trgovcima i davaocima usluga, a što možemo da vidimo i kroz broj prigovora potrošača. Značajnu ulogu u savjetovanju potrošača imaju i udruženja za zaštitu potrošača čiji rad Ministarstvo trgovine i turizma od 2007. godine finansijski podržava, upravo s ciljem da bi se potrošačima u svim većim lokalnim zajednicama pružile odgovarajuće informacije kako bi zaštitili svoja prava u slučajevima zloupotrebe.\nKako ocjenjujete efekte učešća Republike Srpske na sajmovima u inostranstvu, i sa stanovišta trgovine i kada je riječ o turizmu?\nVeoma je bitno da Republika Srpska učestvuje na međunarodnim sajmovima turizma u svijetu, jer je to prilika da se predstavi naša turistička ponuda i potencijal koji imamo u turizmu. Turistička ponuda Srpske je i ove godine predstavljena na najznačajnijim sajmovima turizma u svijetu, a u planovima Turističke organizacije Republike Srpske su ovakve aktivnosti i u narednoj godini. Činjenica je da je Republika Srpska prepoznata na turističkoj mapi, a u prilog tome svjedoče i statistički pokazatelji, jer se iz godine u godinu bilježi pozitivan trend dolazaka i noćenja stranih turista.


Rađen se oglasio povodom suspenzije, žaliće se!\nSrpski vaterpolista Nikola Rađen izjavio je da nije očekivao kaznu od četiri godine suspenzije, koja mu je izrekla Međunarodna plivačka federacija (FINA) za korišćenje kokaina.\nSrpski vaterpolista Nikola Rađen, koji je nedavno bio pozitivan na antidoping test, pozvao je sve sportiste da ne ponove njegovu grešku i ne ugroze celu karijeru za jedan dan.\n10:14 >> 13:12\nVaterpolo savez Srbije potvrdio je da je primio dopis od Svetske plivačke federacije (FINA) da je reprezentativac Srbije Nikola Rađen privremeno suspendovan zbog korišćenja nedozvoljenih...\nZvanično: Rađen suspendovan!\nOstalo je samo da mu zadaju završni udarac. Svetska federacija za vodene sportove suspendovala je srpskog vaterpolo reprezentivca Nikolu Rađena, jer je pao na testu, objavila je Antidoping agencija...\nŠta kaže Vidić o Rađenovoj "Aferi kokain"?\nSportska scena eksplodirala je kada je osvanula vest da je Nikola Rađen pozitivan na kokain. Iako je proslavljeni reprezentativac rekao da se neće oglašavati dok istraga ne dobije krajnji epilog,...


Vreme 631 - Novi transatlantski spor: Podrivanje evropskog jedinstva -->\nNAJOZBIljNIJI UDARAC EU-u: Njih, međutim, nije zaboravio predsednik Skupštine Apostolos Kaklamanis, ukazujući da nije bilo slučajno što su među potpisnicima pisma buduće članice EU-a koje su najpre primljene u NATO. "Bojim se da je za to bilo razloga i svi Evropljani treba da budu zabrinuti", reko je Kaklamanis na svečanosti u kancelarijama Evropskog parlamenta u Atini. On je bio i jedini zvaničnik koji je otvoreno izneo svoje mišljenje da je "ideja Evropske unije pretrpela najozbiljniji udarac" i da je "novi rat istovremeno pokušaj podrivanja kursa EU-a" od strane onih koji "igraju političke, strateške i pre svega ekonomske igre u kojima vodi Amerika". U mnogo ciničnijem duhu, novinski komentator ukazuje da je na poslednjim sastancima u NATO-u "trojka Poljska–Mađarska–Češka toliko branila američke stavove da je iznervirala čak i Britance".\n"Kakav maler... Letos sam bio na Kosovu i nisam mogao da gledam svetsko prvenstvo u fudbalu. Sad sam u Avganistanu i neću moći da gledam ‘Velikog brata’ (najpopularnija tv-emisija)", bio je komentar jednog italijanskog vojnika nakon sletanja u Kabul. Prva grupa "alpskih" izviđača koja će zameniti američke trupe, sa platama od 5000 eura i opremom za karaoke, za sada je prvi doprinos Italije u novom ratu koji je na pomolu. Čuvanje leđa američkom savezniku koji seli trupe na novi front, kao i animiranje Evrope u smeru vojnog rešenja iračke krize, jedan je od prioriteta spoljne politike premijera Silvija Berluskonija. Koliko rastu polemike unutar Italije oko Berluskonijevih delikatnih suđenja zbog korupcije toliko se on razleteo po svetu da ojača proamerički blok – za sedam dana bio je u Vašingtonu, Londonu, Ljubljani i Moskvi jer "terorizam nije samo problem Amerike".\nDok je Hose Maria Asnar jedan od osmorice evropskih lidera koji podržava napad na Irak, Španci su na čelu liste zemalja EU-a koje odbijaju rat\nDok premijer Asnar, poput Buša, tvrdi da "ima tajne informacije koje dokazuju da Irak predstavlja pretnju za Španiju", lider opozicije, socijalista Hose Luis Zapatero, zatražio je mobilisanje javnosti protiv (sa)učešća Španije u budućem ratu. On je zatražio demonstracije na ulicama, u školama, opštinama... Asnarova vlada dobila je žestok šamar u subotu uveče na svečanosti dodele filmskih nagrada "Goja", neke vrste španskog Oskara. Manifestacija posvećena sedmoj umetnosti pretvorila se u svojevrstan politički miting koji se nimalo nije dopao vladi. Španski filmski radnici, glumci, reditelji, voditelji programa, scenaristi iskoristili su veliku svečanost za jasnu poruku "ne rat". Marisa Paredes, predsednica španske Akademije filmske umetnosti, rekla je da "ne treba imati strah od kulture ili slobode mišljenja, treba se plašiti rata". Havijer Bardem, dobitnik glavne nagrade za ulogu u filmu Ponedeljak na suncu, rekao je da "pobediti na izborima ne znači dobiti blanko ček" i da treba "slušati šta narod kaže". Potom je pozvao publiku, koja je oduševljeno prihvatila, da zajedno sa njim uzvikne "ne rat". Manuel Alehander, glumački veteran, zatražio je da "jednom za svagda" iz rečnika nestane reč "rat", dok je Luis Tosar, dobitnik "Goje" za epizodu, rekao: "Ako predsednik želi da skuplja naftu, neka to radi u Galiciji (sa aluzijom na još uvek velike ostatke sa potonulog Prestiža, op. a.), a ne u Iraku", što je izazvalo buru oduševljenja i odobravanja. U "El Paisu" od ponedeljka četiri intelektualca takođe su se žestoko usprotivila i ratu i španskom učešću u njemu. Pisac Eduardo Mendosa pozvao je Asnara da objasni svoje ponašanje ako "deluje zbog motiva koje narod ne zna". Slikar Antoni Tapies kaže da nije logično "ući u jedan rat na bazi pretpostavki"; pisac Andres Trapieljo kaže da "danas jedinu ozbiljnu pretnju svetskom miru predstavlja Buš", dok je profesor univerziteta Elias Dias podsetio Asnara da mu ustav "zabranjuje da uvuče Španiju u rat". Manuel Martín, portparol PSOE u Parlamentu, rekao je da "Španija od 1939. do 1975. jako malo duguje Americi", podsetivši da je zvaničan stav SAD povodom pokušaja vojnog udara 23. februara 1981. bio da se radi o "unutrašnjoj stvari Španije".


Željeznička infrastruktura Crne Gore ugostila delegaciju hrvatske kompanije "Končar"\nDanas je Željeznička infrastruktura Crne Gore imala priliku i čast da ugosti delegaciju hrvatske kompanije "Končar", koja je lider na evropskom tržištu za proizvodnju opreme i postrojenja na području elektroenergetike i transporta na željeznici.\nKompanija "Končar", Zagreb ima dugu tradiciju u oblasti realizacije infrastrukturnih projekata a ovom prilikom su prezentovali rješenja za projekte koje su uspješno realizovali na Balkanu i širom svijeta iz oblasti željezničkog saobraćaja u dijelu izgradnje kontaktne mreže, obnove objekata i postrojenja za napajanje kontaktne mreže, kao i opremanje signalno sigurnosnih uređaja na putnim prelazima na željezničkoj infrastrukturi.\nGoste je u ime Željezničke infrastrukture Crne Gore pozdravio Predsjednik Odbora direktora Prof. dr Safet Kalač i ukratko upoznao prisutne sa naturalnim parametrima poslovanja Željezničke infrastrukture Crne Gore. U svom izlaganju G-din Kalač je rekao da Željeznička infrastruktura Crne Gore intezivno radi na realizaciji investicionih projekata čiji je osnovni cilj povećanje sigurnosti i bezbjednosti željezničkog saobraćaja, odnosno povećanje kapaciteta željezničke infrastrukture. "Kroz realizaciju novih projekata, ugradnjom savremene opreme, dajemo doprinos da naš željeznički sistem spremnije i kvalitetnije vrši konekciju putnika i roba na našoj infrastrukturi", rekao je G-din Kalač.\nIzvršni Direktor Ljubiša Ćurčić je upoznao goste sa standardima nabavke opreme i gradnje koje poštujemo prilikom realizacije projekata na željezničkoj infrastrukturi. U svom izlaganju Izvršni direktor je u kratkim crtama ukazao na mogućnost investiranja i eventualnog učešća hrvatskih kompanija u realizaciji budućih velikih projekata na željezničkoj infrastrukturi, kroz realizaciju međunarodnih tendera za nabavku i obnovu projekata za kontaktnu mrežu i SS uređaje, budući da su gosti izrazili interesovanje za iste.\nPosjeta Gospode iz kompanije "Končar" i iskustva koja su sa nama kroz prezentaciju i razgovor podijelili, za nas su dragocjena naročito ako znamo da Željeznička infrastruktura Crne Gore ima u planu da realizuje veliki broj projekata koji su investiciono i tehnološki veoma zahtjevni.


U Federaciji će se formirati novi instituti u cilju zaštite na radu - Akta.ba\n12.12.2020. 09:40 / Izvor: Fena\n"Vijeće za zaštitu na radu će biti stručno tijelo koje će pratiti, analizirati i ocjenjivati sistem i politiku zaštite na radu, te pratiti učinke primjene ovoga zakona i o istim obavještavati Vladu", istakao je Drljača.\n"Dakle, poslodavci su dužni izraditi interni akt o zaštiti na radu, kojim će utvrditi organizaciju provođenja zaštite na radu, pravila prevencije i zaštite, poslove sa povećanim rizikom, poslove na kojima se provodi mjera skraćivanja radnog vremena, način utvrđivanja zdravstvenog stanja radnika koji rade na poslovima sa povećanim rizikom", pojasnio je Drljača.\n"Povjerenik za zaštitu na radu, u skladu sa ovim zakonom predstavlja predstavnika radnika sa posebnim pravima u kontekstu provođenja poslova zaštite na radu kod poslodavca. Povjerenik za zaštitu na radu se bira kod poslodavca koji zapošljava 30 ili više radnika. Za vrijeme obavljanja poslova povjerenik za zaštitu na radu iz reda zaposlenih ima pravo na naknadu plaće u visini plaće koju bi ostvario da je radio na poslovima za koje je zaključio ugovor o radu", rekao je Drljača.\n"Radnik za zaštitu na radu mora biti odgovarajuće osposobljen i imati položen stručni ispit koji se odnosi na sigurnost i zaštitu zdravlja na radu u skladu sa ovim Zakonom. Ispit se polaže pred komisijom koju imenuje federalni ministar, a za čiji će se rad osiguravati finansijska sredstva u budžetu Federacije", dodao je Drljača.\n"Važnu ulogu u provođenju ovog zakona imat će i ovlaštene organizacije za obavljanje stručnih poslova iz oblasti zaštite na radu, koje će navedene poslove obavljati na osnovu dozvole koju će izdavati Federalno ministarstvo rada i socijalne politike", dodao je Drljača u intervjuu za Fenu.


Gimnazijalac najbolji na konkursu američke ambasade – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nGimnazijalac najbolji na konkursu američke ambasade\n“Kad sam čuo za konkurs razmišljao sam šta da napišem a da to ne zvuči kao kliše. Bio sam ograničen na 250 riječi i odlučio sam da napišem nekoliko stvari koje svi mi svakodnevno možemo uraditi da nekoga učinimo srećnim, odnosno neke sitnice kojima usrećujemo sebe i nama bliske osobe”, kaže ovaj gimnazijalac.\n“Mislim da je suština bila sama ideja jer mnogi bi rekli da to što sam ja napisao nije ni klasični esej, ali u engleskom jeziku esej podrazumijeva bilo koju pisanu formu. Žiriju se očigledno dopala moja neobična ideja, a kao nagradu za prvo mjesto dobio sam ajfon 6, kaže Marko Smiljanić.\n“Želim da studiram pravo i sad sam izabrao predmete koji će mi pomoći da to i ostvarim. Prvo sam razmišljao da studiram u Austriji ili Njemačkoj, međutim u posljednje vrijeme razmišljam o studijama u nekim od sjevernijih zemalja, mada imam još vremena da razmislim”, ističe gimnazijalac.


Telemet sertifikovao inženjere za SDH/PDH/Ethernet multipleksere KEYMILE XMC20 | Telemet\nHome Profesionalni servisi Telemet sertifikovao inženjere za SDH/PDH/Ethernet multipleksere KEYMILE XMC20\nProfesionalni servisi Vesti September 23, 2016\nTelemet nastavlja sa negovanjem i unapredjenjem svoje ekspertize u vezi SDH, PDH i Ethernet sistema namenjenih primeni u namenskim telekomunikacionim mrežama.\nNamenske mreže se koriste za upravljanje sistemima od posebnog značaja – “mission critical“ aplikacijama. To su elektroprivredni sistemi i mreže; železnice i putna infrastruktura, sistemi za kontrolu avio saobraćaja, …\nNaši inženjeri su prošli obuku za KEYMILE sistem sa nazivom XMC20. Obuka se odnosila na osnovne karakteristike sistema Ethernet i TDM servise i na napredne funkcionalnosti kao što su SIP servisi, MPLS-TP, EoS, TDMoIP, …\nXMC20 je napredni telekomunikacioni sistem koji nasledjuje prethodnu generaciju SDH/PDH multipleksera UMUX. Ove sisteme karakteriše izuzetno visoka pouzdanost koja se zahteva u elektroprivredi i drugim mrežama od posebnog interesa. Sistem podržava TDM servise i intenzivnu upotrebu Ethernet-a odnosno paketskog prenosa. XMC20 u isto vreme povezuje dve generacijski i suštinski različite tehnologije i pruža funkcionalnosti koje se zahtevaju u procesu migracije sa jedne tehnologije na drugu. Sistem podržava paktski prenos preko TDM infrastrukture (IPoTDM), Ethernet preko SDH odnosno PDH (EoS), ali ide i dalje i obezbedjuje SIP Gateway funkcionalnost. Primena Ethernet tehnologije u elektroprivredi zahteva upotrebu MPLS-TP protokola koji paktskom prenosu obezbedjuje i dodatni kvalitet koji je karakterisao klasične TDM sisteme.\nPDH i SDH sistemi se i danas koriste u najnovijim i najsavremenijim investicijama kao što su brze železnice ili vetro-parkovi. U isto vreme postoji i potreba za širokopojasnim (brzim) Ethernet sistemima. XMC20 je sistem koji nudi “oba sveta“, bez kompromisa.\nViše o multiplekserima KEYMILE XMC20 ovde…>\nKontakt za više informacija: office@telemet.rs\nEoSEthernetIP (Demo)keymile (Demo)MPLS (Demo)MPLS-TP (Demo)multiplexer (Demo)mux (Demo)PDH (Demo)SDH (Demo)TDMoIP (Demo)umux (Demo)unem (Demo)xmc20 (Demo)


Kako Amerika gura Venecuelu u zagrljaj Rusije i Kine - Sputnjik Srbija\n20:35 02.12.2017 Preuzmite kraći link\nVenecuela kao svetski lider po zalihama nafte nije u stanju da isplati državni dug od 130 milijardi dolara. Ipak, ova zemlja dobija pomoć od Rusije i Kine, tako da postepeno u regionu koji se nalazi u zaleđini SAD, raste uticaj ovih dveju zemalja, piše japanski list.\nRuska vlada je, podseća list, 15. novembra predstavila novi plan gašenja venecuelanskog duga od oko tri milijarde dolara. Ovaj plan podrazumeva isplate u narednih deset godina, čiji je iznos u prvih šest godina minimalan.\nOčigledno je, pretpostavlja autor teksta, da je za Vladimira Putina, koji „drma američku vladu“ kada je reč o krizama u Siriji i Severnoj Koreji, geopolitička vrednost Venecuele veoma privlačna.\nEksperti smatraju da je u zamenu za produžavanje rokova za isplatu duga Putin tražio da se u Venecueli razmeste ruski vojni brodovi. Ako se to dogodi, Rusija će dobiti vojnu bazu u Južnoj Americi, Americi pod nosom.\n„Venecuela će ići zajedno s Rusijom da bi sačuvala nezavisnost“, izjavio je u avgustu predsednik te zemlje Nikolas Maduro, potvrdivši time spremnost da se Rusija shvati kao strateški partner koji će pomoći u suprotstavljanju Americi.\nOgroman značaj ima i nafta. „Rosnjeft“ je investirao u državnu naftno-gasnu kompaniju Venecuele PDVSA. Pretpostavlja se da je na taj način ruska kompanija dobila akcije američke naftno-prerađivačke kompanije koja pripada PDVSA, kao zalog za kredite.\nKina je pak najveći kreditor Venecuele. U poslednjih nekoliko godina, Peking je investirao 65 milijardi dolara u razvoj infrastrukture Venecuele. Procenjeno je da je dug Venecuele prema Kini sedam puta veći od ruskog: sada je oko 20 milijardi dolara.\nVenecuela proizvodi tešku naftu koju prečišćava Kina. Peking, koji pruža ekonomsku pomoć u zamenu za bogate prirodne resurse, mogao bi da bude strateški adut u odnosu sa SAD.\nJapanski list zaključuje da je antiamerička politika Venecuele uvek bila problem za američke vlasti koje, ipak, nikada nisu odustajale od uvoza nafte iz te zemlje: ona čini oko 10 odsto ukupne količine uvezene nafte u SAD.\nBez obzira na to, Amerika je Venecuelu počela da doživljava kao neprijatelja i uvela joj ekonomske sankcije, zabranivši da se daju nove pozajmice Madurovoj administraciji.\nVašington je upozorio da bi mogao da odustane od pregovora o restrukturiranju duga ukoliko su oni protivni ekonomskim sankcijama.\n„S obzirom na neprijateljske odnose sa SAD, Venecuela je prinuđena da pojačava zavisnost od Rusije i Kine. Ako SAD sateraju Venecuelu u ćošak, Rusija i Kina će dobiti kontrolu nad naftom, koja je njena Ahilova peta“, zaključuje japanski list.\nadut, strateška saradnja, otpisivanje, nafta, dug, Rosnjeft, Venecuela, Kina


Prećutani zločini o stradanju Srba u Bugojnu i Donjem Vakufu na filmskom platnu\nU proteklom ratu u BiH na području opština Bugojno i Donji Vakuf ubijeno je više od 420 Srba, nekoliko stotina ljudi je ranjeno, a žene silovane, o čemu će biti snimljen dokumentarni film, da bi sadašnje, ali i naredne generacije, znale šta se dešavalo na ovim prostorima, rekao je član Udruženja djece poginulih boraca “Nasljeđe” iz Bijeljine Branislav Šušljik.\n- Cilj mi je da snimim kvalitetan dokumentarni film koji bi imao nekoliko segmenata. Njime će biti prikazana istina o stradanju Srba sa područja Bugojna, Donjeg Vakufa, o zvjerskim ubistvima na području bugojanskog sela Zijamet. Samo na ovom području ubijeno je više od 420 Srba, nekoliko stotina ljudi ranjeno, veliki broj žena je silovan. Poražavajuća je činjenica da su djecu klali i ubijali monstruozno - kazao je Šušljik. On je istakao da mnogo porodica još nije pronašlo posmrtne ostatke najmilijih.\n- Nakon proteklog nesrećnog rata mnoštvo je komentara kako se u ovom kraju vodila bitka Hrvata i Bošnjaka, a malo se govori o činjenici da su obje strane, što pojedinačno, što zajednički, činile zločine nad Srbima. Cilj i značaj ovog dokumentarnog filma je da bude utvrđen svaki pojedinac, imenom i prezimenom, koji je imao komandnu odgovornost i bio direktni izvršilac gnusnih zločina nad Srbima i da se traži njihovo procesuiranje - dodao je Šušljik. On je apelovao na građane koji imaju bilo kakav materijal, video-snimak, dokument ili znaju istinu o stradanju Srba ovog kraja da kontaktiraju sa njim i dostave mu materijal da bi ga uvrstili u film.\n- Svi zločini nad Srbima na ovom području su prećutani, nema osuđenih i film je značajan da bi bila shvaćena prošlost, koja će biti presudna za budućnost i što je najvažnije istina je od značaja za izgradnju povjerenja među narodima i doprinos miru na ovim prostorima - rekao je Šušljik, napominjući da ne želi osporiti bilo čiju žrtvu i stradanje.\n156 Pročitaj više


Tim Cook objasnio zašto treba da kupite HomePod\nОбјављено четвртак, 08 јун 2017 07:51\nTim Cook je uveren da će „pametan“ zvučnik HomePod oduševiti svoje vlasnike najviše kvalitetom zvuka. On je ovo rekao za Blumberg, odgovarajući na pitanja o tome zašto potrošač treba da preferiraju proizvode iz Cupertina.\n„Kada kreirate zvučnik pažnju inženjeri fokusiraju ne samo na njegove intelektualne sposobnosti, već i na kvalitet zvuka. HomePod je pravi primer ...“,- rekao je Cook. „Muzika je u našoj DNK, tako da ne smemo da dozvolimo da zvuk bude osrednjeg kvaliteta.“\nDirektoru, je veoma drago da je kompanija nazad na tržištu muzičke opreme, muzika je deo istorije moderne jabuke.\n„Mi u Apple obraćamo mnogo pažnje na muziku i želimo da svaka porodici uživa u njoj”, istakao je Tim Cook.


Pozivamo sve stranke sa područja TK da se uključe u sprečavanju novog šljačišta na PK Šićki Brod\nKantonalna organizacija Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine Tuzla, poziva sve stranke sa područja Tuzlankog kantona da se bez politizacije uključe u sprečavanje novog šljačišta na PK Šićki Brod.\nMi u SDP-u smatramo da je novo šljačište na pomenutoj lokaciji pogubno po zdravlje velikog broja stanovnika Tuzlanskog kantona, a posebno ovo odlaganje šljake bi ugrozilo život u okolnim naseljima.\nNeometana infiltracija površinskih i podzemnih voda, nedostatak površinske zaštite od dizanja prašine i zagađivanja vazduha, kontaminacija vode i tla teškim metalima, pa čak i nedovoljna ispitanost radioaktivnosti šljake samo su neke od opasnosti koje vrebaju ukoliko se novo sljačište pojavi na PK Šićki Brod.\nNovo šljačište nije obuhvaćeno prostornim planom, i vjerujemo da postoje druge lokacije koje su pogodne za odlaganje šljake iz obližnje TE Tuzla.\nPozivamo i Elektroprivredu BiH da ponovo razmotri ovu odluku i pristupi prvo saniranju postojećih deponija u skladu sa svim propisanim normama, a pogotovo u saradanji sa strukom i lokalnim vlastima, te da se uradi studija koja će zadovoljavati sve ekološke i druge standarde.\nNe želimo da se ekološko pitanje i zdravlje građana Tuzlanskog kantona uvede u neko političko pitanje, želimo transparentno raditi na podizanju nivoa standarda okoliša kako bi imali pravilan pristup prema budućim generacijama.\nNaši prijedlozi okolinskih rješenja na kojima insistiramo su usmjereni u pravcu komparativnih prednosti, aktiviranju neiskorištenih potencijala kojima raspolažemo, a sve u svrhu dobrobiti građana Tuzlanskog kantona pa tako i Bosne i Hercegovine.\n> Vrši se nelegalna anketa o ulasku SDP-a u vlast sa SDA\n> Medijski spinovi, izmišljene konstrukcije i tračevi su samo nastavak specijalnog rata koji se mjesecima vodi protiv SDP-a\n> Kantonalni odbor SDPBiH Tuzla o aktuelnoj političkoj situaciji


Đukanović: Ulcinjani kao i mnogo puta do sada položili ispit solidarnosti, sloge i zajedništva | Kodex.ME\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović uputio je čestitku povodom Dana opštine Ulcinj, predsjedniku Loru Nrekiću, predsjedniku Skupštine Opštine Iliru Čapuniju, odbornicima, svim građanima Ulcinja, uz najsrdačnije čestitke i najbolje želje za dalji uspješan rad.\n03. 04. 2020 - 19:52 Autor: Kodex\n"Ulcinj sa svojim ljudskim i prirodnim potencijalima, i svojim multietničkim skladom kao istorijskom odrednicom državnog bića Crne Gore, predstavlja važnu kariku u lancu njenog modernog razvoja, jedan od dragulja njene ukupne turističke ponude po kojoj je prepoznatljiva u Evropi i svijetu", poručio je Đukanović u čestitki rukovodstvu Ulcinja.\nOn je napomenuo da građani Ulcinja imaju velike u procesu obnavljanja nezavisnosti Crne Gore, kao i članstva u Nato-u i približavanja članstvu u Evropskoj Uniji.\n"I u vanrednim okolnostima uzrokovanim pandemijom korona virusa građani i rukovodstvo Ulcinja su kao i mnogo puta do sada položili ispit solidarnosti, sloge i zajedništva, što je najbolja garancija sigurne budućnosti za našu zemlju i njene ljude. Ostaje nam da zajedno sagledamo kako se sa državnog nivoa može dodatno pomoći da se što bezbolnije saniraju posljedice ovog globalnog izazova u svim sredinama", kazao je Đukanović.\nPredsjednik je građanima Ulcinja poručio da je najsigurniji put napretka te Opštine valorizacija neiscrpnih sredstava koje posjeduje u skladu sa principima održivog razvoja i kao i do sada nastavak nesmetane saradnje lokalne uprave sa Vladom i državnim organima.\nAnđušić: DPS nastavlja da dinamično razvija Podgoricu\n31. 05. 2020 - 18:02\n31. 05. 2020 - 17:49\nŠćekić: Jučerašnja pobjeda u Budvi korak ka konačnom trijumfu demokratije\n31. 05. 2020 - 15:29\nSjutra sastanak Brajovića sa predstavnicima parlamentarnih partija\n31. 05. 2020 - 15:11


Vesti online / Vesti / Svet / Osveta za ruskog heroja: Kako smo jurili američke avione po Siriji\n"Ruski piloti uvek su uspevali da u sirijskom vazdušnom prostoru budu iza protivničkih aviona prilikom susreta sa lovcima koalicije koju predvode SAD", izjavio je ruski pilot nakon što je primio državnu nagradu od predsednika Putina u Kremlju.\nUvek u akciji: Ruski lovac Su-35\n- Prilikom susreta u vazduhu sa našim partnerima iz zapadne koalicije, uvek smo uspevali da, što bi rekli piloti, budemo ’"a njihovom repu", što predstavlja pobedu - rekao je major vazduhoplovnih snaga Maksim Makolin.\nTakozvano "zaostajanje", kada je "nos" aviona koji napada uperen ka "repu" protivničkog aviona, smatra se optimalnom pozicijom u borbama u vazduhu i omogućava avionu koji je iza niz opcija, od povećanja ili održavanja rastojanja bez prekomerne paljbe, do slobodnog napada na protivnički avion sa bezbedne pozicije, u takozvanom "mrtvom uglu" letelice koja mu je na meti.\n* "Rusija spremna da zada novi udarac teroristima"\n- Ovo odlikovanje oslikava veliki rad tokom misija u sirijskom vazdušnom prostoru. Mislim da sam osvetio ruskog heroja, potpukovnika Olega Peškova i sve druge koji se nisu vratili iz Sirije - rekao je Makolin.\nIncidenti u vazduhu dešavali su se uprkos specijalnoj "liniji za izbegavanje konflikata", uspostavljenoj između ruske i američke avijacije u Siriji. Iz Ministarstva odbrane poručeno je da ta komunikacija nije dala željene rezultate zbog toga što SAD nisu bile voljne da podele svoje planove za borbene operacije u vazduhu.\nU jednoj od poslednjih "epizoda", ruski lovac Su-35S bio je poslat da otera američkog lovca F-22 koji je, kako je navelo Ministarstvo odbrane, izvodio "opasne manevre" u blizini ruskih bombardera koji su se pripremali da gađaju bazu Islamske države zapadno od Eufrata 23. novembra.\nNa svečanoj ceremoniji u Kremlju, kojoj je prisustvovalo oko 600 ruskih vojnika, Putin je rekao da je nacionalna vojska "izvanredno obavila zadatke u Siriji". Predsednik je takođe pozvao na minut ćutanja za ruske vojnike koji su izgubili živote tokom kampanje u Siriji.\n- Uvek ćemo se sećati naših drugova koji su stradali u borbi obavljajući svoje dužnosti. Umrli su braneći Rusiju… Mlada generacija oficira i vojnika odrastaće poučena njihovim primerom - rekao je Putin. Prema nekim procenama, 39 ruskih vojnika ubijeno je tokom operacija u Siriji.\nRusija se uključila u situaciju u Siriji na zahtev predsednika te zemlje Bašara el Asada, i odigrala je ključnu ulogu u borbi protiv Islamske države, Nusra fronta i drugih terorističkih grupa u toj zemlji.


index > Krediti > Krediti za privredu > Kratkoročni Krediti\nKratkorocni krediti za privredu\nKratkorocni krediti za privredu imaju rok dospeca do jedne godine.Odobravaju se sa mogucnoscu jednokratne otplate, odnosno otplate u ratama . Mogu da budu dinarski krediti; dinarski krediti sa valutnom klauzulom i devizni krediti. Preduzeca mogu da ih koriste za sledece namene: za finansiranje osnovnih i obrtnih sredstava, izvoza gotovih proizvoda i usluga, finansiranje zaliha sirovina, finansiranje proizvodnje, tekuce poslovne delatnosti, potrosnje, odnosno za premoscenje tekuce nelikvidnosti.\nPo proceni, skoro polovina svih kredita koje domaca privreda duguje bankama cine upravo ovi kratkorocni zajmovi koji sluze za premoscavanje nelikvidnosti. Prosecna kamata na ovu vrst kredita je cca 12 % godisne. Ako se uzme u obzir da se u obracun prosecnih kamata ukljucuju svi zajmovi za likvidnost dati uz subvenciju drzave, kao i cinjenica da je vise od 67% pozajmica preduzecima ugovoreno sa valutnom klauzulom, moze se zakljuciti da je cena kratkorocnih zajmova privredi veca nego u regionu.\nBanke privredi odobravaju sledece vrste kratkorocnih kredita:\n1. Kredit za likvidnost-pomaze u prevazilazenju svakodnevne ili povremene potrebe za novcanim sredstvima;\n2.Kredit za pripremu izvoza - Odobrava se na osnovu Ugovora o izvozu, uz prilozene izvozne carinske deklaracije ili otvorenog loro akreditiva.\n3.Prekoracenje po tekucem racunu – overdraft krediti\nJednostavno povlacenje potrebnih likvidnih sredstava, odlicno je resenje ukoliko su potrebna sredstva za prevazilazenje trenutne neravnoteze u prilivu i odlivu iz tekuceg poslovanja.Overdraft krediti imaju niz prednosti : Koriscenje raspolozivih sredstava u svakom momentu, bez prethodne najave; Mogu se po potrebi vise puta koristiti i vracati do datuma dospeca; Kamata se placa samo za dane koriscenja dozvoljenog minusa na iznos prekoracenja.\n4. Kredit za obrtna sredstva\nOvim kreditom se finansira nabavka zaliha, placaju obaveze prema dobavljacima a, isto tako, finansiraju se i manji objekti (na primer gradjevinski) cija je izgradnja moguca u roku kraćem od godinu dana.\nOvaj kredit omogucava koriscenje i vracanje sredstava prema potrebama klijenata i koristi se za povremeno odrzavanje likvidnosti, kao i za finansiranje dodatnih potreba za obrtnim sredstvima. Ovim kreditom se omogucava koriscenje i vraćanje kreditnih sredstava u skladu sa potrebama, sukcesivno ili jednokratno. Klijent moze da povlaci i da vraca kredit, najavljujuci svoje zahteve putem faksa, e-maila ili u drugom pisanom obliku\n6.Kratkorocni okvirni visenamenski limit\nVisenamenski limit zadovoljava potrebe klijenata za kreditima i hitnim pozajmicama kojima pokrivaju otvaranje akreditiva sa dospecima u razlcitim vremenskim periodima ili iz kojih izdaju razlicite vrste dinarskih i deviznih plativih i cinidbenih garancija.\n7.Start up kredit\npreduzeca koja pocinju svoju delatnost i imaju potrebu kako za sredstvima za likvidnost, tako i za obrtnim sredstvima.\nKorisnici ove vrste kredita su pravna lica i preduzetnici registrovani na teritoriji Republike Srbije koji imaju otvoren dinarski ili devizni racun u Banci.\nZahtevi klijenata razmatraju se efikasno, strucno i pazljivo, kako bi se doslo do optimalnog resenja, kako za klijenta, tako i za Banku.\nKamatna stopa na kredite moze biti fiksna ili promenljiva, a visina kamatne stope zavisi od velicine klijenta, stepena saradnje sa Bankom, ocene finansijske situacije klijenta kao i ponudjenih sredstava obezbedjenja kao i od vrste kredita i poslovne politike banke.Iznos kredita zavisi od ocene boniteta i kreditne sposobnosti trazioca kredita, kao i od ponudjenog obezbedjenja. Rok otplate do godinu dana u zavisnosti od vrste kredita, u ratama ili u celosti po isteku perioda koriscenja kredita\nPotrebna dokumentacija : Kreditni zahtev, uz obrazlozenje posla za koji je kredit potreban; statusnu i finansijsku dokumentaciju , sredstva obezbedjenja koje moze ponuditi banci kao i ostalu dokumentaciju koju banka uslovljava svojom poslovnom politikom.


“To je uvek znak slabosti kada nekome pokušavate da zabranite da uđe na neku teritoriju, zato što imate svoje partijske, političke probleme“, rekao je Vučić kao odgovor na pitanje o odluci Prištine.\nOn je kazao da "to govori o njima", ali je problem, ističe, to što kod njih politička nervoza stalno traje, stalno je nekome mnogo teško, postoje međusobni sukobi.\nIstiče i da nisu time naštetili srpskim školama na Kosovu.\n“Mi finansiramo naše škole na KiM, plaćamo visoke plate za naše nastavnike i nastavićemo to da radimo u budućosti“, rekao je Vučić.\nPetković: Priština u ponedeljak počinje da skida srpske tablice\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Petar Petković izjavio je vlasti u Prištini planiraju da u ponedeljek počnu da skidaju srpske registarske tablice na administrativnim prelazima i da ih zamenjuju takozvanim privremenim prištinskim probnim oznakama.\nKP: Kontejneri na Jarinju se postavljaju radi poboljšanja uslova za rad\nNedaleko od prelaza Jarinje pripadnici Kosovske policije još od sinoć postavljaju kontejnere. Radovi su i danas u toku, uverili su se novinari KoSSeva na licu mesta. Kako je potvrđeno za taj portal, kontejneri se postavljaju „s ciljem poboljšanja uslova rada policijskih službenika za nadzor granice“.\nPreko 1.000 kazni zbog nepoštovanja mera\nKosovska policija saopštila je da je tokom protekla 24 sata u različitim gradovima Kosova izdato 1.160 kazni zbog nepoštovanja preporučenih antikovid mera Vlade Kosova.\nMiroslav Lajčak sutra i preksutra u Beogradu\nVučić: Erdogan podržava dijalog Beograda i Prištine\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je nakon sastanka sa Predsedniom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom u Istanbulu da je razgovor trajao dva sata, da je razgovarano o mnogim temama i da turski predsednik podržava dijalog Beograda i Prištine.\n„Srbija se pokazala kao trampolina ruskog malignog uticaja u celom regionu“, kaže u intervjuu za Dojče vele predsednica Kosova Vjosa Osmani. Dok hvali Berlinski proces, kritikuje inicijativu Otvoreni Balkan.\n19.09.2021 ’’Novaku ću preneti da mu je lepa domovina’’ (388)


Premijeri RS i Federacije BIH, Željka Cvijanović i Fadil Novalić\nPremijer FBiH Fadil Novalić i premijerka RS-a Željka Cvijanović obratili su se javnosti nakon održane zajedničke sjednice entitetskih vlada u Sarajevu i poručili da ne postoji jedinstven stav oko povećanja akciza u BIH.\nCvijanović je navela da se u srijedu razgovaralo o zajedničkom planu borbe protiv sive ekonomije, odnosno saradnji i upućivanju zajedničkih inicijativa Vijeću ministara BiH. Dodala je da su sumirani određeni rezultati te da je zaključeno kako postoji određeni pomaci.\nPremijer FBiH Fadil Novalić rekao je da vlasti žele riješiti sve deformacije koje se odnose na entitete. Ocijenio je da je "masa prijedloga i zaključaka doneseno na današnjoj sjednici".\nNovalić je rekao da će na sljedećoj sjednici Vlada FBiH donijeti zabranu izvoza trupaca izvan FBiH, odnosno identičnu zabranu kakvu je ranije donijela Vlada RS.\nNju brine da se često političari ne pridržavaju dogovorenih procedura ističući da je njima neprihvatljivo da dobijaju iznenadne prijedloge. Ona brani stav da svi treba da se ponašaju odgovorno i da se moraju uvažiti stavovi entitetskih premijera. Kako kaže ona više neće komentarisati akcize jer je to obaveza državnog nivoa.\nPredsjedvajuči Vijeća ministara BIH Denis Zvizdić apelova je u utorak na vlasti RS i Federacije BIH da se dogovore oko usvajanja akciza, dok je šef Delegacije EU u BiH Lars Gunar Wigemark takođe juče poručio da BIH očekuje spremnih 500 miliona eura čim se riješi problem sa akcizama.


Srbiju volimo - Herojski otpor i pobeda srpske vojske na Ceru\nHerojski otpor i pobeda srpske vojske na Ceru\nBitka na Ceru ili Cerska bitka bio je jedan od prvih bojeva Prvog svetskog rata u kome su srpske snage, pod vođstvom generala Stepe Stepanovića, odnele pobedu nad austrougarskim snagama, pod vođstvom generala Oskara Poćoreka. Pobeda u Cerskoj bici ne samo da je bila jedna od najslavnijih pobeda srpske vojske, već je to bila i prva saveznička pobeda u Prvom svetskom ratu, koja je znatno podigla moral pripadnica sila Antante.\nBioskopska sala Centra za kulturu u Guči sinoć je bila premala da primi sve ljubitelje dobre komedije. Andrija Milošević u monodrami "Zlatni lančić od bižuterije" nasmejao je do suza posetioce sinoćnje predstave za koju se tražila karta više. Lale ( Andrija Milošević) podelio je svoju "tužnu" ljubavnu priču sa ...\nSrbi u dalekoj Australiji - ...\n10/11/2014\t0 comment\nDani mladog vina u Subotici


Reisu-l-ulema Kavazović osudio zbivanja u Pljevljima — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nReisu-l-ulema Kavazović osudio zbivanja u Pljevljima\nPoglavar Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, reisu-l-ulema Husein ef. Kavazović, osudio je jučerašnje događaje u Pljevljima, gdje je, prema medijima, bilo napada na Bošnjake, kao i kako navodi Kavazović, sve češću antimuslimansku i antibošnjačku retoriku u Crnoj Gori.\n“Vijesti koje dolaze iz Crne Gore, poruke antimuslimanske mržnje, koje se sve cešće čuju u susjednoj državi, a naročito jučerašnji fizički napad na Bošnjake u Pljevljima, unijele su nemir među članove i pripadnike Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini…”, kaže Kavazović u saopštenju i ocjenjuje da to sve “podsjeća na povratak idelologija” koje su devedesetih “dovele do zločina i genocida”.\nLider crnogorske koalicije “Crno na bijelo“ Dritan Abazović apelovao je na građane Pljevalja, nakon jučerašnjih nereda u tom gradu, da nema razloga za konflikte i da bi trebalo da se svi zajedno potrude da pošalju snažnu poruku tolerancije.\n“Pljevlja su, kao i Crna Gora, kuća svih građana Crne Gore i niko od poštenih i časnih ljudi u našoj državi ne smije da ima strah od bilo koga. Jedini strah u ovoj zemlji treba da imaju ljudi koji su se ogriješili o zakon”, naglasio je Abazović i dodao da nema potrebe da se iko osjeća ugroženo.


Počele pripreme na berzi: Polovinom avgusta četvrti krug “prebijanja” dugova | Banjaluka.net\nČetvrta multilateralna kompenzacija u ovoj godini biće sprovedena 17. avgusta ove godine u 15 časova, potvrdili su iz Banjalučke berze.\nPrema njihovim riječima, registracija učesnika koji se nisu registrovali u dosadašnjim obaveznim multilateralnim kompenzacijama počinje sedam dana prije početka unosa obaveza.\n“Učesnici koji su se registrovali ne registruju se ponovo, izuzev ako mijenjaju podatke iz prethodnog obrasca. Unos obaveza za multilateralnu kompenzaciju počinje 16. avgusta i traje do 17. avgusta 2021. godine do 15 časova. Prijavljuju se obaveze dospjele do 01. avgusta 2021. godine. Prijava obaveza vrši se preko MLK2 obrasca koji se može preuzeti na internet stranici mlk.blberza.com u dijelu Obrasci”, precizirali su iz Banjalučke berze. Oni su dodali da će se ispravka unosa obaveza moći vršiti od 18. do 20. avgusta 2021. godine do 15 časova.\n“Učesnici kojima su preostala nekompenzovana potraživanja nakon sprovođenja multilateralne kompenzacije mogu 17. avgusta 2021. godine (do 24 časa) zaključivati multilateralne cesije i ciljane dodatne kompenzacije, a u periodu od 18. do 19. Avgusta 2021. godine zaključivati javne prodaje potraživanja”, naveli sui z Berze i dodali da učesnici mogu prijavljivati obaveze i prema privrednim subjektima iz Federacije BiH koji su registrovani na sistemu Banjalučke berze.\nPodsjećamo da je kroz sistem multilateralnih kompenzacija koje su do sada organizovane u Republici Srpskoj kompenzovano oko milijardu maraka obaveza i potraživanja privatnog i javnog sektora u Republici Srpskoj. Prema podacima Banjalučke berze, samo u toku prošle godine privrednici i javni sektor rasteretili su se za oko 156 miliona maraka obaveza i potraživanja.


Kako će jačanje dolara u odnosu na evro uticati na Srbiju | Bonitet.com\nKad se slonovi tuku, strada trava. Mnogo puta smo se uverili u tačnost ove stare afričke poslovice, pa je red da se i sada zapitamo kako se na Srbiju preslikava trend jačanja dolara u odnosu na evro koji je posebno izražen tokom poslednjih meseci. U periodu od 1. juna 2021. godine do polovine decembra 2021. godine dolar je ojačao prema evru za oko 8 posto, pa u trenutku štampanja ovog broja 1 dolar vredi 0,89 evra.\nUvažavajući argument da jačanje dolara samo po sebi neće imati direktan uticaj na srpski finansijski sistem jer je naša ekonomija više oslonjena na evro, sagovornici „Sveta bankarstva i investicija“ ukazuju da bi privreda negativan uticaj ovog trenda mogla da zabeleži u svojim bilansima kroz uvoz energenatačija se cena na berzama uvek kotira kroz dolar, a država kroz povećanje dolarskog dela javnog duga.\nSa druge strane, u zoni evra je takođe došlo do velikog međugodišnjeg ubrzanja inflacije koja je u novembru iznosila 4,9 odsto, što je najviši nivo od 1997. godine, s tim što je u Nemačkoj rast cena u novembru čak 6 odsto. Uprkos značajnom ubrzanju inflacije i u evro zoni, većina analitičara očekuje da će Evropska centralna banka nastaviti da kupuje obveznice i zadrži kamate duboko na negativnoj teritoriji bar do 2023. godine.\nDrugim rečima, Pauel veruje da inflatorni pritisci nisu privremeni, pa je nedavno izjavio da se u te svrhe više ne upotrebljava termin tranzitorni, dok Lagard i dalje smatra da rast cena neće potrajati.\nEkonomista Vladimir Gligorov kaže da je na trend jačanja dolara najviše uticao brzi oporavak američke privrede. Međutim, izgledi za sledeću godinu su sada neizvesniji nego što su bili u ovoj godini, tako da se taj uticaj oporavka privrede prema mišljenju Gligorova za sada gubi. „Opet, stroža monetarna politika može dodatno da uspori oporavak, pa je teško izmeriti uticaj finansijskog tržišta koji bi mogao da gura dolar naviše i usporavanja privredne aktivnosti koje bi moglo da ima suprotan uticaj“, objašnjava ovaj ekonomista sa Bečkog instituta za međunarodne ekonomske studije.\nIstovremeno, iz Narodne banke Srbije poručuju da ni građani ne treba da brinu jer je od 2011. na snazi zabrana indeksacije kredita građanima u bilo kojoj valuti osim evra, te da danas takvih kredita gotovo ni nema u bilansima banaka, što ukazuje da naši građani po ovom osnovu nisu pogođeni jačanjem dolara.\nNaime, primera radi, trgovina sirovom naftom i derivatima nafte se uvek obračunava u dolarima. To znači da jačanje dolara može znatno da poveća troškove nabavke nafte. Međutim, često se dešava da kada raste dolar, pada cena nafte čime je taj uticaj neutralan.\nGlavna urednica portala Energija Balkana Jelica Putniković kaže da je cena sirove nafte oko 70 dolara po barelu i da je očekivano da će se kretati u rasponu od 70 do 80 dolara za barel. Ona precizira da je asocijacija proizvođača nafte OPEK, u saradnji sa Rusijom i još nekim zemljama oformila savez OPEK plus, koji svojom taktikom, najpre smanjenja plasmana, a potom postepenog vraćanja na tržište uspeva da balansira cenu sirove nafte. „Da su uspešni vidi se po tome što su početkom ove godine neki analitičari predviđali da će krajem 2021. godine barel dostići cenu od čak 200 dolara“, objašnjava ona. Kod cena prirodnog gasa, Putniković očekuje da će, između ostalog, dosta toga zavisiti od geopolitičkih poteza SAD i EU prema Rusiji.\nSlično mišljenje deli i predsednik „Metalca“ Dragoljub Vukadinović koji ocenjuje da će narednu godinu obeležiti, pre svega, nastavak rasta cena nemetala i hrane. „U potpunosti se slažem sa konstatacijom Gligorova da bi jačanje dolara moglo da poskupi uvoz energenata, što bi predstavljalo još veće opterećenje za privredu. Tim pre, što se berzanske kotacije u dolarima ne iskazuju samo za naftu i gas, već i za neke metale“, objašnjava Vukadinović. Međutim, u slučaju „Metalca“, ukazuje, najveći deo uvoznih komponenti za proizvodnju, kao i izvoz, vezan je za evro. To mu kaže, nije neka uteha, jer očekuje dalji rast troškova inputa vezanih i za evro. Izgleda je uvek bilo i ostalo da nije važno da li se slonovi tuku ili vode ljubav jer trava svakako strada.\nPrethodni tekstČuveni švajcarski proizvođač čokolade otvorio prodavnicu u Beogradu\nSledeći tekstInstitut za vodoprivredu „Jaroslav Černi” i zvanično prodat


Ministar unutrašnjih poslova Srpske Dragan Lukač i predsjednica Sindikata radnika unutrašnjih poslova Republike Srpske Anica Јondić potpisali su Posebni kolektivni ugovor za zaposlene u oblasti unutrašnjih poslova Republike Srpske.\nPregovori u vezi sa posebnim kolektivnim ugovorom trajali su više od tri mjeseca i dogovoren je dobar pravni okvir u kome su izdefinisani prava, obaveze i odgovornosti, istakla je predsjednica Sindikata radnika ministarstva unutrašnjih poslova Anica Јondić.\n“Prekovremeni rad utvrđen je zakonom, kao i ranije kompenzuje se slobodnim danima, to je ostalo potpuno ista klauzula”, rekla je Јondićeva.\nMinistar unutrašnjih poslova, Dragan Lukač uvjerava da je potpisani kolektivni ugovor dobar i da prava radnika u MUP-a, nisu ugrožena. On je naveo da su u novom Posebnom kolektivnom ugovoru zadržana uvećanja naknada za noćni rad u iznosu od 35 odsto i rad za vrijeme državnih praznika 50 odsto.\n“Mada je odluka Vlade da je minimum 35 i 40 odsto, mi smo se dogovorili na ovaj način upravo zbog otežanih uslova rada, koje radnici MUP-a imaju, za razliku od mnogih drugih radnika” pojasnio je Lukač.\nIstovremeno, predstavnici Sindikata obrazovanja, nauke i kulture zatražili su od Vlade da kolektivni ugovor bude izjednačen za sve budžetske korisnike. Traže i da se resorno ministarstvo obaveže da će sve preostale naknade radnicima biti izmirene nakon potpisivanja posebnog kolektivnog ugovora.\nNezadovoljni statusom svojih radnika, sindikat obrazovanja pozvao je resorno ministarstvo da što prije potpiše Posebni kolektivni ugovor - zbog njegovog nepostojanja većina prava koja su definisana Zakonom o radu i Zakonom o platama ne mogu da se ostvaruju. U Ministarstvu su uvjereni da će uskoro biti potpisan Posebni kolektivni ugovor i u oblasti obrazovanja i kulture jer je većina pitanja usaglašena.


autor: Irena Čučković 19.01.2021 0\n„Rast broja građanskih pokreta i inicijativa može biti pokazatelj rasta demokratičnosti društva. Međutim, ukoliko ti pokreti ne ostvaruju uticaj na način vladavine, onda ne možemo govoriti o rastu demokratičnosti političke zajednice“, smatra politikolog Filip Balunović.\nKraj 2020. i početak 2021. godine već su obeležila dva protesta u Beogradu – prvi zbog odluke da frilenseri plate porez na zaradu retroaktivno za prethodnih pet godina, a drugi zbog zagađenja vazduha u Srbiji. U 2020. videli smo i neke izuzetno masovne proteste, poput onih koji su se tokom leta događali u Beogradu, Novom Sadu i Nišu, ali i značajne građanske i lokalne akcije, poput uklanjanja cevi mini-hidroelektrane u Rakiti. Dakle, svedočili smo primerima gde građanski pokreti i inicijative i te kako doprinose rešavanju nekih lokalnih problema i promenama donetih odluka. Međutim, da li ovakvi pokreti mogu biti pokretači većih sistemskih promena?\nSrbija, istorijski gledano, nije ono što se smatra „društvom pokreta“ (engl. „movement society“), objašnjava za Univerzitetski odjek politikolog Filip Balunović. To znači da Srbija nije društvo u kom pokreti imaju moć da nešto menjaju ukoliko se ne približe političkim partijama.\n„Jedan od takvih pokreta je bio Otpor, koji je značajno uticao na promenu vlasti u Srbiji. Ali izuzev tog pokreta, koji je imao značajnu podršku spolja, a kasnije i od strane političkih partija, u Srbiji nije bilo pokreta koji su uspeli u većoj meri da utiču na neke politike, čak ni pre 2012. godine. U poslednjih osam godina bilo kakve inicijative koje nisu vezane uz vladajuću partiju nemaju mnogo šansi da utiču na zakone koji se donose u državi“, smatra Balunović i dodaje da društveni pokreti, iako je njihova brojnost u porastu u čitavom svetu tokom poslednjih godina, imaju svoje limite. Njihova uloga bi trebalo da bude da pritiskaju političke aktere (pogotovo one na vlasti), da ih osvešćuju i da šalju impulse o tome u kom pravcu društvo želi da ide.\n„U nekom idealnom demokratskom društvu nosioci političke moći trebalo bi da osluškuju šta određene grupe imaju da kažu o nekim društvenim ili političkim pitanjima. Međutim, Srbija nije to društvo. Političke partije uopšteno, a pogotovo današnja vlast, pokazala je jedan veliki stepen ignorancije prema porukama koje se šalju od strane različitih društvenih inicijativa. Taj stepen ignorancije jednak je količini moći koju oni poseduju. Dakle, narodski rečeno, verovatno to rade zato što im se može, i zato što procenjuju da njihova politička moć nije uslovljena podrškom koju će dobiti od takvih inicijativa“, kaže politikolog Filip Balunović.\nDa je vlast u Srbiji nezainteresovana za građanske zahteve, potvrđuje i izvršni direktor Europolisa Dane Pribić, navodeći neke od skorašnjih primera.\n„Nedavno smo bili svedoci jakih bezbednosnih snaga koje su obezbeđivale sednicu Skupštine Grada Beograda kada se usvajao plan Makiša, kojim su vodoizvori praktično otuđeni od građana, i to je bila situacija na ivici ekcesa. Takođe, naša organizacija prati stanje u prostoru i, između ostalog, nama je bilo onemogućeno da predamo određene primedbe i komentare na prostorno-urbanističke planove u Novom Sadu, iz razloga što niko od zaposlenih nije bio tu da to zaprimi. Takvi slučajevi svakako nisu ohrabrujući“, kaže Pribić i ističe da su građanske inicijative te koje su vrlo često generator lokalnih promena u Novom Sadu. Zato postoji potreba da se saradnja između građana i nadležnih organa institucionalizuje i da se obezbedi adekvatan okvir za učešće građana u donošenju odluka.\n„U smislu dijaloga, građani su veoma proaktivni i građanske inicijative su dokaz tome. Međutim, sve one su išle od građana ka organima, a nema komunikacije u suprotnom smeru. Lokalni organi nisu se potrudili da uobliče tu saradnju, da je učine obaveznom i redovnom. Sa građanima se komunicira onoliko koliko se mora, više radi forme nego suštine. Javne rasprave, i kada se organizuju, to često bude usred radnog vremena. To je vređanje inteligencije i sužavanje prostora građanima za učešće u donošenju odluka“, smatra Pribić i dodaje da i u regionu i Evropi postoje primeri boljih mehanizama participacije građana koji bi se lako mogli primeniti i u Srbiji.\n„Na primer u Crnoj Gori postoje opcije kao što su elektronsko konsultovanje i predlaganje amandmana, gde građani nisu prostorno i vremenski ograničeni i gde svako sa ličnom kartom i elektronskim potpisom može da pokrene neku inicijativu“, objašnjava Pribić.\nIpak, i pored prepreka koje postoje u Srbiji, građani su i dalje zainteresovani da se okupljaju, naročito na lokalnom nivou. Dane Pribić kaže da su, prema njegovom iskustvu, lokalni komunalni i prostorni problemi ti koji ih najčešće ujedinjuju. On navodi i neke pozitivne primere u Novom Sadu, gde su građani uspeli da se izbore za neke od svojih zahteva.\n„Inicijativa Sačuvajmo park kod Muzeja Vojvodine sprečila je betoniranje prostora iza tog muzeja i tu se sada nalazi park. Inicijativa Sačuvajmo Liman od betona uspela je da smanji broj planiranih garaža sa osam na četiri. Europolis i Sportsko društvo Partizan su, po svemu sudeći, uspeli da spreče rušenje zgrade tog sportskog društva. To su primeri nekih malih pobeda koje možda široj javnosti deluju malo, ali one su izuzetno velike zajednicama kojih se ta mesta tiču“, kaže Pribić.\nSa druge strane, proteklih godina svedočili smo primerima nekoliko masovnih građanskih protesta u gradovima Srbije, koji bi se, gotovo po pravilu, nakon nekog vremena ugasili. Politikolog Filip Balunović objašnjava da nije potrebna neka ozbiljna struktura ili organizacija da bi se ljudi mobilisali u jednom danu i na jednom mestu, ali, da bi se proizveo željeni pritisak, potrebna je ozbiljnija organizacija, bilo u formi sindikata, društvenog pokreta ili političke partije. Primeri nekih pokreta i u Evropi pokazuju nam da su ovo neophodni uslovi kako bi se sprečilo rasipanje ljudi. Sve one grupe koje nisu uspele da izrastu u neku ozbiljniju političku opciju, kao što je to u Grčkoj bio slučaj sa Sirizom, obično su doživljavale svoj vrhunac i potom potonuća.\n„U Srbiji, nažalost, ne postoji ni politička ni društvena organizacija koja ima taj mobilizacijski kapacitet da na ulice izvede više od par hiljada ili par desetina hiljada ljudi. Imali smo protest „Protiv diktature“, a letos smo imali proteste protiv ponovnog uvođenja protivepidemijskih mera i u oba slučaja je izostao taj drugi korak. Razlog tome je to što ne postoji solidna politička ili društvena organizacija koja bi mogla da održi kritičnu masu ljudi na ulici i koja bi mogla da omasovi taj pokret“, smatra Balunović.\nAktivistkinja Jelena Mitrović izlazila je na proteste „1 od 5 miliona“ i kaže da za nju jeste bilo obeshrabrujuće kada su ti protesti stali, ali da to ipak ne znači da su bili uzaludni.\n„Bilo mi je jasno da će se to u nekom trenutku desiti, jer je bilo podela na nekoliko struja među samim učesnicima protesta. Ali ipak, oni su doneli neke stvari, kao što je vidljivost građanskih zahteva u medijima, i kod nas, i u regionu i Evropi. Tako da, bez obzira na krajnji ishod, protesti svakako jesu značajni, ali ono što me obeshrabruje je to što u Srbiji rešavamo većinu stvari protestima, inicijativama i peticijama“, kaže Jelena Mitrović i dodaje da mladi, uprkos uvreženom mišljenju da su apatični, jesu zainteresovani da se angažuju oko rešavanja lokalnih i društvenih problema, ali da to ne čine kroz političke partije, jer nemaju poverenja u institucije koje često vode ljudi iz političkih partija.\n„Nedavno smo imali dijalog mladih sa ministrom omladine i sporta i mislim da smo tu pokazali da mlade i te kako interesuju zakoni i strategije i da im je značajno da budu pitani. Jednostavno, sistem zatvara mlade u kutiju i jako je teško izaći iz nje, a i kada se to desi, izlaze jedan po jedan. Nema sistemskog uključivanja mladih u procese odlučivanja“, upozorava Jelena Mitrović.\nPolitikolog Filip Balunović kaže da je teško napraviti opštu procenu učešća mladih u ovakvim pokretima i inicijativama, jer je svaka generacija heterogena.\n„Učešće mladih u akcijama i društvenom aktivizmu je važno i esencijalno za njihov razvoj kao društvenih i politički svesnih bića. Mislim da svaka nadolazeća generacija ima zadatak da nauči da čita ono što joj se dešava u okruženju, da promišlja i onda da osmišlja alternative i da se organizuje kako bi osnažila kontratežu svakoj vlasti. Jer, vlast je po definiciji uvek konzervativna, a mlađi ljudi bi uvek trebalo da budu revolucionarniji od generacija svojih roditelja. Ipak, često se dešava da su generacije naših roditelja revolucionarnije od mladih ljudi“, smatra Balunović i dodaje da su nove okolnosti i način života u digitalizovanoj eri doprinele pasivizaciji građana više nego aktivizaciji. Zbog toga danas imamo nešto što bi se moglo nazvati onlajn aktivizmom.\nA upravo je pandemija uskratila mnogim građanima priliku da budu aktivni uživo – na ulicama i protestima. Aktivistkinja Jelena Mitrović kaže da to jeste bio slučaj sa njom i protestima prošlog leta, kada je, zbog straha da će se zaraziti i nekom od svojih članova porodice preneti virus, ipak odlučila da ostane kod kuće.\n„Pošto sam odlučila da ne odem na proteste, tražila sam druge načine kako da budem aktivna i kako da doprinesem tim protestima putem društvenih mreža. Bilo mi je žao što nisam bila tamo, ali sam na fotografijama i snimcima videla da je bio ogroman broj mladih ljudi tamo, i zbog toga znam da su drugi preneli i moj glas. Mislim da je pandemija dosta uticala na proteste svuda u svetu. I sada kada razmišljam ponovo da idem na proteste, dvoumim se da li da idem u masu ili ne, da li da stanem sa strane ili idem u poslednjem redu“, kaže Jelena Mitrović.\nPolitikolog Filip Balunović dodaje da je ohrabrujuće to što, uprkos preprekama, u Srbiji i dalje ima aktivnih ljudi među svim generacijama, bilo onlajn ili oflajn.\n„Ono čemu možemo da se nadamo je da će oni jedni druge uspeti da inspirišu i ohrabre. Trebalo bi da počnemo jedni od drugih da učimo, da ne budemo toliko sujetni i kritični jedni spram drugih, a da svoje nezadovoljstvo usmerimo negde drugde i da se malo bolje organizujemo“, zaključuje Balunović.


Dodik uputio telegram saučešća Erdoganu – Kakanj-X\nZadnja izmjena 25 sij, 2020 79\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik uputio je saučešće predsjedniku Turske Redžepu Tajipu Erdoganu povodom snažnog zemljotresa na istoku ove zemlje u kojem je poginulo najmanje 20 ljudi.\n– Sa velikim žaljenjem i tugom primili smo vijest o zemljotresu koji je pogodio Vašu zemlju, a u kojem je stradao veliki broj ljudi. Molim Vas da porodicama poginulih prenesete izraze iskrenog saučešća, a povrijeđenim želje za što brži oporavak – naveo je Dodik u telegramu saučešća.\nZemljotres se dogodio sinoć u 20.55 časova po lokalnom vremenu kod grada Sivridže, u provinciji Elazig, a potom je uslijedilo oko 200 naknadnih potresa, piše “Srna”.\nMilorad DodikTurskaizdvojenotelegram saučešća