Nikolić se sastao sa predsednikom Izraela\nNikolić se sastao sa predsednikom Izraela\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić sastao se jutros, na početku dvodnevne posete Izraelu, sa predsednikom Šimonom Peresom, prenosi B92. Predsednik Izraela je Nikolića dočekao u predsedničkoj palati uz najviše državne počasti, intoniranje himne i svečanu gardu.\nNikolić će se tokom posete Izraelu sastati sa predsednikom izraelske vlade Benjaminom Netanjahuom, predsednikom skupštine Juli Edelštajnom, a razgovaraće i sa izraelskim ministrom poljoprivrede i ruralnog razvoja Avigdorom Libermanom, predsednikom partije „Izrael Naš dom“ Jairom Šamirom, kao i sa jerusalimskim patrijarhom Teofilom III.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je u intervjuu „Džeruzalem postu“ da Srbija ima mnogo da nauči od Izraela – kako je rekao – „ne samo kako se voli svoja zemlja, već kako da se stvori zemljište od peska, kako da se razvije visoka tehnologija, kako da se nahrani svoj narod“.\nNikolić, koji danas započinje dvodnevnu zvaničnu posetu jevrejskoj državi, istakao je u intervjuu takodje „mnoge istorijske paralele izmedju Srba i jevrejskog naroda“.\nKako je kazao, oba naroda bila su pod stranom okupacijom i izložena proterivanju: „Vi imate izreku: ‘Sledeće godine u Jerusalimu!’ Za neke naše ljude ona glasi: ‘Sledeće godine na Kosovu!'“\nU intervjuu koji će u potpunosti biti objavljen u petak, Nikolić je takodje rekao da Srbija neće priznati nezavisnost Kosova, uprkos „užasnom pritisku“ s kojim se zemlja suočava.


Datum objave: 26.02.2018 18:18 | Autor: mod\nMinistar odbrane, mr Predrag Bošković, učestvovao je danas u Vašingtonu na Okruglom stolu koji je organizovao Atlantski savjet Sjedinjenih Američkih Država.\nTom prilikom, ministar se sastao sa izvršnim potpredsjednikom Savjeta, Dejmonom Vilsonom, kao i sa članovima borda direktora i ekspertima za Balkan. Tema razgovora bila su bezbjednosna pitanja Zapadnog Balkana, posebno u svjetlu punopravnog članstva Crne Gore u Alijansi.\nBošković se zahvalio Vilsonu na doprinosu koji je Atlantski Savjet SAD-a pružio na planu promocije i afirmacije značaja članstva Crne Gore u NATO, ističući da je takva podrška doprinijela jačanju svijesti o važnosti bezbjednosnog aspekta Zapadnog Balkana za sveukupnu stabilnost evropskog kontinenta. On je ukazao na značaj saradnje Altantskog savjeta Crne Gore i Atlantskog savjeta SAD-a, posebno u domenu aktivnog praćenja i analize globalnih bezbjednosnih trendova.\nVilson je istakao uvjerenje da će naša zemlja nastaviti da pruža adekvatan doprinos kolektivnom sistemu bezbjednosti a, kao regionalni lider u integracionim procesima, uticati na ostale zemlje aspirante za članstvo u Alijansi da istraju u sprovođenju neophodnih reformi.\nSa sagovornicima iz borda direktora i ekspertima za Balkan, razmijenjena su mišljenja o aktuelnim bezbjednosnim prilikama na Zapadnom Balkanu, te apostrofiran značaj prisustva SAD-a u regionu. Posebno je akcentirana uluga koju ova zemlja ima u promociji evroatlantskih vrijednosti, podršci demokratskim reformama i dinamici dijaloga između zemalja, odnosno odvraćanju negativnog vanjskog uticaja.\nBošković je istakao da Crna Gora, u skladu sa spoljno-političkim prioritetima ostaje snažno posvećena evropskim integracijama, te jačanju bilateralne odbrambene saradnje. Bošković je dodao da će Ministarstvo odbrane nastaviti da aktivno promoviše politiku „otvorenih vrata“ u NATO, te da pruža adekvatnu političku i ekspertsku pomoć ostalim zemljama regiona u sprovođenju neophodnih reformi za članstvo.\nOn je sagovornike upoznao sa prioritetima Ministarstva odbrane, naglašavajući posvećenost modernizaciji i opremanju Vojske Crne Gore u skladu sa najvišim standardima. Bošković je posebno istakao podršku Sjedinjenih Američkih Država, kao glavnog strateškog saveznika u ovoj oblasti.


24.11.2019 u 09:46\nHALIFAKS – NATO za sada nije zainteresovan za prijem Ukrajine u svoje redove, jer ne želi da ulazi u direktan sukob s Rusijom, izjavio je savetnik predsednika SAD za nacionalnu bezbednost Robert O’Brajen. Na forumu o bezbednosti u kanadskom Halifaksu, O’Brajena su pitali da li bi NATO trebalo aktivnije da štiti Ukrajinu od „ruske agresije”. „Što se tiče NATO-a i Ukrajine, ne mislim da je to sada na dnevnom redu. Rusija je faktički u sukobu s Ukrajinom. Ne mislim da bi za NATO u celini bilo privlačno da primi Ukrajinu i da stupi u direktan sukob s Rusijom”, rekao je savetnik američkog predsednika, javlja Tanjug. On je dodao da Zapad ne želi sukob s Rusijom i da je NATO i stvoren da ne bi dozvolio takav sukob, prenosi Sputnjik. O’Brajen je, istovremeno, potvrdio da će SAD i\nSvešteni sinod Ruske pravoslavne crkve danas bi trebalo da iznese svoj stav o nedavnoj odluci aleksandrijskog patrijarha Teodora da prizna „Pravoslavnu crkvu Ukrajine” i na liturgijama pominje Epifanija Dumenka, koji je na njenom čelu. Odluku da među patrijarhe pomesnih pravoslavnih crkava za koje se moli uvrsti i Dumenka, poglavar drevne Aleksandrijske patrijaršije obrazložio je rečima da „priznavanjem crkve Ukrajine počinjemo da rešavamo problem”. Dodao je i da je odluku doneo „iz poštovanja prema vaseljenskom patrijarhu i Carigradskoj patrijaršiji”,\nKIJEV - Nekoliko hiljada ljudi okupilo se u centru Kijeva u protestu protiv „kapitulacije” zemlje prema Rusiji, kako se približava sastanak predsednika Ukrajine i Rusije, Volodimira Zelenskog i Vladimira Putina. Njih dvojica treba da se sastanu 9. decembra u Parizu gde će biti održan sastanak posvećen istoku Ukrajine na kojem će prisustvovati nemačka kancelarka Angela Merkel i francuski predsednik Emanuel Makron. Demonstranti su nosili transparente sa natpisima „Ne, kapitulaciji” kao i zastave Ukrajine, prenosi Beta. Za razliku od svog prethodnika Petra Porošenka koji je bio protivnik Kremlja, Zelenski je naklonjeniji dijalogu sa Rusijom. Njegova politika ne nailazi na odobrenje dela ukrajinskog stanovništva posebno kod nacionalista i bivših boraca koji smatraju da takav stav\nRusija vraća oduzete brodove Ukrajini\nMOSKVA – Rusija je počela da vraća ukrajinske vojne brodove zaplenjene 25. novembra prošle godine u Kerčkom zalivu, saopštile su ruske vlasti. „Operacija vraćanja brodova je počela”, rekao je izvor, prenosi Tas. Televizija Krim24 prenela je da su brodovi transportovani motornim čamcima ruske Savezne bezbednosne službe na Krimu i da će biti predati Ukrajini kod rta Tarhankut, prenosi Tanjug. Pre skoro godinu dana tri ukrajinska broda koja su prolazila kroz Kerčki moreuz na putu ka Marijupolju oduzeta su jer nisu imala dozvolu za prolazak i zašli su u ruske teritorijalne vode.\nZelenski sprema rasprodaju Ukrajine\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski je odlučio da ukine moratorijum na prodaju poljoprivrednog zemljišta, koji je bio na snazi gotovo dve decenije. Novi predsednik je objavio da je srećan što su se stekli svi uslovi da se ovaj zakon ukine: obezbeđena je politička volja, vlada i premijer su „za”, a zakon će lako dobiti većinu u Vrhovnoj radi. Dok se vlast raduje da će stavljanjem na prodaju poljoprivrednog zemljišta države, koja je poznata kao velika žitnica, postići da Ukrajina postane atraktivna za ulagače – zemljoradnici su zabrinuti. Prošle nedelje su poljoprivrednici protestovali ispred zgrade parlamenta u Kijevu zbog nacrta zakona koji liberalizuje trgovinu zemljištem\n06.11.2019 u 20:44\nObjavljen transkript izjave ambasadora SAD u Ukrajini\nVAŠINGTON - Odbori Predstavničkog doma SAD koji predvode istragu o opozivu predsednika Donalda Trampa objavili su danas transkript izjave ambasadora Vilijama Tejlora, najvišeg američkog diplomate u Ukrajini. Tejlorovo svedočenje, obavljeno iza zatvorenih vrata 22. oktobra, smatrano je najštetnijim za Trampovu administraciju budući da je on naglasio kako je gotovo 400 miliona dolara američke pomoći obezbeđeno Ukrajini u zamenu za istragu o demokratskom kandidatu i Trampovom političkom rivalu, prenosi Rojters. Tramp, međutim, negira navode da je Bela kuća ucenjivala Ukrajinu vojnom pomoći kako bi objavila podatke koji bi naneli štetu njegovom mogućem protivkandidatu iz redova demokrata na predsedničkim izborima naredne godine, Džou Bajdenu, prenosi Tanjug.\n03.11.2019 u 19:15\n„Naftogas Ukrajine” traži od „Gasproma” 12 milijardi dolara\nMOSKVA - Kompanija „Naftogas Ukrajine” uputila je Stokholmskom sudu saopštenje o potraživanjima prema ruskom „Gaspromu” u vrednosti od 12 milijardi dolara, saopštio je izvršni direktor te kompanije Jurij Vitrenko. „Podsetiću da je 'Gasprom' napao 'Naftogas' i da se mi zbog toga štitimo. Još 18. aprila 2018. godine 'Gasprom' se obratio Stokholmskom sudu sa zahtevom da se započne arbitraža...Finansijski efekat iznosi više od 12 milijardi dolara”, rekao je Vitrenko. Kako je rekao, kompanija očekuje da će 2021. godine biti doneta odluka o novoj arbitraži, prenosi portal Sputnjik. On je naveo da „Naftogas Ukrajine” planira da tokom sledeće godine naplati od „Gasproma” tri milijarde dolara duga. Kako se navodi, Stokholmski sud je u decembru 2017. i februaru 2018. godina doneo odluke


Napadi na pojas Gaze biće obustavljeni u zavisnosti od vojne situacije\nIzraelska ministarka inostranih poslova, Cipi Livni, izjavila je da će odluka o obustavljanju napada na pojas Gaze zavisiti od dnevnih procena vojnih operacija protiv Hamasa.\nLivni je to izjavila danas, u Parizu, posle razgovora sa francuskim predsednikom Nikolom Sarkozijem i ministrom inostranih poslova Bernarom Kušnerom. Ona je ponovila izraelsko protivljenje francuskom predlogu o 48-časovnom primirju u Gazi, dodajući da je Izrael vazdušnim napadima na ciljeve Hamasa pogodio veći deo, kako se izrazila, „infrastrukture terorizma“ na toj teritoriji.\nIzraelski avioni napadali su danas već šesti dan uzastopno ciljeve Hamasa u pojasu Gaze, pri čemu je razoreno nekoliko državnih zgrada i ubijen jedan od najviših lidera Hamasa. Ta organizacija je saopštila da je Nizar Rajan poginuo u napadu na njegovu kuću, u izbegličkom logoru Džabalija, na severu Gaze. Rajan je blisko sarađivao sa oružanim krilom Hamasa i bio je poznat kao pristalica obnavljanja samoubilačkih bombaških napada bombaša na Izrael. Veruje se da je to bio prvi put da je Izrael specifično ciljao na nekog člana visokog rukovodstva Hamasa u ovom konfliktu. Palestinski izvori kažu da je u istom napadu poginulo još najmanje šestoro, uključujući neke članove Rajanove porodice.\nSa svoje strane, Hamas je ispaljivao rakete dublje u izraelsku teritoriju. Jedna od njih pogodila je stambenu zgradu u gradu Ašdodu, više od 30 kilometara daleko od Gaze. U tom napadu nije bilo povređenih.


Koncert povodom dvadeset godina postojanja međunarodnog dana dece obolele od raka\nčetvrtak, 10 februar 2022 04:27\nUdruženje”Uvek sa decom” u četvrtak, 10. Februara 2022 sa početkom u 20,00 h u Domu Vojske Srbije, Braće Jugovića 19 u Beogradu, pod pokroviteljstvom Ministarstva odbrane Republike Srbije organizuje koncert ''Muzika za snove '' povodom dvadeset godina postojanja međunarodnog dana dece obolele od raka .\nUčesnici koncerta su Umetnički ansambl ministarstva odbrane ,,Stanislav Binički ‘’ pod dirigentskom palicom Katarine Božić, pevaju Anđela Niniković -sopran, Stevan Karanac -tenor i Oliver Njego-bariton.\nUdruženje “Uvek sa decom“ je član Međunarodne konfederacije udruženja roditelja dece obolele od raka i od samog početka je aktivno podržalo obeležavanje međunarodnog dana dece obolele od raka. Ovaj dan je prvi put u svetu obeležen 15 janura“ 2002 , mi smo se priključili njegovom obeležavanju i obeležili ga koncertom “Strune za snove“. 'Koncert je održan u Sava centru na kome su učestvovali 'Gudači Svetog Đorđa', violinista Dragan Radosavljević Loford i Julijan Rahlin i pamtomimičar Marko Stojanović.\nICCPO je odlučio da se već naredne godine 2003 ,međunarodni dan dece obolele od raka obeleđava 15 februara. Na inicijativu udruženja“Uvek sa decom“ kojoj su se priključila i druga udruženja od 2013 godine ovaj dan je uvršten i u Kalendar javnog zdravlja Republike Srbije.\nMeđunarodnoi dan dece obolele od raka se obeležava sa ciljem podizanja svesti o raku kod dece i dodatne podrške naporima koji imaju za cilj obezbeđivanje adekvatne dijagnostike, lečenja i podrške porodicama.


Wednesday, 18 March 2015 09:02\nUkoliko želite da popravite ocjene, "razbijete" sutrašnju prezentaciju na poslu ili smanjite rizik obolijevanja od Alchajmerove bolesti, ovo je trik koji će vam pomoći.\nVjerovali ili ne, u pitanju je najobičnija šetnja! Svako od nas zna da je hodanje na svježem vazduhu veoma dobro za naše zdravlje i fizičku formu, ali u novom istraživanju se tvrdi da šetnja može da pogoduje i rastu našeg mozga.\nIstraživači su otkrili da energično hodanje tri puta nedjeljno povećava hipokampus, važan dio mozga zaslužen za pamćenje, kratkoročno i dugoročno, ali i sortiranje primljenih informacija, i upravo ovo područje mozga prvo strada kad neko oboli od Alchajmerove bolesti.\nNakon eksperimenta vršenih na 120 muškaraca i žena u dobi 55 do 80 godina, od kojih su tražili da idu u šetnju bržim hodom 40 minuta tri puta nedeljno, naučnici su zaključili da tokom godina šetanja dolazi do malih ali uočljivih promjena na bolje.\nU slučaju učesnika u ovom eksperimentu, hipokampus je porastao za dva posto nakon godinu dana redovne šetnje, o čemu su autori studije izvijestili na godišnjoj konferenciji Američkog društva za napredak nauke.\nMeđutim, u istraživanju je učestvovala druga, kontrolna grupa ljudi, koji su bili zamoljeni da tokom tih godinu dana rade vježbe istezanja, gimnastiku i slično. Pokazalo da se kod njih isto područje mozga smanjilo za 1,5 odsto.


Od večeras kazne za one koji ne poštuju policijski čas (VIDEO) | Trebinje Danas\nOd večeras kazne za one koji ne poštuju policijski čas (VIDEO)\n22.03.2020. u 19:13\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač rekao je da će policija od večeras provoditi mjere kažnjavanja prema onim koji prekrše zabranu kretanja tokom policijskog časa.\n- Biće novčano kažnjeni sa 500 do 1.500 KM - rekao je Lukač.\nOn je naveo da je policija sinoć upozorila više od 160 građana na obavezu poštovanja policijskog časa.\n- MUP je, po naredbi Republičkog štaba za vanredne situacije, uveo policijski čas u Srpskoj. Veći broj građana nije bio upoznat i imali smo određen broj ljudi koji se našao na ulicama. Nismo ih kažnjavali, već samo upozorili. Preko 160 ljudi je upozoreno, ali već danas su svi, putem medija, upoznati sa mjerama i počeće mjere kažnjavanja - rekao je ministar unutrašnjih poslova Srpske.\nLukač je naglasio da građani treba da budu veoma odgovorni i da se pridržavaju uputstava.\n- Grđani moraju da se ponašaju odgovorno, naročito oni koju organizuju žurke i roštiljana, a imamo informacije da to čine, jer dovode u opasnost sebe i svoje porodice i sve nas. Ima mnogo ljudi koji ne ispoljavaju mjere virusa, ali su prenosioci, i na taj način ugroziće one čije je zdravlje ugroženo - rekao je on.


MTS 14.oktobar Kraljevo\nMAŠINSKI TEHNIČAR KK\nBiblioteka - raspored\nJKP PUTEVI / JKP VODOVOD\nPredstavnici škole posetili su danas (27.10.2021.) kompaniju Pomak jednog od lidera u regionu u izradi linija za proizvodnju stočne hrane, opreme za proizvodnju masa za završne građevinske radove i linija za proizvodnju peleta.\nI ovde se sa rukovodstvom kompanije razgovaralo o dualnom obrazovanju Bravara zavarivaca i Tehnicara za kompjutersko upravljanje CNC masina.\nSa obzirom na planirano proširenje obima poslovanja i kupovinu novog CNC lasera i CNC struga biće uslova za učenje kroz rad, ali i za zapošljavanje novih mladih kadrova.\nZbog razvoja dualnog obrazovanja, posetili smo...\nU nastavku poseta privrednim subjektima...\nDana 13.10.2021. predstavnici skole posetili su...\nZa danasnju posetu privrednim subjektima...\nSa većinom servisa škola vec ima saradnju...\nPredstavnici skole nastavili su da obilaze...\nU poseti socijalnom partneru Metalist...\nSa nadležnima iz kompanije Eurotay ...\nJKP PUTEVI i VODOVOD\nobisli smo JKP Putevi i JKP Vodovod Kraljevo...\nZašto dualno obrazovanje?\nznanje se stiče i u školi i u kompaniji\nusvajaju se znanja u kompaniji\nohrabruje se učenikova motivisanost\nohrabruje se učenikova produktivnost\nučenik se može zaposliti kod poslodavca\nučenik može pokrenuti sopstveni posao\nprohodnost za dalje školovanje\nsmanjuju se troškovi obučavanja radnika\nDualno obrazovanje je model srednjeg stručnog obrazovanja u okviru koga se znanje stiče i u školi i u kompaniji. U zavisnosti od obrazovnog profila za koji se učenik opredeli, on već u prvom razredu može početi da ide i u kompaniju, na učenje kroz rad.\nPo ugledu na najpoznatije i najuspešnije evropske sisteme dualnog obrazovanja, koji se realizuju u Austriji i Nemačkoj, i Srbija je kao prva država u regionu usvojila Zakon o dualnom obrazovanju 2017. godine, čija je puna primena otpočela 1. septembra 2019. godine.


Početna Izjave Obećanja Izbor direktora EPS-a na konkursu do kraja 2016.\nAleksandar Antić Ministar energetike i rudarstva Aleksandar Antić\nMinistar energetike i rudarstva o raspisivanju konkursa za izbor generalnog direktora EPS-a.\n“Direktor Elektroprivrede Srbije (EPS) biće imenovan na konkursu u drugoj polovini godine.”\nNakon smene generalnog direktora EPS-a Aleksandra Obradovića zbog nepridržavanja mera štednje koje je Vlada Srbije propisala, u martu prošle godine ministar energetike najavio je izbor novog direktora za drugu polovinu 2016. godine, uz obećanje da će za tu poziciju biti raspisan konkurs.\nIako konkurs, o kom je ministar Antić govorio, ubrzo i jeste raspisan, do izbora novog direktora nije došlo, a čitav konkurs je ubrzo zaboravljen. Naime, na sednici 23. marta 2016. Vlada je raspisala konkurs za generalnog direktora EPS-a, ali je taj isti konkurs u maju poništen, zbog, kako su mediji pisali, malo prijavljenih kandidata, čijim kvalitetom u Vladi nisu bili zadovoljni.\nOd tada nije bilo nikakvih najava da će do raspisivanja novog konkursa doći, a Istinomer je pred kraj godine pokušao da od glavnih aktera, EPS-a i Ministarstva energetike, dobije odgovor na pitanje zašto se šest meseci ništa nije radilo kako bi nov konkurs bio sproveden. I dok su nam iz EPS-a odgovorili da ta pitanja nisu u njihovoj nadežnosti, iz Ministarstva energetike nismo dobili nikakva razjašnjenja.\nInače, nakon smene Obradovića Vlada je ubrzo, na sednici održanoj 15. marta, na čelo EPS-a postavila Milorada Grčića, nekadašnjeg višegodišnjeg direktora Rudarskog basena “Kolubara”. Na tu funkciju Grčić je došao sa pozicije direktora Kancelarije za društveno odgovorno poslovanje EPS-a, a u saopštenju Vlade je navedeno da će se na mestu prvog čoveka EPS-a zadržati dok se ne sprovede konkurs i ne izabere novi rukovodilac.\nI sam Grčić je tada naveo da ne zna da li će podneti prijavu na konkurs za mesto generalnog direktora.\nBlic, 8.4.2016. godine\n"Trenutno mi je prioritet da obezbedim nesmetan i siguran proces proizvodnje električne energije. Ako procenim da sam napravio neki pomak u svom radu tada ću odlučiti da li ću konkurisati za direktora EPS-a."\nS obzirom na to da je Vlada konkurs za izbor direktora poništila, ne zna se da li je Grčić uopšte i bio zainteresovan da ostane na vodećem mestu u Elektroprivredi Srbije. Međutim, ono što je i više nego jasno jeste činjenica da EPS do kraja 2016. nije dobio generalnog direktora na konkursu, kao i da novi konkurs u drugoj polovini godine nije raspisan, zbog čega Istinomer obećanje ministra Antića ocenjuje kao “neispunjeno”.\nKrajem marta javni poziv za strateškog partnera za RTB Bor 09.03.2018.\nEPS izvozi struju 22.05.2017.\nSmene direktora u gubitašima u 2016. 18.01.2017.


“Donošenje ovog zakona u RS je ključna komponenta uspostavljanja javne interne finansijske kontrole, što je u skladu sa najboljim praksama u zemljama Evropske unije”, rekao je u obraćanju poslanicima ministar finansija RS Aleksandar Džombić.\nPrema njegovim riječima, praksa je da zemlje koje imaju status kandidata za ulazak u EU pregovaraju o brojnim poglavljima s ciljem prenošenja u nacionalno zakonodavstvo usvojenih opštih propisa primjenjivih na sve zemlje članice.\nOn je rekao da je za donošenje ovog zakona vezano poglavlje koje se sastoji od tri elementa: unutrašnje finansijske kontrole javnog sektora, eksterne revizije i zaštite finansijskih interesa EU borbom protiv pronevjera i prevara.\n“Ključne evropske institucije saglasile su se da zemlje kandidati moraju reformisati svoje sisteme interne finanijske kontrole javnog sektora i eksterne revizije na način kojim se slijede najbolje prakse u EU”, podsjetio je Džombić, dodajući da trenutno Vlada i svi budžetski korisnici imaju samo dva interna revizora.\nOn je naglasio da ne treba miješati pojmove interne i eksterne revizije, navodeći da će Glavna služba revizije ocjenjivati rad interne revizije.\nPoslanik Srpske demokratske stranke Dušan Stojičić rekao je da SDS ne podržava ovaj zakon sada u nacrtu, a neće ga podržati ni kada se bude razmatrao u formi prijedloga ukoliko predlagač ne prihvati primjedbe SDS-a.\nOn smatra da zakon jeste potreban, budući da je riječ o evropskom standardu, ali da je ponuđeni koncept takav da se njime ne mogu ostvariti zacrtani ciljevi niti doći do kvalitetnih rješenja.\n“I u ovom zakonu doslovno je primijenjen koncept kao i u Zakonu o reviziji privatizacije gdje smatramo da ne može reviziju privatizacije, koju je provela Vlada, provoditi komisija kojoj je Vlada osnivač”, rekao je Stojičić.\nPoslanik Partije demokratskog progresa Dragan Mikerević rekao je da bi u nastavku procedure donošenja ovog zakona trebalo više uključiti struku kako bi se dobili očekivani efekti.\n“Neophodno je imati u vidu da je i u prošlosti bilo različitih projekata međunarodne zajednice koji su djelimično i iskomlikovali određene procedure i doveli do sadašnjeg stanja u javnom sektoru”, rekao je Mikerević.\nPoslanici su prethodno usvojili Zakon o gasu RS i prihvatili izvještaj Zakonodavnog odbora o prijedlogu autentičnog tumačenja člana 8 Zakona o zanatsko-preduzetničkoj djelatnosti.


Trke u brzom klizanju za decu na niškom klizalištu\nPočetak/Sport/Trke u brzom klizanju za decu na niškom klizalištu\nU subotu 24. februara, sa početkom u 20:30 časova, na klizalištu Sportskog centra Čair biće organizovane trke na ledu za decu do 15 godina. Prijave su obavezne a za najbolje među takmičarima obezbeđene su nagrade.\nTrke će biti organizovane po kategorijama do 6 godina , 7-8 godina, 9-10 godina , 11-12 godina i 13-15 godina.\nPrijava je obavezna i besplatna je, a svi zainteresovani mogu da se putem fb stranice kluba „Extreme“, koji je ogranizator ovog takmičenja, prijave za isto. Takođe, prijave će biti moguće putem telefona 064/127-5000 najkasnije do 20 časova na sam dan takmičenja.\n„Ukoliko neko nema svoje klizaljke a želi da se takmiči, moći će da ih iznajmi na klizalištu“, poručuju iz kluba i pozivaju svu zainteresovanu decu grada Niša da se prijave, kao i zainteresovane sponzore da deci obezbede dodatne nagrade.\nklizalište klizanje SU Extreme takmičenje trke na ledu


„Braća Vučić proslavila u Beču prvu milijardu evra“ Nosili gajbice? – REPUBLIKANSKA STRANKA\n„Braća Vučić proslavila u Beču prvu milijardu evra“ Nosili gajbice?\nHome Drugi stav „Braća Vučić proslavila u Beču prvu milijardu evra“ Nosili gajbice?\nŽestoka optužba: „Braća Vučić su proslavila u Beču prvu milijardu evra“Nosili gajbice?\nDa li se istorija ponavlja i neko se "poštenim" radom bogati u Srbiji, kao ne tako davno mladi Marko Milošević za koga je svojevremeno, tata, bivši predsednik Slobodan Milošević tvrdio da je bio vredan i nosio gajbice i tako zaradio prvi milion.\nAktuelan vic najbolje oslikava stvarnost:\n"Predsednik Aleksandar Vučić u obilasku Srbije pita prolazeći pored svake velike kompanije:"Ohoo, al napredujemo, čija je ovo kompanija, njegovi mu odgovaraju: Vašeg brata, predsedniče!" I tako za svaku na koju su naišli. Predsednik Vučić zabrinuto pita:"Zar je moguće da smo u ovoj zemlji samo nas dvojica vredni?"\nDa nije strašno, bilo bi smešno.\nPo kuloarima se krišom priča o preuzimanju, čitaj "otimanju" kompanija od strane i po komandi braće Vučić i njihovih sledbenika.\n– Javna je tajna da se u Srbiji preuzimaju firme od uspešnih biznismena, napisao je na svom Fejsbuk nalogu predsednik opštine Čajetina Milan Stamatović i lider Zdrave Srbije. Prema Stamatovićeim rečima, braća (Vučić) su nedavno u Beču proslavila prvu milijardu evra koju su stekli na ta način.\n(Izvor: Ozonpress) Foto:Print screen\nPrevious article\tZašto Vlada još uvek krije ugovor o koncesiji „Nikole Tesle“?! Next article\tZA INFORMER I PINK NIJE VEST! SRPSKI MLADI NAUČNICI OSVOJILI 10 MEDALJA!


Poznat datum kada će biti održan žreb za Australijan open - 24sedam\nPoznat datum kada će biti održan žreb za Australijan open\nSrpski teniseri će znati svoje protivnike 4. februara\n14. januar 2021, 11:13\nTanju/AP/ Photo/Andy Wong/\nNakon što su poznati svi učesnici Australijan openu koji će se održati u Melburnu od 8. do 21. februara poznato je i kada će biti održan žreb za prvi grend slem u sezoni. Organizatori turnira odlučili su da se izvlačenje održi 4.februara.\nTitulu u muškoj konkurenciji brani najbolji igrač sveta Novaka Đoković,dok u ženskoj američka teniserka Sofija Kenin, rođena u Rusiji.\nPrvi grend slem ove sezone biće po mnogim stvarima specifičan i jedinstven, od toga da je odložen za nekih mesec dana, pa da će igrači morati da budu u karatnitnu 15 dana nakon dolaska na tlo ove zemlje. Svi učesnici prvog grend slema moraće poštovati rigorozne mere koja zahteva Australija zbog pandemije korone.\nAO 2021. već je uspešniji od onog iz prošle godine, a da li znate zbog čega?\nIz Španije u Australiju istim letom: Đoković, Nadal i Tim zajedno u kreću u nove izazove\nA,to znači da neće moći slobodno da se kreću, već će moći da idu samo na trening i pravo u hotel, zbog čega su se neki teniseri odlučili da ne učestvuju na prvom grend slem u sezoni.\nKako sada stvari stoje na tribinama će moći da prisustvuje određeni broj gledalaca, tako da će biti veoma zanimljivo videti kako će se u tim uslovima snaći sami teniseri.\nInače, Novak Đoković je stigao u Adelaidu gde će biti smešten 15 dana, nakon čega se seli u Melburn, gde će biti održan ATP kup, koji je na programu od 1. februara. Upravo su prošle godine taj trofej osvojili naši teniseri\nTagovi: Austrlijan openMelburnNovak Djokovicžreb\nCedevita Olimpija okačila sporan snimak: Procenite sami šta se događalo\n14. april 2021, 23:52\nLiverpul “pucao ćorcima” protiv Reala, Borusija pogurala Siti u polufinale Lige šampiona\nValjevka se na "Fejsbuku" predstavljala kao banka, pa ojadila muškarca za 24.000 dinara


MOTOR blog » Nova Kia cee’d na sajmu Nova Kia cee’d na sajmu – MOTOR blog\nNova Kia cee’d na sajmu\n“Kia cee’d”, koji se svojim evropskim stilom, odličnim performansama, uverljivom ekonomičnošću i revolucionarnom 7-godišnjom garancijom, u poslednje četiri godine probio među prodajno najuspešnije automobile niže srednje klase, doživeo je konkretni redizajn. Premijerno u Srbiji, posetioci Sajma automobila imaće prilike da ga vide od 27. oktobra do 1. novembra na Novosadskom sajmu.\nReč je o modelima iz restilizovane game “cee’d” modela: “cee’d”, “pro cee’d” i “cee’d sw”. Obnovljeni “cee’d”, koji na tržište stiže u verzijama sa troja i petoro vrata, kao i u karavan verziji, u nižu srednju klasu ponovno ulazi na velika vrata. Sportskog izgleda, mekanih i elegantnih linija, od aerodinamično oblikovanoga prednjeg dela i atraktivne maske, preko bokova do zadnjeg dela, novi “cee’d” donosi svež pogled na porodične automobile C- segmenta. Prednji deo upotpunjen je redizajniranim poklopcem motora, agresivnijim branikom i novim svetlima, sada sa crnim rubom, koja naglašavaju njihov sportski izgled, kao i izmenjenim projekcijskim svetlima za bolje osvetljavanje. cee’d je stoga još praktičniji i sigurniji za vožnju noću. Obnovljeni “cee’d” na srpsko tržište stiže sa čak pet motora koji se, u poređenju s prethodnicima, mogu pohvaliti nižom potrošnjom goriva i nižom emisijom CO2. Boje dizel motora brane dva, u Evropi razvijena, 1,6-litarska četvorocilindraša sa direktnim ubrizgavanjem goriva i varijabilnim turbopunjačem (VGT). Slabija verzija nudi 66 kW (90 KS), dok jača nudi 94 kW (128 KS) što predstavlja konkretno povećanje snage u poređenju sa nekadašnjim motorom snage 85 kW (116 KS) koji će do dolaska snažnije verzije, odnosno, okvirno do sledeće godine još uvek biti u ponudi.\nInače, tokom Sajma potencijalni kupci novih “Kia” će, na nove modele, moći da ostvare i uštedu od 1000 evra za vozila koji se nalaze na lageru. Obezbeđeni su maksimalno kratki rokovi isporuke i povoljni uslovi finansiranja. Pored ovih modela posetioci će moći da vide i uvek atraktivnog “Sorenta”, kao i dobro poznato i pouzdano privredno vozilo “K2900”, takođe po veoma atraktivnim cenama.\nNova Kia cee’d na sajmu was last modified: October 20th, 2009 by Goran Aničić\n“Ford Fiesta” na Sajmu automobila već za 9 900 evra\nTribina o vozačkim ispitima i auto-školama


Ponovo radi "Juropijana" : Nadlanu.com\nPonovo radi "Juropijana"\nBRISEL, 23. decembra 2008. (Beta-AFP) - Evropska internet biblioteka "Juropijana", koja tri sedmice nije radila zbog blokade izazvane prevelikim interesovanjem, ponovo je otvorena u utorak, ali njen sajt i dalje funkcioniše u probnoj fazi.\n"Juropijana ponovo radi", a kapacitet servera sajta http://www.europeana.eu je "učetvorostručen", kazao je predstavnik za štampu Evropske komisije Martin Selmajr. On je rekao i da je sistem još u probnoj fazi kako bi se omogućilo "povećanje kapaciteta" u slučaju iznenadnog porasta interesovanja za biblioteku. U obaveštenju na pristupnoj stranici sajta piše da "broj korisnika ostaje ograničen u periodu najintenzivnijeg internet saobraćaja".\nEvropska komisija izrazila je očekivanje da će probna faza biti okončana u februaru, nakon čega će "Juropijana dobiti novi sadržaj kako bi postala interesantnija". Sajt Juropijane nije radio od 20. novembra, pošto njegovi serveri nisu mogli da udovolje ogromnom interesovanju - u to vreme na sajtu je zabeleženo oko deset miliona "klikova" na sat. Administratori sistema tada su obećali da će internet biblioteka ponovo biti otvorena "sredinom decembra", sa "većom bazom", a potom je to ponovo odloženo.


BiH je središte Zapadnog Balkana | Regionalne integracije | Al Jazeera Balkans\nBiH je središte Zapadnog Balkana\nMultietničnost Bosne i Hercegovine i drugih država regiona je osnova za povezivanje na bazi zajednički prihvaćenih interesa unutar euroatlanskih integracija.\nBiH je središnji dio Zapadnog Balkana - ne samo geografski, već i na svaki drugi način, posebno s obzirom na etničku i vjersku strukturu\nPiše: Lada Sadiković\nZemlje koje čine zapadnobalkansku regiju imaju mnogo zajedničkih osobina - postratno stanje, relativna ekonomska zaostalost, nedovoljna izgrađenost demokratskih institucija te nepotpuna zaštita ljudskih prava. Međutim, svaka od tih zemalja ima svoje specifičnosti, koje se moraju uočiti i istaći kako bi se prema tome odredila strategija uključivanja u regionalnu i euroatlansku integraciju.\nDok su sve druge zemlje Evrope pristupile Evropskoj uniji i NATO-u, zemlje Zapadnog Balkana čine u tome veliki izuzetak, koji jako umanjuje uspješnost cijele evropske integracije. Zajedničko za zemlje Zapadnog Balkana u ovom trenutku je činjenica da, nakon rata i genocida, formalno i stvarno tokom proteklih nekoliko godina došle u novu situaciju time što su potpisale Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s EU. Potpisivanje SSP-a znači da je otvoren put za daljnje napredovanje zemalja Zapanog Balkana ekonomskoj i međunarodnoj saradnji putem usklađivanja vlastitog zakonodavstva sa zakonodavstvom zajednice, promoviranjem funkcionalne tržišne ekonomije i snaženjem ekonomskih odnosa, što sve zajedno ima značaj za regionalnu saradnju i euroatlanske integracije.\nBosna i Hercegovina je jedina zemlja u regionu koja u drugoj godini nakon obavezivanja na uvjete krši Privremeni sporazum i to u njegovim suštinskim odredbama. Bosna i Hercegovina, za razliku od svih drugih država koje su izrazile aspiraciju ka euroatlantskim integracijama (NATO i EU) nema državu koja bi omogućila ostvarivanje osnovnih ciljeva i vrijednosti koje pretpostavlja punopravno članstvo u ovim asocijacijama.\nU Ustavu BiH još su prisutne odredbe koje diskriminiraju građane po etničkom, vjerskom i nacionalnom osnovu.\nDovoljno je reći da u ustavnom i pravnom sistemu Bosne i Hercegovine još uvijek nisu primijenjeni ni principi političke reprezentacije na bazi slobodnih i pravičnih izbora ni princip podjele vlasti, što je neophodan uvjet razvoja moderne i demokratske pravne države. Uz to u Ustavu Bosne i Hercegovine još su prisutne odredbe koje diskriminiraju građane po etničkom, vjerskom i nacionalnom osnovu. Prema tome, suština i specifičnost pozicije države Bosne i hercegovine je u tome da se još uvijek ponaša prema provizornom ustavnom dokumentu datom u Aneksu 4 Općeg okvirnog sporazuma za mir, koji bi se, prema savremenim saznanjima, ustavno-pravne nauke teško mogao nazvati pravim ustavom.\nJedinstvo među članicama\nPosebnu prepreku uspješnoj integraciji predstavlja država Bosna i Hercegovina, u kojoj se još, 17 godina poslije rata, ne primjenjuje Evropska konvencija za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda. Sukob Ustava Bosne i Hercegovine i ove konvencije štetan je u prvom redu za Bosnu i Hercegovinu, ali je velika smetnja i za integraciju regiona. Upravo je za integraciju regiona, kao i Evrope u cjelini, Evropska konvencija uvjet i pretpostavka svake uspješne saradnje. Cilj Vijeća Evrope je da se ostvari veće jedinstvo među članicama, a jedan od načina postizanja tog cilja je očuvanje i daljnje provođenje ljudskih prava i osnovnih sloboda.\nPretpostavlja se da će se i ostale države koje čine region razvijati kao demokratske i pravne države, koje štite ljudska prava. U državama regiona još uvijek su vidljive posljedice rata i nacionalističke indoktrinacije. Sa gledišta integracija važno je naglasiti da su u pojedinim zemljama zapadnog regiona koje neposredno okružuju Bosnu i Hercegovinu još uvijek prisutne težnje ka pripajanju pojedinih teritorija Bosne i Hercegovine, ostvarivanja jednostranih utjecaja na Bosnu i Hercegovinu i podrivanja njene stabilnosti. Najmarkantnije u tome je težnja pojedinih država iz regiona da koriste spomenute slabosti države Bosne i Hercegovine da bi sada, u miru, sredstvima političkog, ekonomskog i drugog pritiska, ostvarili one ciljeve koje nisu uspjele ostvariti tokom proteklog rata.\nCilj Vijeća Evrope je da se ostvari veće jedinstvo među članicama, a jedan od načina postizanja tog cilja je očuvanje i daljnje provođenje ljudskih prava i osnovnih sloboda.\nZnačajan napredak prema članstvu u NATO-u kojeg su ostvarile sve zemlje Zapadnog Balkana svakako da više ne dopušta mogućnost sukoba među državama kakav je bio početkom 90-ih godina. Međutim, i u sadašnjim okolnostima moguće je izazivanje ozbiljnih kriza i tenzija u Bosni i Hercegovini, pa time, povratno, i u drugim državama. Ove tendencije se posebno ogledaju u težnji da se i nakon potpisivanja SSP-a ostvaruju separatni odnosi između susjednih država i pojedinih entiteta u Bosni i Hercegovini. Ukoliko je sadašnji provizorni Ustav Bosne i Hercegovine dopuštao uspostavljanje paralelnih odnosa između susjednih zemalja i entiteta, onda su ti odnosi danas, poslije svih obaveza koje su države Zapadnog Balkana prihvatile u okviru euroatlanskih integracija, sasvim prevaziđeni. Države Zapadnog Balkana, kao i općenito sve evropske države, dužne su svoje odnose, opće ili posebne, održavati s državom Bosnom i Hercegovinom.\nFunkcionalna i moderna državu\nUpravo zato se potpisivanjem SSP-a postavlja zadatak da svaka zemlja Zapanog Balkana stvori i afirmira funkcionalnu modernu državu, koja će biti u stanju prihvatiti zakonodavstvo EU i sve drugo što podrazumijeva članstvo u toj evropskoj organizaciji. Jedino kao takve države Zapadnog Balkana mogu uspostaviti pouzdane odnose sigurnosti u regionu, koji podrazumijevaju uspješnu borbu protiv terorizma, organiziranog i svakog drugog kriminalita. EU mora posebnu pažnji posvetiti Bosni i Hercegovini, pošto je bez njene političke i druge sigurnosti iluziorno očekivati odnose stabilnosti i demokratske komunikacije među državama Zapanog Balkana, posebno u četverouglu Srbija, Crna Gora, Hrvatska i Bosna i Hercegovina.\nIzgradnja modernog ustava ima veliki značaj za daljnji razvitak Bosne i Hercegovine u pravcu euroatlanskih integracija, ali ona ima i veliki značaj za susjedne zemlje unutar regiona.\nIzgradnja modernog ustava ima veliki značaj za daljnji razvitak Bosne i Hercegovine u pravcu euroatlanskih integracija, ali ona ima i veliki značaj za susjedne zemlje unutar regiona. Ta naglašena i intenzivirana izgradnja države Bosne i hercegovine, nakon neopravdano velikog zakašnjenja od 17 godina, ima funkciju odvraćanja od svih onih iredentističkih aspiracija koje još uvijek postoje u političkom životu susjednih država. Ustvari, moglo bi se reći da izgradnja Bosne i Hercegovine na takav način može djelovati pozitivno na razvoj demokratskih odnosa u susjednim državama, jer će olakšati istinskim proevropskim demokratskim opcijama da prevladaju sve one snage koje svoju političku moć izvlače iz osvajačkih ambicija i apetita prema teritoriji Bosne i Hercegovine.\nPristupanje svih država koje pripadaju regiji SSP-a znak je da su otišle korak naprijed u ostvarivanju ciljeva Općeg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini u pogledu poštovanja međusobne suverene jednakosti, rješavanja spornih pitanja mirnim sredstvima i uzdržavanja od bilo kakvih akcija putem prijetnje ili upotrebe sile ili na bilo koji drugi način protiv teritorijalnog integriteta ili političke nezavisnosti Bosne i Hercegovine ili bilo koje druge države, kako to piše u Članu 1. Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nVišenacionalni karakter može biti faktor povezivanja među državama, a ne samo sukobljavanja, što je bilo često u prošlosti regiona.\nPoštovanje ljudskih prava i sloboda u Bosni i Hercegovini i drugim državama regiona svakako je neophodan uvjet ostvarivanja ne samo dejtonskih obaveza, nego i zajedničkih ciljeva koji proizilaze iz SSP-a. Da bi Bosna i Hercegovina uspješno ostvarivala svoju ulogu u okviru sistema regionalne i euroatlanske integracije Zapadnog Balkana, potrebno je da što je moguće prije prevlada sve nedorečenosti i slabosti vlastite ustavne i državne strukture.\nBosna i Hercegovina je središnji dio Zapadnog Balkana, i to ne samo geografski, nego i na svaki drugi način, posebno s obzirom na etničku i vjersku strukturu svog stanovništva. Višenacionalni karakter može biti faktor povezivanja među državama, a ne samo sukobljavanja, što je bilo često u prošlosti regiona. Stoga, treba iskoristiti sadašnju novu historijsku poziciju koja je nastala potpisivanjem SPP-a, da multietničnost Bosne i Hercegovine i drugih država regiona bude osnova za povezivanje država na bazi zajednički prihvaćenih interesa unutar euroatlanskih integracija.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: "Plantaže" zbog duga Opštini Tuzi četvrti dan u blokadi\n03. 12. 2021. 20:10 >> 20:12 1\nSPOR I PRED SUDOM\nIako su Plantaže uplatile Opštini Tuzi veći dio novca koji ta kompanija duguje zbog neizmirenog poreza za 2019, račun joj ni četvrti dan nije odblokiran. Uprava Plantaža je zbog više od pola miliona eura koje potražuje Opština Tuzi pokrenula postupak pred Upravnim sudom. Sve ovo dodatno otežava poslovanje Plantaža koje su naslijedile nagomilane dugove prethodne uprave.\nZlatno doba kompanije Plantaže pamti radnik Rade Bjelanović kojeg dijeli godina do penzije. Radni vijek proveo je kao voćar vinogradar i poručuje da je nekad bila privilegija tamo raditi.\nKako je istakao, moralo se biti zadovoljno, jer su imali solidnu platu, regres, Vrnjačku banju, 13 platu, zimnicu...\nTako je bilo nekad, a sada tu kompaniju muče brojni problemi. Tako je račun Plantaža četiri dana bio blokiran od Opštine Tuzi, zbog duga od pola miliona eura za porez iz 2019. Taj iznos uprava kompanije ne priznaje, zbog čega su pokrenuli postupak pred Upravnim sudom.\nIz uprave Plantaža naglašavaju da u konkretnom slučaju Opština Tuzi zloupotrebljava osnov za utvđivanje tržišne vrijednosti nepokretnosti.\n"Uprkos dogovoru da Opština Tuzi neće donositi jednostrane odluke do okončanja upravnog spora, radi očuvanja dosadašnjih dobrih poslovnih odnosa, pokrenut je postupak prinudne naplate. Ove okolnosti, privremeno, dodatno otežavaju poslovanje Plantaža", poručuju u saopštenju Uprave.\nIako ne priznaju, Plantaže, dug po sili zakona moraju platiti.\nKako cijelu situaciju objašnjava predsjednik Opštine Tuzi Nik Đeljošaj reporteri TVCG nijesu saznali, jer ni juče ni danas nije odgovarao na pozive.\nNo, problemi u nekad najuspješnijoj kompaniji nijesu od juče, kaže bivša finansijska direktorica Plantaža, Valerija Saveljić, a do toga je, kako navodi, dovelo bahato ponašanje prethodne uprave.\n"Došlo je do nekontrolisanog trošenja, došlo je do pada prihoda. Malo lagodnog i nonšalantnog života i sve je dovelo do stanja koje je danas. Došlo je do jednog zaduživanja kod banaka, pa danas imamo veliko zaduženje i visoke kamate", kaže Saveljić.\nZato i Bjelanović i Saveljić apeluju na Vladu da sačuva Plantaže.\n"To je najljepši crnogorski biser i mi moramo da sačuvamo to bogatstvo", poručuje Saveljić.\nBjelanović kaže da treba biti ekspert da se uništi ovakva firma.\n"Ako što ovi novi ne uspiju, ovo je gotovo", smatra Bjelanović.\nKompanija "13. Jul – Plantaže“ osnovana je davne 1963. Posjeduju 11 miliona čokota vinove loze, a godišnje proizvedu 22.000 tona grožđa ili 17 miliona flaša vina i najpoznatiji su crnogorski brend.\nPlantaže Opština Tuzi\nTuzi neće blokirati račun Plantaža\nOtvoren Zimski bazar


Kako tuga može biti korisna – The Kiosk\nKako tuga može biti korisna\nby adminin Zanimljivoon Posted on 07/11/2009\nLoše raspoloženje može da bude i korisno, jer je čovek pod njegovim dejstvom manje lakoveran, sposobniji je da procenjuje druge i – bolje pamti, zaključili su australijski stručnjaci sa Univerziteta Novog Južnog Velsa.\n“Dok pozitivno raspoloženje podstiče kreativnost, fleksibilnost, saradnju i oslanjanje na mentalne prečice, negativno izaziva pojačanu pažnju, brižljivije premišljanje i obraćanje veće pažnje na spoljni svet”, ističe profesor psiohologije na tom univerzitetu i vođa istraživanja Džozef Forgas.\nForgas dodaje da je istraživanja njegovog tima pokazalo i da “tuga promoviše strategiju prerade informacija najbolje prilagođenu zahtevnijim situacijama”, preneo je Rojters.\nAustralijski tim je do ovakvih zaključaka došao sprovođenjem nekoliko eksperimenata, koji su otpočeli prikazivanjem ispitanicima veselih ili tužnih filmova i prisećanjem na pozitivne i negativne događaje u životu.\nU jednom od eksperimenata od ispitanika je zatraženo da procene istinitost urbanih mitova i glasina. Utvrđeno je da ljudi u negativnom raspoloženju u njih manje veruju.\nLjudi lošeg raspoloženja takođe su bili manje skloni da donose brzoplete odluke na osnovu rasnih ili verskih predrasuda i manje skloni pogreškama kada je od njih traženo da se prisete nekog događaja kojem su prisustvovali.\nTakođe je utvrđeno da su neraspoložene osobe bolje u prezentaciji svog stanovišta pismenim putem.\n“Ljudi u negativnom raspoloženju manje su podložni greškama u prosuđivanju, otporniji su na iskrivljavanje situacija kojima su bili očevici i bolji u stvaranju kvalitetnih, efektnih i ubedljivih poruka”, zaključio je profesor Forgas.


VUČIĆ : CVETANOVIĆ TRAŽI PARE I INVESTITORE - JUGPRESS\nVUČIĆ : CVETANOVIĆ TRAŽI PARE I INVESTITORE\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas u Leskovcu da će Vada Srbije značakni pomoći jugoistok zemlje I dodao da će svi oni koji žele da ulažu u ovaj deo zemlje dobijati posebne subvencije.\n“Želimo da ojačamo jug Srbije”, rekao je Vučić prilikom obilaska Zelene zone I najavio otvranje novih radnih mesta u Leskovcu, Vladičinom Hanu i Vranju.\nOn je dodao da će u Vladičinom Hanu biti tvorene dve fabrike, koje će zaposliti po 400 radnika, a u Vranju fabriku koja će zaposliti 3.000 osobe.\nVučić je rekao I da će kompanije Džinsi I Jura dobiti podsticajna sredstva z povećanje broja rafnika u Leskovcu.\n“Očekujemo da mnogo toga uradimo u Pčinjskom i Jablaničkom, Topličkom , Nišavskom i Pirotskom okrugu, na jugu I jugoistoku Srbije I davaćemo posebne mere subvencija za ovaj deo zemlje”, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da postoji više preduzeća iz Ruske federacije, Kine, Ujedinjenih arapskih Emirata i drugih zemalja, koje su zainteresovane za prehrambenu industriju I dodao da će “pokušati” barem jedno ili dva da dovede u Leskovac.\n“I daj zvaršavajte više taj kolektor za prečišćavanje otpadnih voda, zbog njega boli glava I nas I ove u Evropskoj Uniji, poručio je Vučić lokalnoim vlastima u Leskovcu I dodao da je za te namene u gradski budžet iz republičkog prebačeno pedeset miliona dinara.\nVučić je, posle obilaska radova na kolektoru za prečišćavanje otpadnih voda u selu Bogojevce kod Leskovca, rekao da je reč o “kapitalnom ulaganju od gotovo dvadeset pet miliona evra”.\n“Najznačajnija finasijska sredstva I najviše novca od deset I po miliona evra obezbedila je Evropska unija, Vlada Holandije bi trebalo da učestvuje sa oko osam miliona evra a Republika Srbija do šest miliona a grad sa 650.000 evra”, rekao je Vučić.\nOn je dodao I da je “”važno znati” da će u trečoj fazi sa osamdesetak kilmetara kanalizacione mreže biti pokriveno sedamnaest naseljenih mesta sa oko 20.000 stanovnika I da će “rešavanje pitanja I upravljanje otpadnim vodam biti bolje rešeno nego u Beogradu”.\nOn je rekao I da je “ovo početak pridavanje veće pažnje drigim projekrima jer smo se dosada bavili državnim novčanikom”\n“Oprkos činjenici da su nas mnogi osporavali I smejali se, sada to više ne čine a mi smo I u julu mesecu imali suficit od 2,2 milijarde dinara, očekujemo da dobra trend umanjenja deficit nastavimo I u narednom period”, rekao je Vučić.\nOn je ukazao da postoji problem sa deficitima lokalnih budžeta I poručio da oni što pre mora da budu smanjeni na ispod šest posto.\n“Kao što vidite, Srbija I zvanično izlazi iz recesije .MMF će u naredne dve nedelje doneti odluku o promeni svoje prognoze. Sa minus jedan promenili su na minus 0,5pa na nula. Sad će sa nule na promene na plus 0,5 “, rekao je Vučić koji očekuje pozirivan tren I u ovoj godini što ocenjuje kao “pravo malo čudo” za koje su “zaslužni gradjani Srbije”.\nOn je rekao da se pokazalo da je govorio istinu kada je najavljivao pozitivni rast srpske privrede u ovoj godini od 0,5 fo 1 odsto, dok je MMF imao negativne prognoze\nVučić je predstavnicima lokalnih vasti poručio da moraju da budu agresivniji u traženju investirora I pomoći od Vlade Sebije.\nNa pitanje JUGpressa da će Vlada Srbije davati subvencije za otvaranje novih radnih mesta I domaćim komanijama a ne sano strain I sugestiju da bi, primera radi Interl-lemind mogao da radi uz tu pomoć jer ima nove hale I mašine , Vučić je odgovorio da će “pomioć dobiti svi koji je zatraže”.\nOn je rekao I da je gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović tražio “kao I svi što traže, pare I investitora”.\n“Traže pare, traže 600.000 evra d aim ne naplatim za prenamenu zemljišta iz poljoprivrednog u gradjevinsko I traže, naravno, da dovedemo investiture. Ovo drugo ćemo da obezbedimo, to sam im rekao ,ovo prvo ćemo još da razgovaramo”, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da “Jura” traži oko trideset miliona dinara za novu halu na 14 hektara u Leskovcu I 265 miliona, ili 2,5 miliona evra, subvencija za nova zapošljavanje “, rekao je Vućić I dodao da “ne razume one koji su se hvalili das u pravili Zelenu zonu a da nisu imali nijednog investitora”.\nOn danas obilazi opštinu Crna Trava gde će posetiti farmu i mlekaru ŠURIK-INVEST I obratiti se gradjanima na trgu.\nPrilikom predhodnog dolaska, obecao nam je “bar jednu fabriku”.\nSada je već galantniji, pa govori o “jednoj ili dve”.\nNešto mi govori, da će nam sledećom prilikom obećati, dve ili tri. 😀


Tanjug 22. oktobra 2021. 18:46\nNJUJORK/LONDON – Nafta je na putu da zabeleži devetu uzastopnu nedelju rasta, što je najduži period uspona cena na sedmičnom nivou od 2015. godine, jer su isporuke proizvođača iz OPEK+ grupe na tržište skromne, a zalihe sirove nafte u SAD opadaju.\nFjučersi američke WTI nafte za isporuku u decembru porasli su za 77 cent ili 0,9 posto, na 83,27 dolara po barelu na NJujorškoj berzi, i na putu su da ostvare dobitak od 2,0 procenta u odnosu na prošlu nedelju, prema podacima koje u realnom vremenu objavljuje portal oilprice.com.\nCena decembarskih fjučersa severnomorske nafte Brent ojačala je za 54 centa ili za pola procenta, na 85,08 dolara po barelu na evropskoj Interkontinentalnoj berzi u Londonu. NA nedeljnom nivou je u porastu za 0,7 procenata.\nPredsednik SAD-a DŽo Bajden izjavio je četvrtak uveče da bi Amerikanci trebalo da očekuju visoke cene benzina i u narednoj godini jer članice Organizacije zemlaja izvoznica nafte i drugi strani proizvođači ne snabdevaju tržište dovoljnim količinama, preneo je „Blumberg“.\nZalihe u najvećem američkom čvorištu za skladištenje nafte su pale na nivoe koji su poslednji put viđeni kada su cene „crnog zlata“ bile 100 dolara za barel.\nNova livnica na Novom Beogradu ponuđena za 26 miliona evra\nPismo o saradnji Vojvodine i kineske provincije Šandong\nNova livnica na Novom Beogradu ponuđena za 26 mln evra\nEr Srbija od početka godine prevezla više od 1,5 miliona…


Paraćin: Počelo potpisivanje peticije "Ne damo Grzu" - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Paraćin: Počelo potpisivanje peticije „Ne damo Grzu“\nParaćin: Počelo potpisivanje peticije „Ne damo Grzu“\nU Paraćinu je danas, u organizaciji NVO Alternativni parlament građana (APG), počelo potpisivanje peticije protiv izgradnje mini hidroelektrane na reci Grzi koja će biti upućena Vladi Srbije i nadležnim ministarstvima i institucijama.\n2Piše: FoNet 04. decembra 2018. 16.39 Izmenjeno: 16.40\nFoto: Youtube screenshot/ Nemanja Arsić\nPredsednik APG Milan Ilić rekao je FoNetu da će prikupljanje potpisa za peticiju pod nazivom „Ne damo Grzu“ trajati mesec dana i da je cilj da se sakupi 10.000 potpisa građana Paraćina koji se protive izgradnji te elektrane.\nGrađani su revoltirani zbog najave izgradnje mini hifroelektrane na Grzi koja je pravi ekološki i turistički biser ovog kraja. To pokazuje i odziv na akciju potpisivanja peticije i već u prva dva sata sakupili smo 375 potpisa, rekao je Ilić.\nPrema njegovim rečima, izgradnja elektrane je neracionalna jer kilovati koje će ona proizvesti ne mogu nadoknaditi štetu koju će naneti eko sistemu i turizmu u zoni Grze.\nTo je „klanje vola za kilo mesa“.\nHidroelektrana će iscrpiti vodu iz jezera na Grzi, koje nije veliko i koje i sada tokom leta ostane bez dve trećine vode, predočio je Ilić. Izvorište Grze i dva veštačka jezera nizvodno od njega su proglašena prirodnim dobrom od značaja za lokalnu zajednicu i taj prostor je zaštićen, a izgradnja mini hidroelektrane predviđena je van zaštićene zone.\ngrza, paracin, peticijaParaćin\n04. decembra 2018. u 17.57\nza derivacione MHE na rekama Srbije!!!\n04. decembra 2018. u 19.52\nZar je potreban komentar?Neodgovorno,bahato ponasanje sve u svrhu opstanka na vlasti!!


NBA Top 5 - DeRozanov šou program - Sportske.net\nNBA Top 5 - DeRozanov šou program\nOd pet najlepših poteza večeri, tri su delo asa Reptorsa.\nJokićeva asistencija u konkurenciji za najbolju u sezoni!Derozan izveo potez večeri, i to u kakvom trenutku!Greg Popovič nema dilemu ko je najbolji košarkaš na planetiToni Parker vratio vreme! Gledamo teksaški derbi i reprizu istočnog finala!Barkli otpisao Bulse\nJutros smo dobili po još po jednog polufinalistu plej-ofa i na Istoku i na Zapadu, Toronto je posle dosta muka slavio u Milvokiju i dobio seriju sa 4:2, a viđen je i brejk Sparsa u Memfisu, pa ni u ovom duelu neće biti majstorice.\nTo znači da smo dobili prve polufinalne parove u obe konferencije, na Zapadu ćemo gledati tesaški obračun između Hjustona i San Antonija, a na Istoku reprizu prošlogodišnjeg konferencijskog finala Klivlednd - Toronto.\nPotez večeri je brutalno zakucavanje DeMara DeRozana posle silovotog prodora kroz reket, koje je bilo možda i ključni momenat utakmice na kojoj su Baksi uspeli da istope minus od 25 poena, da povedu u finišu poslednje četvrtine, ali zbog slabe koncentracije sa linije slobodnih bacanja nisu uspeli da izbore majstoricu.\nSa meča odigranog u Viskonsinu na najnovijoj top listi su još tri poteza, još dva su DeRozanova, a ni ovog puta nije moglo da prođe bez lomljenja obruča Janisa Adetokunba.\nIz duela između Memfisa i San Antonija u Tenesiju izdovjena je samo trojka pleja Grizlisa Majkla Konlija sa zvukom sirene na isteku prvog kvartala.


Ko će biti na novom spisku za britanske sankcije? | Ekspres.net\nKo će biti na novom spisku za britanske sankcije?\nUdar na Londongrad\nKao navodni "stubovi podrške Putinovom režimu", na meti su bili i pre osam godina, ali mere koje su tada preduzete nisu im mnogo naudile. Sada očekuju drugi udar koji će, kako se najavljuje, biti žešći od svih pređašnjih, mada upućeni strahuju da će to biti samo repriza već viđenog.\nReč je o ruskim magnatima koji su dobar deo svog bogatstva "parkirali" u Ujedinjenom Kraljevstvu, mahom u Londonu, na tamošnjoj berzi ili u nekretninama u otmenim četvrtima prestonice koja je, zbog njihovog velikog prisustva, u medijima dobila nadimke "Londongrad" i "Moskva na Temzi".\nLondon, gde je danas gotovo svaki treći stanovnik rođen izvan Ujedinjenog Kraljevstva, vekovima je doduše privlačio bogate strance i pružao im dobrodošlicu, bilo da je reč o američkim bankarima, arapskim šeicima ili profiterima iz "jedne zemlje sa dva sistema".\nGosti iz Rusije su, međutim, relativno novi fenomen. Poznati kao "oligarsi", ova nova klasa tajkuna i poslovnih magnata London zaposeda već tri decenije, od raspada Sovjetskog Saveza početkom poslednje decenije prošlog veka kada je ekonomski bankrotirani socijalizam zamenjen divljim kapitalizmom.\nU kome su oni, u dosluhu sa vlastima, haotičnu tranziciju iskoristili da se obogate brzinom nezabeleženom u istoriji – da doslovno "preko noći" postanu dolarski milijarderi. Njihov status u Ujedinjenom Kraljevstvu i njihovo bogatstvo u fokus su dospeli u kontekstu aktuelne krize izazvane prisustvom više od stotinu hiljada ruskih vojnika na ruskoj strani granice sa Ukrajinom, uz svakodnevna podsećanja da je svrha te sile, izostanu li ustupci koje, u formi "crvenih linija", Moskva traži od Amerike i geopolitičkog Zapada u celini – okupacija Ukrajine.\nNa šta će se odnositi sankcije protiv Rusije, ukoliko do njih dođe\nSvet 29.01.2022. 09:55\nLiz Tras, šefica diplomatije Ujedinjenog Kraljevstva, u nedavnoj izjavi najavila je usvajanje novih zakona koji bi, u slučaju da se strepnje o ruskoj agresiji obistine, omogućili uvođenje dosad najoštrijih sankcija prema „širokom opsegu pojedinaca i poslovnih entiteta povezanih sa Kremljom“. Odredbe predloženih zakona, između ostalog, vlasti Ujedinjenog Kraljevstva ovlašćuju da sankcionišu svaku kompaniju koja je na bilo koji način povezana sa ruskom državom, uz blokadu imovine onih koji ih kontrolišu i istovremenu zabranu ulaska u zemlju. Ova izjava bila je adresirana na Moskvu, odakle je brzo uzvraćeno, komentarom spoksmena ruske vlade Dmitrija Peskova, koji je rekao da je u pitanju "otvoreni napad na biznis" i "razlog za ozbiljnu brigu međunarodnih finansijskih struktura".\nUkrajinu ne(i)ma ko da brani\nLjudska cena invazije\nSvet 15.02.2022. 07:05\nNajava novih mera podsetila je na stare, donete 2014, posle ruske aneksije Krima, strateškog poluostrva na jugu Ukrajine sa komplikovanom istorijom. Tada je sankcionisano 180 pojedinaca i 48 firmi, što međutim nije donelo neku bitnu pomenu u (obostranoj) ljubavi ruskih oligarha i britanske države.\nRuski biznismeni su, naime, nastavili da iz Londona kupuju britanske i evropske kompanije: prema podacima koje je nedavno izneo američki poslovni dnevnik "Volstrit džornal", za te poduhvate je tokom prošle godine potrošeno 28,2 milijardi dolara (poređenja radi, oligarsi su na Starom kontinentu najviše investirali 2007 – 152 milijarde).\nPerionica ili sušionica Ozbiljan problem sa ovim brojkama je, međutim, metodologija kojom se do njih došlo: prema važećim pravilima, kao ruski se ne smatra kapital koji je pre toga bio registrovan negde drugde (uključujući i "poreske rajeve"), tako da su zvanični bilansi u ovom pogledu znatno skromniji od stvarnih.\n"Transparensi internešenel", međunarodna nevladina organizacija sa sedištem u Berlinu koja prati globalnu korupciju, evidentirala je dve milijarde dolara investiranih u londonske nekretnine, čiji su titulari kompanije iz poreskih rajeva za koje se osnovano sumnja da su im vlasnici ruski oligarsi. Prema jednom izveštaju Obaveštajnog komiteta Parlamenta iz 2020. na koji se poziva „Džornal“, London u suštini nije „perionica“ sumnjivog ruskog novca, koliko je njegova „sušionica“, jer samo dovršava ono što je u poreskim rajevima već obavljeno.\nFrancuski ekonomista Toma Piketi, autor već antologijske knjige „Kapital u 21. veku“, procenjuje u tekstu o „kapitalu u Rusiji“ objavljenom u aprilu 2018, da je ukupan iznos novca na inostranim računima bogatih Rusa veći od BDP-a Rusije (koji se procenjuje na nešto manje od hiljadu i po milijardi dolara). "Ti ruski bogataši", napisao je Piketi, "žive između Londona, Monaka i Moskve. Neki od njih nikad nisu napustili Rusiju, ali je kontrolišu preko svojih inostranih entiteta".\nPo ovom profesoru, "mnogobrojni posrednici i zapadne firme u ovom procesu su pokupili značajne mrve", a Piketijev zaključak je da "zloupotreba ovih fondova nema presedana u istoriji".\nU slučaju Velike Britanije, taj novac je povezan i sa konkretnim ličnostima koje su u dobroj meri integrisane u sisteme kako Rusije tako i Britanije. U London su se doseljavale na osnovu "investitorskih viza" koje su im omogućavale i trajne radne i boravišne dozvole. Privlačnost britanske prestonice uz to je ojačana pravnom sigurnošću ("vladavinom prava") i podržana armijom izuzetno kvalifikovanih advokata, bankara, finansijskih i poslovnih savetnika koji su im na raspolaganju u procesu "odomaćenja" u Londonu i uključenja u britansko društvo.\nPored toga što postaju vlasnici luksuznih nekretnina i što im investitorske vize omogućavaju boravak u Ujedinjenom Kraljevstvu bez ograničenja, neki ruski oligarsi su dodatnu pažnju privukli i svojim nesvakidašnjim ulaganjima kao što je kupovina fudbalskog kluba Čelsi od strane Romana Abramoviča ili investicije Evgenija Lebedeva u dva britanska ("Ivning standard" i "Indipendent") dnevna lista (i jedan ruski: "Novaja gazeta").\nPoseban vid veza sa zemljom domaćinom je i školovanje njihove dece na prestižnim britanskim univerzitetima. A ono što se ređe pominje, to je da je novac ruskih oligarha trošen u Londonu tokom minule tri decenije bio i faktor ukupnog britanskog prosperiteta. Novi spiskovi Na spisku 180 pojedinaca koji su sankcionisani 2014. posle aneksije Krima su i trojica oligarha koji su, po proceni londonskog "Gardijana", veoma bliski sa Putinom. To su Jurij Kovaljčuk (procenjeno bogatstvo: 4 milijarde dolara), Arkadij Rotenberg (3 milijarde), Nikolaj Šamolov (dve milijarde), kao i trojica sadašnjih i bivših državnih funkcionera: bivši oficir KGB-a Sergej Čemezov (3 milijarde), sekretar Ruskog saveta bezbednosti Nikolaj Petrušev (2 milijarde) i šef FSB-a (Federalne službe bezbednosti) Aleksander Bortnikov.\nKo će biti na novom spisku za britanske sankcije zasad se ne pominje, ali se na drugoj strani već uveliko sumnja u delotvornost tih mera, s obzirom na to da je zaštita anonimnosti investitora u korenima britanskog pravnog sistema, što precizno utvrđivanje porekla i obima "prljavog" novca i njegovo nezakonito pretvaranje u onaj legalni čini neizvodljivim bez saradnje kako Rusije tako i zemalja u kojima se troši ili oplođava. Nije zanemarljiva ni činjenica da su Britanci bili ti koji su, od kolapsa svoje kolonijalne "imperije u kojoj sunce nikad nije zalazilo", bili glavni promotori labave regulative u svetskim finansijama – i od toga profitirali, pa bi demontaža postojećeg sistema bila ravna sečenju grane na kojoj se već dugo udobno sedi. Zbog toga je i samo identifikovanje ruskog novca u britanskom sistemu "nemoguća misija", citira "Gardijan" Prema Siku, profesora računovodstva na Univerzitetu Šefild.\n"Ruskim oligarsima su na raspolaganju velike knjigovodstvene firme koje ih savetuju gde i kako svoj novac da deponuju, sakriju ili zamaskiraju." Malo je dakle verovatno da će London, kako zbog sopstvenih interesa tako i zbog logističkih teškoća, bespogovorno slediti Vašington, gde se najavljuje da bi dodatne sankcije mogle da budu uvedene čak i protiv ruskog predsednika direktno, a svakako protiv onih koji su u njegovom neposrednom okruženju.\nKako najavljuje "Forbs", pedantni evidentičar globalnih tajkuna, glavni kriterijum Bele kuće biće koliko pojedine ličnosti iz Putinovog kruga utiču na donošenje odluka, pogotovo onih koje doprinose "destabilizujućim" aktivnostima središta vlasti u Rusiji.\n"Forbs" podseća da su sankcije koje su od strane SAD zavedene 2014. i 2018. bile delotvorne i prognozira da bi na novoj kaznenoj listi mogle da budu i neke ličnosti koje su dosad bile pošteđene kaznenih mera na obe strane Atlantika. To su pre svega Roman Abramovič, svakako jedan od najpoznatijih ruskih oligarha, čije se bogatstvo procenjuje na 13,8 milijardi dolara. Kao razlog zbog kojeg je dosad bio pošteđen navodi se njegovo prijateljstvo sa Ivankom Tramp, ćerkom bivšeg američkog predsednika Donalda Trampa, i njenim suprugom Džaredom Kušnerom, koji je bio moćna ličnost Trampovog okruženja. Novo ime na novom spisku prema "Forbsu" bi mogao da bude i Ališer Usmanov (16,4 milijardi), koji je kao i Abramovič ljubitelj fudbala (neko vreme je imao 30 odsto vlasništva u Arsenalu), dok se kuća koju poseduje u Londonu procenjuje na blizu 300 miliona dolara. Kao treće ime na novom spisku za sankcionisanje "Forbs" navodi Leonida Mikelsona (28,1 milijardi) koji je u biznisu sa prirodnim gasom i koji je poslovni partner Genadija Timčenka, oligarha koji je pod američkim sankcijama još od 2014.\nRusija London Velika Britanija sankcije\nSrbija između partnerstva sa EU i bratskog zagrljaja Rusije\nVesti 19.02.2022. 06:05\n"Rusija traži ono što zna da NATO ne može da ispuni"\nSvet 19.02.2022. 13:20


Kamberi: Država da spreči fašizam Miše Vacića - JuGmedia\nPretnje Miše Vacića u Bujanovcu unose nemir među stanovništvo te opštine jer, iako se radi o političkom marginalcu, postoji strah da država, odnosno neko mnogo moćniji, stoji iza toga, ocenio je prvi čovek Bujanovca Šaip Kamberi.\n“Čekamo da država pokrene postupak protiv takvog fašističkog govora”, kazao je juče Kamberi, gostuijući na televiziji N1.\nNe možemo zanemariti, dodao je, da je Bujanovac multietnička sredina i ako država ne preduzme ništa, ona je onda i saučesnik.\nOn je naveo da u Bujanovcu nisu zabeleženi međuetnički incidenti i da su odnosi među zajednicama korektni.\n“Po meni, to su fašističke izjave koje treba najoštrije osuditi“, kazao je on, ponovivši da osuđuje svaki pokušaj unošenja nemira među stanovništvo opštine.\nBujanovačko Odeljenje Osnovnog tužilaštva u Vranju dalo je nalog policiji u Bujanovcu (koja je deo PU Vranje) da ispita okolnosti i sadržaj izjava Miše Vacića, lidera Srpske desnice, prilikom osnivanja odbora te stranke u ovom gradu, nezvanično saznaju Bujanovačke. Vacić je na skupu u bujanovačkom Domu kulture, uputio niz uvreda i pretnji na račun albanskih, ali i srpskih političkih lidera koji zajedno čine lokalnu vlast.\nVacićev govor osudio je i predsednik Koordinacionog tela za Bujanovac, Preševo i Medveđu Zoran Stanković.\nNajmlađa škola u Leskovcu proslavila jubilej


Vlast u Sarajevu dogovorila raspodjelu "plijena": Pogledajte ko će dobiti koja javna preduzeća - Klix.ba\n18.1.2019. u 19:28\nNovi saziv vlasti u Kantonu Sarajevu već je počeo proračune o raspodjeli "plijena", odnosno upravnih i nadzornih odbora javnih subjekata u kojima, u narednom periodu, namjeravaju postaviti svoje ljude.\nNarod i pravda (NiP) "pikirao" je Kantonalnu upravu civilne zaštite Kantona Sarajevo, Zavod za planiranje razvoja Kantona Sarajevo, KJKP Vodovod i kanalizacija te Turističku zajednicu Kantona Sarajevo.\nU ovim javnim subjektima na rukovodećim pozicijama nalazi se kadar SBB-a i SDA. Na čelu Kantonalne uprave civilne zaštite je Samir Džihić iz SBB-a, na čelu Zavoda za planiranje razvoja je Hamdija Efendić iz SDA, na čelu Vodovoda i kanalizacija je Azra Muzur iz SDA, dok je na čelu Turističke zajednice KS Midhat Hubijar.\nPosebno zanimljiv će biti odnos Naroda i pravde prema aktuelnom direktoru Turističke zajednice KS koji je prošle godine optužio predsjednika NiP-a Elmedina Konakovića da je "izvršio masakr" u ovom organu dok je obnašao dužnost predsjednika Vlade KS.\nSDP-u skijanje, grijanje i zdravstvo\nSocijaldemokratska partija (SDP) BiH trebala bi dobiti javno preduzeće ZOI'84 zajedno s Hotelom "Maršal" na Bjelašnici, Sarajevogas, Toplane i Dom zdravlja Kantona Sarajevo.\nNa čelu ZOI'84 nalazi se Nevres Alispahić (SDA), na čelu Sarajevogasa Nihada Glamoč (SDA), na čelu Toplana Admir Džubur (SBB), dok se ne mjestu direktora Doma zdravlja KS nalazi Fuad Husić (BOSS).\nSavez za bolju budućnost (SBB) pretenduje na Zavod za izgradnju Kantona Sarajevo kojim danas upravlja Mirza Hulusić, također kadar SBB-a, javno preduzeće Pokop, čiji je direktor Goran Cerić izabran na prijedlog SBB-a i u konačnici Opću bolnicu "Prim. dr. Abdulah Nakaš" kojom rukovodi SBB-ov zastupnik u Zastupničkom domu Parlamenta FBiH Zlatko Kravić.\nNezavisna bosanskohercegovačka lista (NBL) na čijem čelu se nalazi Ibrahim Hadžibajrić namjerava preuzeti Javno preduzeće Sarajevo-šume, Tržnice-pijace i Službu za zapošljavanje KS.\nNa mjestu direktora Sarajevo-šuma nalazi se Nermin Demirović (SDA), na mjestu direktora Tržnica je Jasmin Terović (SDA), dok se na poziciji vršitelja dužnosti direktora Službe za zapošljavanje KS nalazi Muhamed Bekto još od kada je Midhat Osmanbegović (SBB) podnio ostavku.\nDemokratska fronta (DF) trebala bi dobiti javno preduzeće Park Sarajevo kojim rukovodi Alen Ramić iz SBB-a, Apoteke Sarajevo kojim upravlja Sait Muradić (SBB) te Zavod za hitnu medicinsku pomoć kojim rukovodi Adem Zalihić.\nNašoj stranci putevi, RAD i fondovi\nŠto se tiče Naše stranke (NS), ova politička opcija dobit će Direkciju za puteve Kantona Sarajevo, KJKP RAD, Kantonalni stambeni fond i Fond Kantona Sarajevo za stipendiranje i školovanje djece boraca, poginulih boraca i poginulih civila - žrtava rata IKRE.\nDirekcijom za puteve KS još uvijek, bar na papiru, rukovodi Nermin Drnda (SDA), a koji se nalazi u zatvoru, na čelu KJKP RAD nalazi se Selim Babić (SDA), Kantonalnog stambenog fonda Adnan Efendić (SDA), dok se na čelu Fonda IKRE nalazi Smajo Halilović (BPS).\nU narednom periodu između stranaka Šestorke ova raspodjela bi trebala biti ozvaničena, ali treba istaći i da u tekstu nisu nabrojana sva javna preduzeća oko kojih se vode pregovori.\nVlada KS Kanton Sarajevo preduzeće


Smatra i da bi cene "crnog zlata" pale na 45 do 50 dolara za barel ukoliko Organizacija zemalja izvoznica nafte (OPEK) ne smanji proizvodnju, prenosi agencija Rojters.\nGadban kaže i da tehnički razlozi nisu uzrok nedavnog pada iračkog izvoza nafte jer iračka nalazišta imaju visok kapacitet, već da je do toga došlo zbog vremenskih uslova.\n- Naš cilj je da dostignemo izvozni kapacitet od 6,5 miliona barela dnevno, ali u nekoliko faza - izjavio je on.\nBritanska agencija podseća da je Irak prošlog meseca obnovio izvoz nafte iz naftnog nalazišta Kirkuk, zahvaljujući sklapanju ugovora sa poluatonomnom regionalnom vladom Kurdistana.\nIzvoz sa tog nalazišta je bio obustavljen na godinu dana zbog krize u odnosima centralne vlade u Bagdadu i regionalne vlade Kurdistana u Erbilu.


Otvorena izložba "Nebo u bojama Rusije" povodom Dana pobede nad fašizmom u Muzeju vazduhoplovstva - Tango Six\nPredstavljene fotografije najznačajnijih letelica proisteklih iz ruskih konstruktorskih biroa / Foto: Muzej vazduhoplovstva Beograd\nOtvorena izložba „Nebo u bojama Rusije“ povodom Dana pobede nad fašizmom u Muzeju vazduhoplovstva\nIzložba „Nebo u bojama Rusije“ otvorena je povodom državnog praznika „Dan pobede“ u Muzeju vazduhoplovstva, a za sve zainteresovane posetioce biće dostupna do kraja juna, saopšteno je iz Muzeja.\nKako navode, ove godine postavka je bila posvećena ruskoj avijaciji koja je dala veliki doprinos u borbi protiv fašizma, a koju je tim povodom i otvorio zamenik direktora Ruskog doma\nGalaktionov Vasilij Vladimirovič.\n– Odabrali smo rusku avijaciju, ne zarad politike, nego zarad simbola koji sa sobom nosi, simbola pobede. Njen značaj je znatno širi, a uticaj dalekosežan na mnoge zemlje Evrope i Sveta. Taj uticaj je svakako prepoznatljiv i lako uočljiv pri pogledu na ravoj našeg vazduhoplovstva, od prvih koraka, pa do danas. – objašnjava kustos Muzeja Mirjana Novaković.\nLetelice i značajni momenti zabeleženi okom kamere / Foto: Muzej vazduhoplovstva Beograd\nNa izložbi su predstavljene fotografije najznačajnijih letelica proisteklih iz ruskih konstruktorskih biroa, kao i značajni i interesantni momenti zabeleženi okom kamere kaže Novakovićeva:\n– Kako bi izložba bila potpuna, predstavili smo makete velikog broja letelica koje pokazuju raznovrsnost, inovativnost, ali i rasprostranjenost ruskih letelica. Specifična je svaka predstavljena maketa i sa razlogom čini deo postavke, od helikoptera konstruktora Kamova, do aviona JAK 9-P, čija maketa je retkost za videti. Možemo se pohvaliti da upravo naš Muzej poseduje i samu ovu letelicu, pohranjenu u depou našeg Muzeja. –\nNa postavci je bilo moguće videti i makete / Foto: Muzej vazduhoplovstva Beograd\nKvalitetu izložbe doprinela je i saradnja sa Maketarskim klubom Oluj, kao i radovi saradnika Muzeja Igora Cvetkovića i Branislava Vesića, ističe ona i dodaje:\n– Dodatni sadržaj koji je prikazan su i fotografije našeg saradnika Igora Salingera. Za ovu priliku, ustupio nam je niz fotografija koje su izložbu učinile sadržajnijom i pružile jedan novi ugao na rusko vazduhoplovstvo i spregu sa našom avijacijom. –\nMali dodatak postavci / Foto: Muzej vazduhoplovstva Beograd\nOtvaranju izložbe prisustvovali su kustosi Muzeja vazduhoplovstva, general-major u penziji Branko Bilbija, predstavnici Ruskog doma, kao i ataše za kulturu Ambasade Ruske Federacije Aleksandar Nikolajevič Konenihin.


Kakvo novo „ultramoderno“ oružje testira Kim Džong Unov režim? - Naši u svetu\nKakvo novo „ultramoderno“ oružje testira Kim Džong Unov režim?\nObjavljeno 18/11/18 u 19:30\nSEUL – Prošlonedeljna tvrdnja Severne Koreje da je testirala neidentifikovano „ultramoderno taktičko oružje“ ukazuje na njenu želju da unapredi svoje konvencionalno naoružanje i osigura vojsku u trenutku kada vodi pregovore o okončanju svog nuklearnog programa, kažu analitičari.\nSevernokorejski lider Kim Džong-un prisustvovao je testiranju novorazvijenog taktičkog oružja koje bi moglo da posluži kao „čelični zid“, javili su u petak državni mediji ne iznoseći detalje o oružju, a eksperti navode da je taj test deo Kimove inicijative da konvencionalnu vojnu moć fokusira na visokotehnološko oružje.\n„Ovo je neka vrsta severnokorejske verzije vojne reforme. Poruka za spoljni svet bi glasila: ‘Ne potcenjujte nas, i mi se modernizujemo’“, rekao je Čoi Kang, potpredsednik Azijskog instituta za političke studije u Seulu, prenosi Rojters.\n„Možda on mora da konsoliduje zemlju iako bi takvo rukovođenje na terenu moglo da spoljnom svetu pošalje negativne signale“, zaključuje južnokorejski profesor.\nKim Džong UnModernizacijaSeverna KorejaTestiranjeUltramoderno taktičko oružjeVojska\nMakron poručio u Bundestagu: Jačajmo Evropu da svet ne sklizne u haos\nPronađena Pikasova slika ukradena u Roterdamu 2012. godine


Predloženi zakon u Mađarskoj mogao bi da ugrozi male, nove religije | Hrišćanska adventistička crkva\nPredloženi zakon u Mađarskoj mogao bi da ugrozi male, nove religije\n5. Jul 2011, Silver Spring, Merilend, Sjedinjene Države\nStručnjaci za versku slobodu kažu da bi jedan predloženi zakon u Mađarskoj mogao da optereti manjinske religije sa komplikovanim sistemom registracije, što je diskriminacija protiv malih verskih grupa, prema njihovoj veličini i istorijskom značaju.\nAko prođe, zakon bi „predstavljao ozbiljno nazadovanje verske slobode u Mađarskoj,“ ugrođavajući registrovani status više od stotine verskih organizacija u toj zemlji, rekao je Institut za religiju u odnose s javnošću proteklog meseca.\nMnoge religiozne grupe koje su prethodno stekle službeno priznanje pod Mađarskim verskim zakonom iz 1990. mogle bi da izgube registraciju, suočavajući se sa užom definicijom „religioznih aktivnosti“ i sa strožijim uslovima za ponovnu registraciju. Jedan uslov zahtevao bi od verskih grupa da dokažu višedecenijsku istoriju u zemlji i da imaju više od 1000 vernika.\n„Manje ili novije verske grupe, koje ne pripadaju dominantnim religioznim tradicijama, mogu da ostanu bez zakonskog statusa i bez „glasa“ da protestuju zbog načina na koji se prema njima ponaša,“ kaže Džon Grac, generalni sekretar Internacionalne organizacije za versku slobodu.\n„Pokazano je, stalno iz početka na mnogim drugim mestima, da pokušaji da se reguliše religija skoro uvek neizbežno vode do diskriminacije,“ kaže on.\nPočetkom prošlog meseca nekoliko vođa Crkve adventista sedmog dana sastanli su se sa vrhunskim vladinim službenicima u Mađarskoj kako bi zatražili pojašnjenje zakona i dobili sigurnost da se Adventistička crkva ne nalazi u opasnosti da izgubi registraciju.\nViše od 5000 Adventista sedmog dana okuplja se u oko 100 crkava u ovoj centralno evropskoj zemlji. Iako se ne očekuje da predloženi zakon negativno utiče na crkvu, „kao Adventisti, mi se duboko staramo za versku slobodu svake osobe – a ne samo za one koji pripadaju našoj veri,“ rekao je Grac. Adventistička crkva će nastaviti da nadgleda situaciju, dodaje on.\nMađarska, koja se 1989. godine oslobodila Komunističke vlasti, doživela je pojačane verske aktivnosti u proteklim godinama, a više od polovine populacije sada se identifikuje sa Rimo katoličkom verom.\nIako ustav zemlje štiti versku slobodu i vladini službenici tvrde da predloženi zakon neće ustanoviti nikakva državna sredstva za kontrolu ili nadgledanje crkava, neki posmatrači kažu da je ovaj zakon pretnja reputaciji Mađarske.\n„Ako bude usvojen, ovaj zakon bi mogao da degradira ugled Mađarske kao zemlje koja poštuje i štiti osnovna ljudska prava,“ kaže Dvejn Lesli, zamenik generalnog sekretara Internacionalne organizacije za versku slobodu. „Ovaj pokušaj da se religija „reguliše“ jednostavno nije u skladu sa slobodnim, demokratskim društvom,“ dodaje on.


Kadžaji i Nemešu bronze na Svetskom prvenstvu - Sportske.net\nReprezentativci Srbije u rvanju Mihail Kadžaja i Viktor Nemeš osvojili su danas bronzane medalje na Svetskom prvenstvu u Budimpešti.\nOkončao fudbalsku karijeru i posvetio se rvanju!Viktor Nemeš dobitnik Majske nagradeEP - Mihail Kadžaja osvojio srebrnu medaljuBravo, Viktore! Nemešu evropsko srebro, Kadžaja u sredu za zlato!Davor Štefanek izabran za predsednika Sportskog saveza Srbije\nKadžaja se bronzanim odličjem okitio u kategoriji do 97 kilograma, dok je Nemeš u borbi za treće mesto trijumfovao u kategoriji do 77 kiograma.\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić uputio je čestitke Kadžaji i Nemešu.\n"Sjajan niz srpske dominacije na svetskoj rvačkoj sceni se nastavlja! Još jednu svetsku titulu u rvanju za Srbiju doneo nam je sjajni Mihail Kadžaja! Svaka čast Mihail, na osvojenoj bronzanoj medalji! Čestitam Mihailu, njegovom stručnom štabu i Rvačkom savezu Srbije", navodi se u čestitki ministra Udovičića Kadžaji.\nOn je kazao da je "biti među trojicom najboljih na svetu velika stvar.\n"Biti na svetskom postolju, medju trojicom najboljih na planeti je ogroman uspeh i ja čestitam našem borcu Viktoru Nemešu što je još jednom dokazao da je veliki šampion! Siguran sam da Viktor u sebi ima i želje i snage i motiva, da uz posvećen rad kao do sada, stigne i do olimpijskog trona i da će još mnogo puta Srbiju obradovati medaljama", dodao je Udovičić.


Obeležavaju Medjunarodni dan dece obolele od raka\nUtorak , 2017-02-14 | 12:08:40\nPredstavnici Zavoda za javno zdravlje u Novom Pazaru podeliće danas mališanima u vrtiću “Pčelica“ flajere i balone, koji će biti pušteni u znak obeležavanja 15. februara, Medjunarodnog dana dece obolele od raka.\nDr Majida Iković rekla je radiju Sto plus da se oni na ovaj način pridružuju kampanji “Ljubav sve leči“.\n“Prema poslednjim podacima u Srbiji je obolelo oko 350 dece uzrasta do 19 godina od nekog oblika tumora, medju kojima su najzastupljeniji leukemija, tumori mozga i limfomi. Svakodnevno jedno dete oboli od raka, a svake nedelje jedno dete umre od opake bolesti“, rekla je Ikovićeva.\nOn je istakla da veliku pažnju treba posvetiti edukaciji roditelja da bi mogli da uoče i prate najranije simptome ove bolesti i da se pravovremeno obrate lekarima.\n“Tokom lečenja obolelog deteta neophodna je bliska saradnja roditelja i lekara, ali i briga i podrška neposredne okoline kao i čitavog društva. Uz poboljšanje uslova lečenja i podizanja nivoa svesti javnosti možemo dovesti do povećanja izlečivosti malignih oboljenja kod dece“, istakla je Ikovićeva.\nOn je dodala da će Zavod za javno zdravlje do kraja marta imati precizne podatke o tome koliko mališana u Novom Pazaru i Tutinu boluje od neke vrste malignih oboljenja.\nU svetu godišnje više od 160.000 dece oboli od nekog oblika malignog tumora, a više od 90.000 dece umre od nekog oblika raka, koji kod dece čini do četiri odsto svih malignih bolesti.\nMeđunarodni dan dece obolele od malignih bolesti uspostavila je 2002. godine Međunarodna konfederacija Udruženja roditelja dece obolele od raka, a danas se obeležava u više od 85 zemalja sveta.


Kuršumlija odsečena od sveta, šteta milionska | Skandalozno\nTeško nevreme koje je juče pogodilo Kuršumliju i odseklo od sveta 80 domaćinstava ostavilo je za sobom teške posledice.\nUništeni su mostovi i propusti, a nanosi zemlje, stena i drveća se nalaze na putevima, zbog čega je u prekidu saobraćaj ka mnogim selima, javlja dopisnik Radio-televizije Srbije koji je bio na licu mesta.\nOtklanjanje posledica će potrajati, a štete su ogromne — prve procene su da iznose desetine miliona dinara, pre svega na putevima i poljoprivrednim kulturama. Između 50 i 100 odsto su uništeni usevi u delovima koji su bili zahvaćeni nevremenom.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Kuršumlija odsečena od sveta, pored puteva mrtve životinje, šteta milionska – VIDEO"


Cvijanović: Institucije Srpske za saradnju na podizanju nivoa bezbjednosti - Glas Srpske\nSrna 24.06.2019 22:16\nVašington - Predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović u razgovoru sa glavnim direktorom za evropske poslove Savjeta za nacionalnu bezbjednost Bijele kuće Džonom Eratom u Vašingtonu iskazala je opredijeljenost institucija Srpske da sarađuju sa ostalim nivoima vlasti u BiH i regionu, ali i na globalnom nivou radi postizanja većeg nivoa bezbjednosti.\nCvijanovićeva je na sastanku u Bijeloj kući ukazala na potrebu završetka konstituisanja vlasti na svim nivoima u BiH bez uslovljavanja, da bi se obezbijedio kredibilitet i funkcionalnost vlasti u realizaciji važnih projekata koji direktno utiču na život građana.\nCvijanovićeva i Erat razmijenili su mišljenja o političkoj i ekonomskoj situaciji u BiH, saopšteno je iz kabineta predsjednika Republike Srpske.\nSavjet za nacionalnu bezbjednost Bijele kuće dio je Izvršne kancelarije predsjednika SAD i glavni forum koji američki predsjednik koristi za razmatranje pitanja nacionalne bezbjednosti, vojnih pitanja i spoljne politike sa višim savjetnicima za nacionalnu bezbjednost i zvaničnicima kabineta.\nOd svog osnivanja, funkcija Savjeta za nacionalnu bezbjednost bila je da savjetuje i pomaže predsjedniku SAD u pogledu nacionalne bezbjednosti i spoljne politike, te da služi za koordinaciju ovih politika među različitim vladinim agencijama.\nCvijanovićeva je prethodno u Vašingtonu razgovarala sa zamjenikom pomoćnika američkog državnog sekretara Metjuom Palmerom o aktuelnim temama u Republici Srpskoj i BiH.\nOna je u razgovoru istakla neophodnost što skorijeg formiranja kredibilne i legitimne vlasti na svim nivoima u BiH radi nastavka započetih projekata od značaja za unapređenje i poboljšanje života građana.\nU nastavku posjete SAD, Cvijanovićeva će se sastati sa državnim sekretarom američke države Merilend Džonom Vobensmitom, te sa potpredsjednikom Vebster univerziteta Željkom Šusterom.


Suština organizovanja - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 20-09-2021, 09:39 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Menadžment / Suština organizovanja\nOrganizovanje je usko vezano za pojam liderstva.Strategijsko liderstvo se definiše kao sposobnost da se utiče na druge da dobrovoljno donose svakodnevne odluke koje unapređuju dugoročnu vitalnost preduzeća, a da se istovremeno održava kratkoročna finansijska sposobnost .\nStrategijsko liderstvo se posmatra kao sposobnost da se anticipira, stvori i održava fleksibilnost, misli strategijski i radi sa drugima da se iniciraju promene koje će omogućiti rentabilnu budućnost. Uticanje na zaposlene da dobrovoljno donose odluke koje unapređuju preduzeće je najbitniji deo strategijskog liderstva. Strategijsko liderstvo pretpostavlja da zaposleni dele viziju u akcijama na strategijskoj promeni. U tom smislu strategijsko liderstvo uključuje vizionarsko liderstvo. Preduzeća treba da imaju kritičnu masu menadžera koji imaju različite stručnosti i sposobnosti potrebne da se primenjuje strategijsko liderstvo.\n1\tOsnovni koncept organizovanja\t2\n1.1\tUloga centralizacije i decentralizacije u organizovanju\t4\n2\tSuština organizovanja\t6\n2.1\tDefinisanje parcijalnih poslova\t6\n2.2\tPovezivanje poslova i njihova podela neposrednim izvršiocima\t7\n2.3\tSpecijalizacija posla\t8\n2.4\tSavremene teorije organizovanja i rukovođenja\t9\nSustina procesa menadzmenta - Principi menadzmenta Dzemala 0 1,664 17-04-2011 04:46 AM\nPojam, suština i razvoj interneta - Menadžerski informacioni sistemi Dzemala 0 1,780 17-04-2011 04:27 AM


Dženkins doneo pobedu Zvezdi, Marjanovićevih 15+15 - Jadranska liga, Košarka, Top News\nDženkins doneo pobedu Zvezdi, Marjanovićevih 15+15\nAleksandar Milosavljević 20.10.2013., 18:41\nKošarkaši Crvene zvezde uprkos veoma lošoj igri u Ljubljani uspela je da savlada Olimpiju u meču 4. kola Jadranske lige i tako dođe do treće pobede u ovom takmičenju, a domaćina ostavi bez trijumfa u novoj sezoni.\nMeč viner je bio Čarls Dženkins koji je svih devet svojih poena postigao u poslednjoj deonici, od kojih i onaj odlučujući na pet sekundi pre kraja meča, a pored njega u ključnim momentima odličan je bio i Blejk Šilb. Njih dvojica su tako u potpunosti anulirali očajno veče Demarkusa Nelsona koji je šutirao iz igre 2/9.\nSvakako bi trebalo istaći i fenomenalnu partiju Bobana Marjanovića koji je imao 15 poena i 15 skokova za ukupno 30 indeksnih poena, a pored njeha jedini dvocifreni bili su Šilb sa 16 i Blažič sa 10 poena. Na drugoj strani Gailijus je postigao 20, Stivenson 14, a Joksimović 13 poena.\n4/4: Nakon vođstva Olimpije od 59:55 na tri minuta pre kraja utakmice usledila je serija Zvezde od 5:0 što je na 1:49 do kraja donelo prvo vođstvo crveno-belima još od prve četvrtine. U poslednjoj deonici probudio se i Dženkins koji je ubacio sedam poena, dok je Marjanović neprelazna prepreka pod košem Crvene zvezde. Ipak u poslednji minut se ušlo sa poenom predosti za Olimpiju (61:60) pošto je Nebojša Joksimović posle lošeg faula Nelsona nad njim ubacio oba slobodna bacanja. Nelson je bio glavni akter i u naredne dve napadačke akcije Zvezde, prvo je izblokiran, a potom je izgubio loptu. Međutim, Olimpija to nije umela da iskoristi, pa je na pet sekundi pre kraja Dženkins postigao odlučujuće poene. Imala je priliku domaća ekipa da uskrati slavlje Beograđanima, ali je Augustus u poslednjoj sekundi promašio otvoren šut.\n3/4: Nikako Beograđani ne uspevaju da se maksimalno približe Ljubljančanima i preuzmo vođstvo u svoje ruke. Odličnu rolu u trećem periodu odigrao je reprezentativac Slovenije Nebojša Joksimović, dok crveno-bele u igri drži Boban Marjanović skokovima u napadu i zakucavanjima (11p, 11sk). Spoljna linija Crvene zvezde danas igra izuzetno slabo o čemu najbolje govori podatak da Čarls Dženkins još uvek nema poene na svom kontu, dok je Demarkus Nelson na samo pet poena.\n2/4: Katastrofalna igra Crvene zvezde nastavljena je i u drugom periodu koji je takođe priprao Olimpiji u čijim redovima briljira Litvanac Gailijus sa 15 poena i Amerikanac Stivison koji je uz osam poena upisao i šest skokova i prava je enigme za Zvezdine centre. Zanimljivo je da je Crvena zvezda u prvom poluvremenu samo šest puta šutnula za tri poena, a što je još poraznije postigla je samo jednu „tricu“ i to preko Blejka Šilba koji je uz Jaku Blažiča sa sedam poena za sada najefikaniji u beogradskom timu.\n1/4: Serijom 7:0 u završnici prve četvrtine domaći tim je uspeo da na prvi odmor ode sa prednošću od 12:9. Dobra odbrana crveno-belih u većem delu prvog perioda nije na pravi način naplaćena u napadu pošto su izabranici Dejana Radonjića bili prilično smušeni u ofanzivi. Nije bilo izrađenih akcija u pozcionom napadu već se sve svodilo na kontre i polukontre u čemu je prednjačio, sa špromenljivim uspehom, Jaka Blažič.\nNakon neuspešne evroligaške premijere košarkaše Crvene zvezde očekuje duel 4. kola Jadranske lige u kojem gostuje ljubljanskoj Olimpiji u dvorani Stožice.\nIako je Olimpija trenutno jedini tim u ovom takmičenju koji još uvek ne zna za trijumf to nikako ne znači da će crveno-beli imati lak zadatak što su Ljubljančani i dokazali trijumfom u 1. kolu Evrokupa protiv Varezea. Sa druge strane ekipa Dejana Radonjića je u prva tri kola zabeležila jedan poraz i dve ubedljive pobede (protiv Igokee i Radničkog) i od nje se očekuje da u svakoj utakmici u regionalnoj ligi ide na trijumf bez obzira na ime protivnika.\nŠto se tiče kadrovske situacije u Crvenoj zvezdi jedini koji nije u potpunosti spreman je Raško Katić što se videlo i u duelu protiv Lokomotive Kubanj, dok će Olimpija u svom timu imati jednog debitanta pošto je pre samo dva dana ugovor sa klubom potpisao iskusni Jakov Vladović.\nPrethodna vest Drenovak uspešan na startu Svetskog prvenstva\nSledeća vest Totenhem lako do bodova na Vila Parku (VIDEO)\nTotenhem lako do bodova na Vila Parku (VIDEO)


29.08.2018. 18:42 > 19:03\nIpak za razliku od razvijenih država u Crnoj Gori mali broj preduzeća koristi koncept elektronskog poslovanja, a razlog za to su nedovoljna informisanost i zadovoljenje postojećim tehnološkim platformama, prenosi CdM.me\nPrema podacima Monstata, procenat preduzeća koja na svojim web stranicama nude kataloge proizvoda i usluga sa cenovnicima iznosi 69,5 odsto dok 43,1 odsto omogućava i online naručivanje. Procenat preduzeća koja su primala porudžbine putem Interneta iznosi 26,9 odsto, dok procenat preduzeća koja su plasirala porudžbine putem Interneta iznosi 26,7 odsto.\nRast porudžbina putem Interneta\n- U odnosu na prethodnu godinu zabeležen je rast porudžbina primljenih putem Interneta od jedan odsto, i rast porudžbina plasiranih putem Interneta od 1,3 odsto. Slična statistika važi i za građane - naglasili su u PKCG.\nVrste robe ili usluge koje su građani Crne Gore najčešće naručivali ili kupovala preko Interneta su: Odeća, sportski proizvodi 77,7 odsto, Smeštaj za odmor (hotel, itd.) 22 odsto, filmovi, muzika 10,9 odsto, farmaceutski proizvodi 7,5 odsto, Video igrice, drugi računarski softveri i njihovi dodaci 5,3 odsto.\nGrađani uglavnom naručuju robu iz inostranstva i to: od trgovaca iz ostalih zemalja sveta 63,8 odsto, od trgovaca iz zemalja EU 40,6 odsto, od domaćih trgovaca 29,1 odsto i nepoznate zemlje porijekla trgovca 3,6 odsto.\nPrema podacima Pošte Crne Gore broj pošiljki prispelih onlajn trgovinom u 2017. godini iznosio je 340.606 što je za 370 odsto više u odnosu na 2013. godinu, prenosi CdM.me\nCRNOGORCI MASOVNO DIŽU ŠTEDNJU Sve više komšija ima manje plate, otkazi sve češći


Nacionalističko divljanje ima za cilj da se skrene pažnja sa suštinskih problema sa kojima se društvo suočava\nKoalicija nevladinih organizacija “Građanska Vojvodina” poručila je danas da sa velikom zabrinutošću konstatuje da su godišnjice događaja iz ratova devedesetih postale povod za nacionalističko orgijanje, raspirivanje mržnje i najnižih strasti.\n“Predstavnici vlasti bi takođe, umesto skupljanja političkih poena i potpirivanja mržnje, mogli obletnice da iskoriste da učine suštinska i simbolička dela koja mogu da pomognu žrtvama ratova i sulude politike, a ne da ih dodatno ponižavaju”, piše u saopštenju “Građanske Vojvodine”.\n“I pritom se ne uzimaju u obzir strašne posledice koje ono može da ima”, navodi se u saopštenju.\nKoaliciju “Građanska Vojvodina” čine Centar za regionalizam, Građanska akcija, Nezavisno društvo novinara Vojvodine, Zelena mreža Vojvodine, Centar za razvoj civilnog društva, Građanski fond Panonija, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, Centar za interkulturnu komunikaciju i Vojvođanski građanski centar.\nČlanice Kuće ljudskih prava povodom godišnjice “Oluje” sa žaljenjem konstatuje da i nakon 20 godina od proterivanja preko 200 hiljada etničkih Srba iz Hrvatske, ni Srbija ni Hrvatska nisu ispunile svoje obaveze prema žrtvama koje ove dve države već 20 godina zapostavljaju i iznova ponižavaju, navodi se u saopštenju Kuće ljudskih prava.\nČlanice Kuće ljudskih prava su podsetile da ni nakon 20 godina od “Oluje” Hrvatska nije omogućila sistematski i održiv povratak proteranih Srba dok je Zakonom o odgovornosti za štetu nastalu usled terorističkih akata i javnih demonstracija i Zakonom o odgovornosti Republike Hrvatske za štetu uzrokovanu od pripadnika hrvatskih oružanih i redarstvenih snaga tokom Domovinskog rata praktično onemogućila žrtve da potražuju naknadu štete od države Hrvatske.\n“Posle 20 godina ignorisanja i ponižavanja, naš stav prema žrtvama više ne sme biti simboličan i stati u Dan žalosti i zastajanje sa radom na jedan minut, zbog čega članice Kuće ljudskih prava poziva Vladu ali i Skupštinu Republike Srbije da se položaju žrtava u našem društvu posvete i na adekvatan način odgovore potrebama ove marginalizovane grupe”, poručile su organizacije.\nUpišite tekst * seven × = fourteen


AKTIVNI GRAĐANI – BOLJE DRUŠTVO! Uvodni trening i sastanak partnera\nBeogradska otvorena škola 04.04.2019.\nProgram podrške civilnom društvu za javno zagovaranje počinje uvodnom radionicom za 20 partnerskih organizacija, od 15. do 18. aprila 2019. godine u Šapcu. Program podrške se sprovodi u okviru projekta „Aktivni građani – bolje društvo: zagovaranjem ka saradnji i demokratskom razvoju“ koji realizuje Beogradska otvorena škola (BOŠ) u saradnji sa Beogradskim fondom za političku izuzetnost (BFPE) i Balkanskom istraživačkom mrežom (BIRN Srbija) uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID).\nProjekat „Aktivni građani-bolje društvo: zagovaranjem ka saradnji i demokratskom razvoju“ ima za cilj da doprinese jačanju demokratskog društva u Srbiji, utemeljenog na kulturi učešća građana u političkom procesu i doslednoj demokratskoj praksi. Program podrške organizacijama civilnog društva za javno zagovaranje je pokrenut sa ciljem da unapredi prakse javnog zagovaranja u Srbiji i približi građanima aktivnosti javnog zagovaranja organizacija civilnog društva. Program podstiče organizacije civilnog društva na inovativni pristup osmišljavanju i sprovođenju kampanja javnog zagovaranja i izgradnju sopstvenih kapaciteta kroz zagovaranje u praksi.\nJavno zagovaranje je postupak kojim se građani mogu uključiti u donošenje odluka i njime se odluke javnih vlasti mogu unaprediti u cilju boljeg ostvarivanja javnog interesa. Javno zagovaranje predstavlja dobar metod, odnosno sled koraka, koji organizovanim građanima, koji nisu na vlasti, treba da omogući da izvrše promenu, utiču na donosioce odluka i pridobiju širu javnost na svoju stranu, tako što će da predstave svoj pogled na određeno društveno pitanje i ubede donosioce odluka da prihvate njihov pristup rešenju problema. Svako javno zagovaranje sastoji se od dobro planiranih, usmerenih i organizovanih akcija za ostvarivanje pozitivnih društvenih i političkih promena preko uticaja na javnost i vršioce javnih vlasti. Svako novo iskustvo javnog zagovaranja, vodi nas novom razumevanju tog složenog procesa, u kome se odigrava prava borba za pažnju javnosti, naklonost zainteresovanih strana i poželjnu odluku onih koji u društvu odluke donose, a pre svega javnih vlasti.\nUvodna radionica ima za cilj postavljanje osnove za saradnju, međusobno upoznavanje projektnih i programskih partnera sa BOŠ-om, BFPE-om i BIRN-om, kao i pružanje dodatnih informacija i pojašnjenja o aktivnostima unutar Programa.\nBeogradska otvorena škola se 25. godina bavi osnaživanjem ljudskih resursa, unapređivanjem javnih politika i jačanjem kapaciteta civilnog društva u cilju izgradnje boljeg društva zasnovanog na slobodi, znanju i inovacijama. Beogradski fond za političku izuzetnost se od svog osnivanja zalaže za unapređenje znanja i profesionalnih kapaciteta relevantnih aktera za njihovo odgovorno učešće u političkom i društvenom životu. BIRN Srbija je članica regionalne Balkanske istraživačke mreže, koja je prisutna u devet zemalja regiona sa ciljem da afirmiše regionalnu saradnju i informiše javnost o važnim društvenim, političkim, ekonomskim i kulturnim kretanjima u regionu. Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID) deluje u Srbiji od 2001. godine. Podrška USAID-a organizacijama civilnog društva jača njihovu održivost, povećava njihovu sposobnost da predstave probleme građana i širi njihove kapacitete da utiču na promene.\nSrednjoškolci i studenti kreiraju kampanju „ZA sadržaje za mlade“\nPioniri socijalnog zadrugarstva: Ženske socijalne zadruge u Ražanju i romske socijalne zadruge u Nišu\nOtvorene prijave za radionice za mlade: Kako biti uspešan na društvenim mrežama


Kraj posete istočnom kraku Кoridora 10 ministarke Mihajlović: Rešićemo sve probleme, autoput gotov na jesen - Pirot Plus Online\nKraj posete istočnom kraku Кoridora 10 ministarke Mihajlović: Rešićemo sve probleme, autoput gotov na jesen\n20. jul 2019. 05:12 Gradska hronika Pirot Plus Online\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture prof. dr Zorana Mihajlović održala je danas u kampu “Кoridora Srbije“ u Beloj Palanci, završni sastanak u okviru svog boravka na istočnom kraku Кoridora 10, sa izvođačima radova i drugim učesnicima na projektu izgradnje ove deonice. Ona je istakla da će zajedničkim radom Vlade i “Кoridora Srbije“ svi problemi na deonici biti prevaziđeni i da će istočni krak biti pušten u saobraćaj na jesen.\n“Imali smo određenih problema na ovoj deonici i verujem da u budućnosti nikada više nećemo imati problema sa građevinskim kompanijama koje izvode radove, kao što smo na ovoj deonici imali sa grčkim Aktorom! Ali, prevazići ćemo sve probleme i na jesen pustiti u saobraćaj istočni krak Кoridora 10 ka Bugarskoj. Hvala Кoridorima Srbije na svemu što rade kada su investicije u pitanju, nastavljamo novi investicioni ciklus u infrastrukturu gde će Кoridori biti investitor na izgradnji auto-puta Niš-Merdare-Priština“, rekla je Mihajlovićeva.\nOna je dodala da očekuje da će svi lokalni putevi koji su oštećeni tokom izgradnje Кoridora 10 biti popravljeni, u skladu sa ugovorenim obavezama jer je to jako važno za građane Srbije koji žive u blizini istočnog kraka Кoridora 10.\nAleksandar Senić, direktor Sektora za izgradnju u “Кoridorima Srbije“ rekao je da je na završnom sastanku sa svim izvođačima i nadzornim organom dogovoreno šta ko treba da uradi da bi tokom jeseni u saobraćaj pustili istočni krak.\n“Hvala potpredsednici Vlade Srbije Zorani Mihajlović jer nam je svojom posetom dala značajan impuls da još više i brže radimo kako bi ispunili obećanje i na jesen pustili u saobraćaj ceo auto-put od Niša do Dimitrovgrada“, rekao je Senić.\nMihajlovićeva će danas popodne razgovorati u Dimitrovgradu sa bugarskim ministarom transporta, informacionih tehnologija o komunikacija Rosenom Željazkovim o načinima kako da naši gađani i privreda prelaze granice naših država. Na kraju posete, Mihajlovićeva će lično zahvaliti svim radnicima koji rade na istočnom kraku Кoridora 10.


Radulj: Razmatranje žalbe u slučaju Alijagić najkasnije naredne sedmice | Trebinje Live\nRadulj: Razmatranje žalbe u slučaju Alijagić najkasnije naredne sedmice\nPravobranilac Republike Srpske Slobodan Radulj očekuje da će Viši privredni sud u Banjaluci odmah po prijemu reagovati na žalbu Pravobranilaštva u predmetu "Alijagić", što bi u krajnjem slučaju trebalo da bude naredne sedmice.\nRadulj je rekao Srni da je krajnje nezahvalno prognozirati kakva će biti odluka Višeg privrednog suda u Banjaluci, ali da Pravobranilaštvo Republike Srpske očekuje pozitivno rješavanje žalbe.\nPravobranilaštvo Republike Srpske najavilo je ranije žalbu Višem privrednom sudu u Banjaluci na rješenje Okružnog privrednog suda u Trebinju, kojim se odbija raniji prigovor Pravobranilaštva da presuđeni iznos od oko 305.000 KM na ime odštete za mašine izuzete u ratu iz radionice braće Alijagića bude tretiran kao unutrašnji dug.\n"Riječ je o tome da Sud nije uvažio jednu specifičnost Zakona o unutrašnjem dugu koji je rekao da sve presude, sva sudska i vansudska poravnanja koja se tiču materijalne i nematerijalne štete koja je nastala od 19. maja 1992. do 19. juna 1996. godine predstavlja unutrašnji dug koji se realizuje izdavanjem obveznica", rekao je ranije Radulj Srni.\nRačune opštine Trebinje ponovo su blokirala braća Salih i Muamer Alijagić, jer su, nakon afere srebrnih elektroda, na naplatu došle stare mašine procijenjene na oko 305.000 KM.


Mart 18, 2019 21:16\nLideri SNSD, HDZ BiH i SDA – Milorad Dodik, Dragan Čović i Bakir Izetbegović usaglasili su večeras u Sarajevu tekst izjave o principima za formiranje vlasti na nivou BiH.\nPredsednik SNSD-a Milorad Dodik izjavio je da je usaglašeno da svakom od tri konstitutivna naroda pripadnu po tri ministarstva u novom sazivu Saveta ministara, kao i da Savet ministara neće biti formiran do kraja marta.\n„Bilo bi dobro da Savet ministara bude formiran do kraja marta i dolaska komesara EU za susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanesa Hana, ali je to nemoguće jer to procedure ne dozvoljavaju“, rekao je Dodik novinarima nakon sastanka sa Čovićem i Izetbegovićem.\nDodik, koji je i predsedavajuci Predsedništva BiH, istakao je da će sednica Predsedništva biti sazvana kada bude postignut kompletan dogovor o formiranju vlasti na nivou BiH.\nPrema njegovim rečima, u izjavi, koja sadrži 11 tačaka, piše sve što treba da se radi u skladu sa Ustavom i zakonima.\nGovoreći o Akcionom planu za članstvo u NATO-u, on je naglasio da se do 2013. ništa nije poštovalo, a da je to sada ođednom postalo životno pitanje.\n„Mi poštujemo stav Narodne skupštine Republike Srpske koja je rekla da put u NATO nije u interesu Republike Srpske i mi ćemo se tako i ponašati. Ako neko očekuje da ćemo taj stav promeniti da bismo ušli u Savet ministara, hvala im onda za Savet ministara“, rekao je Dodik.\n„Imamo usaglašenu izjavu o tim principima na kojima bi trebalo da funkcioniše vlast na nivou BiH. Sada bi trebalo da pokušamo da tražimo drugi korak“, rekao je Čović nakon sastanka u zgradi Predsedništva BiH u Sarajevu.\nRepublika Srpska zabranila uvoz sveže višnje iz Hrvatske 9\nPremijer Crne Gore: Zakon o veroispovesti komentarišu mnogi koji ga nisu ni pročitali 15\nHrvatska ministarka na čelu Saveta Evrope 13