Rečit odgovor o "nepostojanju informacija"\nDatum kreiranja: nedelja, 22 februar 2015\nUrbanistički zavod Beograda našao se u ćorsokaku, stešnjen između medijskog promovisanja projekta "Beograd na vodi" od stane državnih organa i poštovanja propisa. Nakon što je direktor Zavoda javno govorio da je prilikom izrade "detaljnog plana regulacije" za područje Savskog amfiteatra, polazna osnova bio plan za izgradnju "Beograda na vodi", koji je izradio potencijalni investitor ovog projekta, Transparentnost Srbija je tražila dokumente sa ciljem da se ti navodi, koji ukazuju na kršenje procedure planiranja, razjasne. Urbanistički zavod u zvaničnom odgovoru tvrdi da ne poseduje informacije o pregovorima sa potencijalnim investitorom, pa čak ni plan za izgradnju Beograda na vodi koji je izradila firma "Eagle Hills". To znači da direktor Zavoda nije govorio istinu u intervjuu, što je malo verovatno, s obzirom na očite sličnosti prostornog plana sa ranije predstavljenim namerama potencijalnog investitora, ili da se kriju dokumenti koji bi mogli da predstavljaju dokaz o kršenju procedure prilikom izrade prostornog plana.\nUrbanistički zavod Beograda je, naime, 20. februara dostavio Transparentnosti odgovor po rešenju Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. Povod za intervenciju TS bio je intervju direktora UZB za "Politiku", iz oktobra 2014. godine, kada je svesno ili nehotice, izneo mnoštvo podataka koji ukazuju na to da je u izradi "detaljnog plana regulacije" za područje Savskog amfiteatra, polazna osnova bio plan za izgradnju "Beograda na vodi", koji je izradio potencijalni investitor ovog projekta, da su sa predstavnicima te firme vođeni "pregovori" i da je bilo pritisaka kojima su domaći urbanisti odoleli. (http://goo.gl/xU5YCj)\nS obzirom na to da odlukom o izradi ovog plana regulacije nije bilo predviđeno korišćenje bilo kojeg dokumenta koji bi došao od potencijalnog investitora, niti je tako nešto predviđeno propisima, zatražili smo od UZB odgovor i dokumenta koja bi osvetlila ovu situaciju. UZB je u odgovoru eksplicitno tvrdio da Zavod nije dobijao dokumente od drugih fizičkih i pravnih lica u vezi sa izradom nacrta i da ne poseduje "Master plan" koji je izradila firma "Eagle Hills" iz Abu Dabija. Pošto su druga naša pitanja ostala bez odgovora, uložili smo žalbu Povereniku, krajem oktobra.\nNajnoviji odgovor, koji smo dobili 20. februara 2015, o "nepostojanju tražnih informacija" ipak o nečemu rečito govori: da u javnosti ne sme da se pojavi ni jedan dokument koji bi mogao da predstavlja dokaz o kršenju procedure prilikom izrade prostornog plana. Naime, teško je poverovati da može biti istina i ono što je direktor UZB rekao u nedemantovanom intervjuu u "Politici" i oficijelno obaveštenje da UZB "ne poseduje informacije" o tome po kojem pravnom osnovu, sa kakvim ovlašćenjima i na koji način je Urbanistički zavod vodio pregovore sa investitorom, niti informacije o tome na koji način je investitor vršio pritiske na Zavod, kako se može zaključiti iz ranije objavljenog novinskog teksta.


DruštvoPrivredaSrbi u AmericiZdravlje\nHUMANITARNA ORGANIZACIJA 28 JUN ŠALJE POMOĆ SRPSKIM BOLNICAMA\nHumanitarna organizacija 28. Jun zajedno sa “Supplies Over Seas” kompanijom poslala je kontejner pomoći dug 12 metara i težak 8 tona koji sadrži medicinsku pomoć iz Luisvila, Kentakija i koji treba da stigne u Srbiju pre Nove godine.\nPošiljka sadrži neophodne mašine za anesteziju, rendgen, mašine za ultrazvuk i EKG, električne bolničke krevete, neophodne monitore i ostale stvari koje su tražile bolnice širom regiona. Vrednost kontejnera je procenjena na 700 000 dolara, dok će drugi kontejner stići iz Švajcarske kao i Božićni pokloni i humanitarni projekti vezani za Crkvu. Procenjujemo da će vrednost ukupne pomoći tokom praznika preći iznos od milion dolara.\nKontejner će stići u medicinski centar Niš, gde će neka od opreme ostati, dok će se druga poslati bolnicama i klinikama širom Srbije, Republike Srpske, Krajine i Crne Gore. HO 28.Jun već duže vremena sarađuje sa medicinskim centrom u Nišu. Posiljka sa medicinskom opremom vredna 500 000 dolara je poslata i 2013. godine, a direktor centra Zoran Radovanović procenio ju je kao “jednu od najvećih donacija” koju je Srbija primila.\nHO 28. Jun je internacionalna humanitarna organizacija sa specijalnim konsultativnim statusom pri UN-u. Osnovana 2012. godine i do danas je donirala 184 tone humanitarne, medicinske i pomoći protiv nepogoda u vrednosti od preko 6,1 milion dolara zapadnom Balkanu.


Kako da dodam XPS dokument u svoj štampač? - Faq\nGlavni > Faq > Dodajte xps printer - kako se to rješava\nDodajte xps printer - kako se to rješava\nKako da dodam XPS dokument u svoj štampač?\nOtvorite uređaje iŠtampačikoristećiWindowstipka + R da biste dobili okvir za pokretanje i upišite Control.exeŠtampačii pritisnite Enter. Desni klikMicrosoft XPS Document Writeri kliknite Ukloni uređaj. KlikniteDodatinovoštampači kliknite na „Aštampačkoji nije bio na popisu 'Odaberi'dodatilokalnoštampačs ručnim postavkama ”i kliknite Dalje.18. maja 2018\nKako da ponovo instaliram XPS štampač u operativnom sistemu Windows 10?\nToponovo instaliratitheMicrosoft XPS Document WriternaWindows8, 8.1 iliWindows 10, prvo izbrišite 'XPS Writer dokumenata 'ikona iz 'Štampačii faksovi 'u odjeljku ' Uređaji iŠtampači 'mapa ako postoji. Zatim odaberite ' Dodajštampač


Srbija i region zakazali u borbi protiv korupcije - Bizlife.rs\n22:24 Berlin, 21/02/2018\nVećina zemalja sveta nije načinila nikakav napredak u iskorenjivanju korupcije ili je taj napredak mali, pokazuje ovogodišnji Indeks percepcije korupcije koji je objavila organizacija Transparensi internacional (Transparency International).\nSrbija je ove godine pala za pet mesta i sa indeksom 41, na skali od nula do 100, sada je na 77. mestu među 180 zemalja i teritorija. Nula na skali označava visok stepen korupcije, a 100 odsustvo korupcije.\nOd bivših jugoslovenskih republika, Slovenija je najbolje plasirana, sa indeksom 62, a ispred Srbije su još i Hrvatska sa indeksom 49 i Crna Gora sa 46, dok su iza Bosna i Hercegovina sa indeksom 38 i Makedonija sa 35.\nOd zemalja iz regiona bolji rezultat od Srbije imaju Grčka i Rumunija, s indeksom 48, kao i Mađarska (45) i Bugarska (43), dok su od Srbije lošije rangirani (tzv) Kosovo (39) i Albanija (38).\nDublja analiza pokazuje da novinari i aktivisti u korumpiranim zemljama svakodnevno rizikuju živote ukazujući na slučajeve korupcije, navodi Transparensi internacional.\nkorupcija transparentnost indeks


"Autobusi Centrotransa su ugrozili javni prevoz u Sarajevu" - Klix.ba\n23.4.2010. u 16:11\nPovodom uspostavljanja gradskih autobuskih linija Centrotrans Eurolinesa na dvije relacije i to: Dobrinja - Vijećnica i Baščaršija - Hrasnica Uprava GRAS-a oglasila se saopštenjem u kojem ističu da je ugrožen sistem javnog prevoza u Kantonu Sarajevo.\nIz GRAS-a smatraju da navedeni prevoznik nikada nije imao, niti ima rješenje, odnosno dozvolu nadležnih institucija za obavljanje prevoza na navedenim linijama.\n"Očito se radi o pokušaju Centrotransa da na sve načine, pa i protuzakonito, upadne na linije GRAS-a, bez obzira na posljedice koje će izazvati takvo stanje, a isključivo zarad privatnih interesa i ostvarivanja profita. Pokušaj upada Centrotransa u sistem javnog gradskog prevoza u gradu Sarajevu predstavlja direktan udar na 125 godina tradicije i ulaganja Grada, građana i uposlenih GRAS-a u ovo preduzeće", saopšteno je.\nGRAS tvrdi da se u ovom slučaju radi o istom scenariju koji se provodio i 2004. godine kada je isti prevoznik pokušao "potkupljivačkom politikom u saradnji sa određenim centrima moći upasti u sistem javnog gradskog prevoza isključivo radi ostvarivanja profita".\nGRAS će istrajati u sprječavanju nezakonitog upada Centrotransa u sistem linija javnog gradskog prevoza i provođenja ovakve, kako je nazivaju, krajnje tendenciozne i rušilačke politike javnog prevoza u Kantonu Sarajevo.\n"U cilju zaštite preduzeća, funkcije javnog gradskog prevoza u Kantonu Sarajevo i zaštite građana očekujemo od nadležnih institucija da poduzmu sve zakonom predviđene mjere kako bi se spriječio nelegalan i nezakonit upad prevoznika Centrotrans-Eurolines na linije javnog gradskog prevoza i obmanjivanje javnosti", ističu iz GRAS-a. "Mi ćemo nastaviti i dalje raditi svoj posao poštujući zakonske regulative i propise, a u interesu građana i grada Sarajeva."


U prošlosti imamo mnogo primera poput Larise Rikelme, Marta Barcok, koja je ponovo na tribinama na EURO, Hrvatice Ivane Knol, ali je je poslednje Evropsko prvenstvo obeležila jedna Albanka.\nAlbanci su EURO 2016 igrali po prvi put u istoriji, i to nakon što su izbacili Srbiju iz grupe u kvalifikacijama gde je viđen i skandal sa dronom. U Marselju, na prvoj utakmici su imali veliku podršku sa tribina, a posebnu pažnju reportera izazvala je navijačica bujnog dekoltea.\nIspostavilo se kasnije da je u pitanju devojka po imenu Rike Roci. Njene fotografije preplavile su društvene mreže i grupe posvećene fudbalu i navijačima.\nIpak, brzo je te fotografije uklonila sa profila, a primećena je i od strane uglednih modnih kompanija, pa je postala i zaštitno lice nekih od njih, preneo je "Telegraf".\nPošto živi u prestonici mode, Milanu, nije joj bilo teško da se probije do brendova poput Gesa, Šanela, Živanšija, Kelvin Klajna... Takođe, počela je i da se bavi voditeljskim poslom, pa je angažovana za velika takmičenja od strane TV kuća upravo za neka sportska dešavanja.\n(UŽIVO) MAĐARSKA - PORTUGAL Iz minuta u minut


KONCERTNA DVORANA BEOGRADSKE FILHARMONIJE - Pitanja i odgovori | Beogradska filharmonija\nKONCERTNA DVORANA BEOGRADSKE FILHARMONIJE – Pitanja i odgovori\nNa kojoj lokaciji će se nalaziti nova Koncertna dvorana Beogradske filharmonije?\nKoncertna dvorana Beogradske filharmonije nalaziće se u istočnom delu Novog Beograda, tačnije u Bloku 13, između Ušća i Palate Srbija, na lokaciji gde Beogradska filharmonija održava nastupe na otvorenom i gde je realizovala najveće koncerte klasične muzike u istoriji Beograda i Srbije 2017. i 2018. godine. Ova lokacija je definisana odgovarajućim Planom detaljne regulacije.\nZašto je baš ta lokacija izabrana?\nLokacija je određena Planom detaljne regulacije za Blok 13, koji je usvojila Skupština grada Beograda. Izabrana je sa vizijom da Koncertna dvorana Beogradske filharmonije postane međunarodno relevantan umetnički centar, kao i svojevrsni centar okupljanja kulturne scene u regionu. Ova lokacija je odgovarajuća za mesto takvog umetničkog ranga, jer je u centru grada, u blizini ušća reka i Brankovog mosta, koji povezuje dva dela grada. Dobro je povezana postojećim linijama javnog prevoza sa različitim delovima Beograda, i sa tri strane je okružena širokim saobraćajnicama koje povezuju grad sa aerodromom.\nZamisao je da Koncertna dvorana BGF bude lako dostupna posetiocima i da bude na lokaciji na kojoj će biti vidljiva svima koji su u blizini. Sama zgrada će biti u skladu sa okolinom u kojoj će se nalaziti, što se posebno odnosi na Palatu Srbija, kao i prirodno okruženje koje čine park i reka. Prema tome, i eksterijer treba da bude takav da se uklopi u pejzaž okolnog zelenila i drveća.\nKoja je vizija nove Koncertne dvorane Beogradske filharmonije?\nKoncertna dvorana Beogradske filharmonije biće međunarodno priznati centar za umetnost najvišeg kvaliteta, regionalni čvor za kulturni dijalog i novi simbol Beograda i Srbije.\nKoncertna sala biće nacionalno muzičko središte pod upravom Beogradske filharmonije, koje će okupljati umetnike i društvenu zajednicu u cilju stvaranja, otkrivanja i uživanja u muzici i muzičkim aktivnostima. Imaće multidisciplinarni pristup muzici i njenoj vezi sa drugim žanrovima kao što su igra i vizuelne umetnosti, uz primenu najsavremenije tehnologije i služiće kao mesto prikazivanja i negovanja onog najboljeg u umetničkoj industriji. Objekat će biti osmišljen multinamenski tako što će biti omogućen čitav niz dodatnih usluga koje će mu obezbediti dugoročnu održivost.\nKoncertna dvorana Beogradske filharmonije treba da bude projektovana kao veoma dostupno, zanimljivo i privlačno mesto za društveno okupljanje stanovnika prestonice; mesto koje slavi životni stil Beograda kao evropske metropole.\nKo će sve nastupati u Koncertnoj dvorani Beogradske filharmonije?\nZašto je Beogradskoj filharmoniji potrebna nova dvorana?\nBeogradska filharmonija je smeštena u zgradi izgrađenoj kao privremeni objekat 1967. godine. Ovaj objekat je renoviran 2004. godine iz razloga adaptacije i sanacije. S obzirom da su one izvršene u okviru postojećih gabarita, zgrada nije uslovna za rad i dalji razvoj Beogradske filharmonije. Sala ima samo 200 mesta, nema prostorija za vežbanje kao ni za odlaganje instrumenata i opreme, administracija nema adekvatne uslove za rad i dr. Otkako je direktor Ivan Tasovac došao na čelo Beogradske filharmonije 2001. godine, počinje razdoblje preokreta u opštem funkcionisanju institucije, radu orkestra i razvoju publike čime se Beogradska filharmonija pozicionirala na evropskoj i svetskoj muzičkoj mapi. Koncertne sezone koje se održavaju u Zadužbini Ilije M. Kolarca, postaju ubrzo kompletno rasprodate usled kvaliteta orkestra, kao i brojnih aktivnosti i alata koji doprinose razvoju publike. Imajući u vidu ograničenja Velike dvorane Kolarčeve zadužbine, kao i da Srbija nema ni jednu adekvatnu simfonijsku koncertnu salu, izgradnju koncertne sale se vremenom definiše kao ključni prioritet daljeg razvoja orkestra, muzičkog i kulturnog života Srbije i najveći projekat održivog razvoja kulture u regionu.\nKo su sve učesnici na ovom projektu?\nUčesnici su Vlada Republike Srbije (Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima, Kabinet premijerke i Ministarstvo kulture), UNDP, ARUP, Grad Beograd i Beogradska filharmonija.\nKoja je uloga UNDP-a na ovom projektu?\nUNDP je angažovan od strane Vlade Srbije kao pomoć u organizovanju međunarodnog tendera za arhitektonsko rešenje Koncertne dvoranе. UNDP ima svoje kancelarije u 170 zemalja sveta i veliku mrežu partnera koja doprinosi privlačenju svetski poznatih arhitektonskih biroa, koji imaju iskustva sa projektima ovih razmera i složenosti, kao i ekspertizu neophodnu za uključivanje društvenog, ekonomskog i ekološkog aspekta u arhitektonsko rešenje Koncertne dvorane.\nKako je odabrana kompanija Ove ARUP i šta je bila njihova uloga?\nOdgovarajući na Vladin zahtev, i nakon što je sproveo konkurentan proces nabavke, UNDP je 2017. angažovao inženjersku kompaniju Ove Arup koja je pripremila Studiju izvodljivosti za novu koncertnu dvoranu 2019. godine.\nArup je jedna od najpoznatijih svetskih inženjerskih firmi koja je u svojoj istoriji dugoj preko 70 godina sprovela preko 250 projekta iz domena akustičkog dizajna i preko 30 projekata iz domena dizajna koncertnih, pozorišnih i ostalih dvorana. Kompanija ARUP je angažovana na osnovu velikog iskustva u definisanju potreba, ali i projektovanja koncertnih dvorana, pozorišta i objekata slične veličine i namene. Neki od objekata na kojima su radili:\nBarbikan centar u Londonu, Velika Britanija\nHarpa koncertna dvorana i konferencijski centar u Rejkjaviku, Island\nLa Maison Symphonique, koncertna dvorana u Montrealu – Kvebek – Kanada\nNacionalni muzički forum – koncertna dvorana u Vroclavu, Poljska\nPored pomenute Studije izvodljivosti, Arup takođe pruža savetodavne usluge vezane za organizaciju Konkursa i tendera za projektovanje. Takođe učestvuje u odabiru projektantske firme, ali će i revidirati i savetovati izabranu firmu pri izradi idejnog projekta, projekta za građevinsku dozvolu i projekta za izvođenje.\nSTUDIJA IZVODLJIVOSTI I KONKURS\nKako je izgledao proces za pripremu Studije izvodljivosti i ko je sve imao učešća?\nPredstavnici kompanije ARUP su pre početka rada na izradi Studije izvodljivosti došli u Beograd da bi stekli uvid u kulturni život Beograda i Srbije. Zajedno sa predstavnicima Beogradske filharmonije posetili su Muzičku produkciju RTS-a, FMU, Narodno pozorište, Muzičku omladinu i razgovarali sa predstavnicima SMU, kao i sa zaposlenima u Beogradskoj filharmoniji, u cilju što boljeg sagledavanja potreba koje nova Koncertna sala treba da zadovolji, kako Beogradske filharmonije, tako Beograda i Srbije.\nPored kompanije ARUP, u izradi Studije izvodljivosti učestvovali su predstavnici Beogradske filharmonije, kabineta premijerke Republike Srbije, kancelarije za Javna ulaganja i uz konsultacije sa gradskim arhitektom.\nNa osnovu čega je procenjeno da je potrebno da Koncertna dvorana ima 25.000 metara kvadratnih bruto površine?\nProcenjena ukupna bruto površina Koncertne dvorane rezultat je Studije izvodljivosti sprovedene od strane kompanije Arup tokom 2018. i 2019. godine. Studija predviđa da se zgrada Beogradske filharmonije sastoji od više prostorija za različite namene kao što su probe i nastupi, ali i edukativni i komercijalni sadržaji, kao i neophodan prateći prostor. Na procenu kolika bi trebalo da bude površina objekta uticao je predviđeni broj ljudi koji bi u određenom trenutku trebalo da se nalaze u objektu (npr. broj sedišta u gledalištu ili broj ljudi u foajeu), kao i površina dodatnih prostorija tipičnih za ovakav objekat (npr. prostor potreban za smeštaj tehničke opreme). Tehničke specifikacije za rešenja arhitektonskog dizajna ove zgrade usklađene su sa najboljim primerima međunarodne prakse.\nKako izgledaju UNESCO/UNDP procedure koje su morale da budu ispoštovane u ovom procesu? Na koji način se one razlikuju od uobičajenih pravila konkursa ovog tipa?\nPostupak za ovaj konkurs sprovodi se u skladu sa smernicama UIA (Međunarodna Unija Arhitekata) / UNESCO, kao i sa lokalnim propisima. Razlikuje se od „uobičajenih“ konkursa za arhitektonska rešenja, jer isti nije otvoren za podnošenje rešenja, ali je otvoren za pretkvalifikaciju. Ova vrsta konkursa izabrana je uzimajući u obzir specifičnosti objekta, njegovu složenost i veliki značaj, kako sa finansijske, tako i sa umetničke strane.\nModel sa pretkvalifikacijom i dodelom ugovora za pobednika takmičenja izabran je kao odgovarajući i u skladu sa smernicama UIA koje predviđaju pretkvalifikaciju kao legitimni metod takmičenja. Pretkvalifikacija podrazumeva odabir između 6 do 8 kompanija koje će u narednoj fazi projekta učestovati na pripremiti arhitektonskih rešenja Koncertne dvorane. UNDP će zaključiti ugovor sa onom pretkvalifikovanom kompanijom čije rešenje bude ocenjeno kao najbolje. Ovakvim procesom postiže se da na arhitektonskom konkursu učestvuju samo one kompanije sa znanjem i kapacitetima koji su neophodni za izradu kompletne projektne dokumentacije.\nKontinuitet izvođenja projekta od koncepta do potpunog razvoja rešenja važan je za ovu vrstu objekta, jer se time osigurava najbolji kvalitet projekta.\nKo će činiti žiri koji će izabrati pobedničko rešenje?\nŽiri će se sastojati od međunarodnih, regionalnih i lokalnih eksperata iz relevantnih oblasti za ovaj projekat.\nKada bi mogao da se očekuje završetak gradnje nove Koncertne dvorane?\nNakon izbora idejnog rešenja i dodele ugovora, sledi poroces projektovanja. Planirani rok za završetak projektovanja koji uključuje i tehničku kontrolu je kraj 2022. ili početak 2023. Nakon toga bi mogla da počne izgradnja za koju je sa opremanjem potrebno minimalno između 3-5 godina.\nZašto se u pojedinim medijima pominje „propali“ konkurs za zgradu Filharmonije iz 2017. godine?\nPojedini mediji netačno izveštavaju da je 2017. godine raspisan konkurs za novu zgradu Beogradske filharmonije i da je on navodno bio neuspešan pošto nije izabrano idejno rešenje za novu zgradu. Кonkurs iz 2017. bio je, međutim, anketni konkurs za urbanističko rešenje za ceo Blok 13, uključujući Palatu Srbija i dodatni stambeni blok, a ne samo za koncertnu dvoranu. Anketni konkurs je uspešno sproveden i na osnovu njega je izrađen i usvojen Detaljni regulacioni plan za deo Bloka 13 (PDR).\nZašto se pojavljuju različiti nazivi ovog projekta?\nU dokumentaciji koja prati ovaj projekat susreće se više radnih naziva kao što su Koncertna dvorana Beogradske filharmonije, Nova zgrada Beogradske filharmonije, Nacionalna koncertna dvorana i Koncertna dvorana Beograd. U pitanju je istovetni kapitalni projekat nove Koncertne dvorane kojom će upravljati Beogradska filharmonija i koja će tu imati svoje sedište.\nKoliko je Studija izvodljivosti koštala, šta je obuhvatala i ko će snositi troškove studije?\nStudija izvodljivosti predstavlja skup dokumenata koji su obuhvatili različite aspekte Koncertne dvorane i koji su razvijani jedan za drugim. To znači da su u svaki korak razvijanja Studije bili uključene sve relevantne državne institucije, i da je tek posle njihovog odobrenja Ove Arup prelazio na sledeću fazu izrade Studije.\nStudija izvodljivosti obuhvata: opravdanost i ciljeve projekta, programsko prostornu analizu sa konceptualnim predlogom arhitektonskih i tehničkih rešenja, analizu predložene lokacije, kao i analizu procenjene vrednosti objekta.\nSvi delovi Studije izvodljivosti su prošli konsultacije, raspravu i odobrenje Vlade Srbije, Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, glavnog urbaniste Grada Beograda, Beogradske filharmonije.\nDo sada izrađeni delovi Studije izvodljivosti koštali su 527.465 američkih dolara ($), a sredstva je obezbedila Vlada Srbije, koja je Studiju izvodljivosti usvojila 2019. godine.\nKoliko će koštati izabrano rešenje?\nMaksimalni iznos budžeta za projekat pobedničkog rešenja, odnosno za izradu tehničke dokumentacije koja će biti poverena autoru pobedničkog rešenja, iznosi 10.230.000 $.\nKoliko će koštati izvođenje projekta?\nNa osnovu procene troškova koju je dala Studija izvodljivosti kompanije Ove Arup, Vlada Srbije je za ovaj projekat opredelila 120 miliona evra.\nNa koji način će Koncertna dvorana Beogradske filharmonije doprineti a) društvenom, b) ekonomskom i c) ekološkom razvoju zemlje?\na) Koncertna dvorana Beogradske filharmonije će uticati na poboljšanje kvaliteta života građana Beograda i Srbije:\nGrađani će imati novi, dovoljno veliki prostor za uživanje u muzici i drugim srodnim kulturnim događajima.\nGrađani će imati novi prostor za okupljanje i susrete, što može doprineti jačanju društvene kohezije.\nPostojaće novo mesto za kontakte, interakciju i razmenu znanja, ideja i iskustava sa umetnicima i drugim profesionalcima iz inostranstva.\nInkluzivnost: Koncertna dvorana Beogradske filharmonije će biti prostor za društvena okupljanja, otvoren 24 sata dnevno, 7 dana u nedelji, za raznolike sadržaje i za sve građane. Sama zgrada treba da bude lako uočljiv i privlačan prostor, koji će u posetiocima izazivati osećaj pripadnosti i privlačiti ih da u njemu borave. Važno je i to što će ova dvorana biti otvorena i preko dana, što će učiniti da programi i sadržaji koje nudi budu lako dostupni građanima koji imaju naviku da svoje slobodno vreme provode u okolnom parku. Da bi sam objekat bio dostupan najširem krugu korisnika i posetilaca, arhitektonsko rešenje će morati da, u skladu sa najboljom međunarodnom praksom, obezbedi jednak pristup svima bez obzira na godine, invaliditet, pol, kulturno ili društveno poreklo, ili druge lične okolnosti.\nKoncertna dvorana će biti mesto otvoreno za brojne muzičke profesionalce i ljubitelje muzike, kojima će pružiti prostor za izvođenje, probe, radionice, diskusije i učenje, a mnoge prostorije će imati višestruku namenu. Široj publici će ponuditi muzičke nastupe visokog standarda, ali i druge aktivnosti kako bi bila relevantna za sve građane. Niz prostora različitih namena unutar koncertne dvorane i u njenom eksterijeru pružiće svima mogućnost da se bave muzikom: mladima i starijima, profesionalcima i amaterima, lokalnim i internacionalnim umetnicima. Zajednički javni prostor zamišljen je po uzoru na gradski trg u kome će i umetnici i drugi građani moći da se susreću tokom celog dana. Pored kulturnog programa, posetioci će moći na ovom mestu da provode vreme konzumirajući različite sadržaje.\nb) S obzirom na to da je zamišljena kao centar muzičke izuzetnosti na svetskom nivou, očekuje se da:\nnova Koncertna dvorana Beogradske filharmonije ima očekivani prihod od turizma, kao i domaćih posetilaca. Beograd će dobiti Koncertnu dvoranu, kao novu znamenitost koja predstavlja glavni grad i zemlju u inostranstvu, kao što je na primer Opera u Sidneju.\nDa služi podsticanju ekonomskog rasta i razvoja kroz ulaganja u inovacije i infrastrukturu.\nc) Objekat treba da bude energetski efikasan, da koristi čistu “zelenu”energiju, da ima blizu nula emisija gasova sa efektom staklene bašte (GHG) i da ne doprinosi zagađenju vazduha. Prema PDR-u predviđena je maksimalna zaštita zelenih površina (stabla): gubitak kapaciteta zelene površine, prouzrokovan novoplaniranim rešenjem, obavezno nadoknaditi sadnjom kvalitetne drvenaste vegetacije, u odnosu dva nova stabla za jedno posečeno.


Milorad Dodik / Foto Novosti\n- Potpuno je jasno da kandidat PDP za jednu od inokosnih funkcija na narednim izborima, Jelena Trivić, zagovara saradnju i razgovore sa Kristijanom Šmitom u trenutku kada je isti saopštio da mu je ključna misija obezbediti BiH bez Milorada Dodika - rekao je Kovačević.\nIzjave Kovačevića o popularnosti lidera SNSD zasmetale su najjačoj opozicionoj stranci Srpske - SDS.\n- Dodik već neko vreme nije najpopularniji političar u Srpskoj i to istraživanja javnog mnjenja koja su prezentovana SNSD-u jasno pokazuju. Portparolu SNSD ili to nisu javili ili on to neće da prihvati - istakao je šef Sektora za politiku i medije SDS, Stevan Salatić, reagujući na izjave Radovana Kovačevića o Jeleni Trivić.\nOn kaže da je bez osnova optuživati Jelenu Trivić i lidere opozicije za saradnju sa Kristijanom Šmitom, jer su se "jedino poslanici opozicije u poslednjih šest meseci dosledno pridržavali zaključaka Narodne skupštine RS, dok je SNSD autonomno procenjivao kad treba da se pojavi na sednicama Predsedništva, Saveta ministara i Parlamenta BiH".\nOPOZICIJA NA IZBORE IDE U VIŠE KOLONA? Predstavnici PDP već poručili da ne dolaze na sastanak koji u petak u Banjaluci organizuje DNS\n23. 12. 2021. u 08:12\nMilorad Dodik Radovan Kovačević SNSD SDS


NEVJEROVATNO, ALI ISTINITO: Ustavni sud BiH donio presudu u korist RS - Vijesti365\nHome›Vijesti›Politika›NEVJEROVATNO, ALI ISTINITO: Ustavni sud BiH donio presudu u korist RS\nNakon niza odluka Ustavnog suda BiH na štetu Republike Srpske, pomalo iznenađujuće, ova institucija je u predmetu stvarnih prava presudila u korist Srpske. Odbacila je apelaciju sedam bošnjačkih delegata Vijeća naroda Republike Srpske kojom su tražili ocjenu Zakona o stvarnim pravima.\nUstavni sud BiH utvrdio je da Republika Srpska ima nadležnost nad nekretninama koje ne potpadaju pod opšte dobro i tako osporila tvrdnju Bošnjaka da to pravo pripada zajedničkim organima BiH.\nOva odluka Ustavnog suda BiH je izrazito značajna, jer je spriječila još jednu namjeru otimanja nadležnosti Republici Srpskoj, kaže profesor međunarodnog prava Matej Savić. Priznaje da je pomalo zatečen nakon niza prethodnih odluka Ustavnog suda BiH.\n– Ovo je značajna stvar zato što nadležnost za regulisanje ovih pitanja nije data organima BiH, što po članu tri Ustava znači da je to nadležnost Srpske. Odluka jeste iznenađujuća budući da su, na osnovu dosadašnje prakse, dosta toga presuđivali na štetu Republike Srpske, naročito kada je riječ o imovinskim odnosima – rekao je Savić.\nTo što je sudski potvrđeno da Srpska ima pravo da reguliše imovinsko-pravne odnose nad nekretninama koje ne potpadaju pod opšte dobro, jedinom pravno mogućom odlukom smatra savjetnik srpskog člana Predsjedništva Milan Tegeltija. Kaže da ni politički potpuno pristrasna institucija, poput Ustavnog suda BiH nije mogla zanemariti nedvosmislene ustavne odredbe koje određuju nadležnosti entiteta u odnosu na BiH.\n– Odluka je važna, jer još jednom potvrđuje nadležnosti Republike Srpske u pogledu regulisanja stvarnih prava u Republici Srpskoj. Nažalost, radilo se o još jednom pokušaju političkog Sarajeva da, slijedeći politički trend zloupotrebe Ustavnog suda, putem Ustavnog suda BiH ponovo otme Republici Srpskoj nadležnosti koja ona nedvosmisleno ima po Ustavu BiH, a koji je sastavni dio Dejtonskog sporazuma – rekao je Tegeltija.\nOdluka Suda BiH da nadležnost nad stvarnim pravima ima Republika Srpska, obradovala je poslanika i člana skupštinske Komisije za ustavna pitanja Pericu Bundala. Nada se, kaže, da je došao kraj praksi ovog suda koji je, po pravilu, donosio za Srpsku štetne odluke.\n– To uliva nadu i budi blagi optimizam da će Ustavni sud i dalje više raditi po Ustavu i manje po druguim kriterijumima. Međutim, smatram da i dalje treba snažno insistirati na domošenju zakona o Ustavnom sudu BiH, ali i odlasku stranih sudija – dodao je Bundalo.\nOvom odlukom Ustavni sud BiH je odbacio tvrdnju bošnjačkih delegata da je državna imovina u isključivoj nadležnosti BiH. Ovoga puta sudije su odbacile i taj argument i pozivanje na srodne zakone koje su nametali visoki predstavnici.


pink.rs | Lonačar: Bolnica u Novom Pazaru ima najviše opreme od svih bolnica\n-Odgovorno tvrdim da bolnica u Novom Pazaru ima najviše opreme od svih bolnica u Srbiji, to je jedina istina - rekao je Lončar.\nLončar je u uključenju za javni servis apelovao na sve građane da ne šire paniku i dezinformacije i da, bez provere, ne prihvataju "zdravo za gotovo" vesti koje se šire po društvenim mrežama.\n-Premijerka i ja smo se juče uverili da opreme u Novom Pazaru ima doboljno ne samo za narednih par dana, već narednih nedelja. Infomracije koje se pojavljuju na društvenim mrežama nisu validne informacije koje treba prihvatiti zdravo za gotovo i pustiti to kao vest - rekao je Lončar.\n-Svi kapaciteti bolnice u Novom Pazaru biće za kovid pacijente - rekao je Lončar i dodao da se od juče primaju i novi lekari i sestre.\n-Molim sve da ne šire paniku i dezinformacije, da nešto što se pojavljuje na društvenim mrežama nije validno i mora zvanično da se proveri. Odgovorno tvrdim da bolnica u Novom Pazaru ima najviše opreme od svih bolnica u Srbiji - rekao je Lončar.


Predsjednica Republike Srpske prisustvovala sjednici Predsjedništva Saveza sindikata – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovala je danas, u Banjoj Luci, sjednici Predsjedništva Saveza sindikata, povodom obilježavanja 1. maja – Međunarodnog praznika rada.\nPredsjednica Cvijanović izrazila je zadovoljstvo činjenicom da je Vlada najavila povećanje plata za određene sektore.\nPredsjednica Republike Srpske izjavila je da treba voditi računa da se uz povećanje plata u javnom sektoru u Srpskoj nađe mogućnost za rast plata u privatnom sektoru.\n“Ostaje još da se uradi mnogo toga kada je riječ o disciplini, plaćanju, izmirenju obaveza prema radnicima i prema državi, što je kontinuiran proces”, rekla je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Srpske je rekla da je na sjednici bilo govora o ciljnim stvarima koje je postavio sindikat, a u vezi najavljenog povećanja plata, da se otklone određene nepravde.\n“Raduje me činjenica da se vodi računa o onim radnicima koji imaju najniže plate i da se na svaki mogući način zajedno sa Vladom Republike Srpske vidi mogućnost na koji način da se premosti jedan takav problem”, istakla je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike je napomenula da Vlada Srpske pregovara, ali da je spremna ukoliko bude bilo potrebno u kapacitetu predsjednika Republike Srpske da da svoj doprinos.\n“Mislim da je dobro da mi u suštini, bez obzira na neke različitosti, svi funkcionišemo kao jedan važan i veliki tim. Zahvaljujući tom timskom radu i socijalnom dijalogu kojeg smo imali, mi smo u vremenima koja su bila izuzetno teška i iza nas su, pronalazili načine da prebrodimo probleme i donosimo zakone, čak i Zakon o radu koji će se morati ponovo inovirati”, podsjetila je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Srpske je rekla da su tada povećavane plate, ali da žele da se to nastavi, te da bude više reda i discipline i izrazila zadovoljstvo činjenicom da postoji jak socijalni dijalog između Vlade Republike Srpske sa svim socijalnim partnerima.\n“Savez sindikata Republike Srpske je uvijek imao jasno postavljene zahtjeve koji su bili realni. Možda nekada nisu odgovarali tom nekom momentu, ali u suštini zahtjevi su bili realni”, rekla je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike je podsjetila da je u vrijeme kada je bila predsjednik Vlade Republike Srpske bila u dobrim odnosima sa predstavnicima Saveza sindikata Srpske i kada se nisu slagali.\n“Uvijek smo bili partneri da nađemo dobra i bolja riješenja za naše radnike i za našu Republiku Srpsku”, istakla je predsjednica Cvijanović.\nPredsjednica Republike Srpske je svim radnicima u Republici Srpskoj čestitala 1. maj – Međunarodni praznik rada, uz želju da će iduće godine, nakon dvije godine obilježavanja praznika u vrijeme pandemije korona virusa, biti prilika da se ovaj važan praznik obilježi na neki drugi način.


Vlada RS danas prihvatila donaciju Srbije od 9,3 miliona eura - Akta.ba\n30.05.2019. 13:48 / Izvor: SRNA\nMinistrica finansija Republike Srpske, Zora Vidović izjavila je da je Vlada RS-a na današnjoj sjednici prihvatila donaciju Vlade Srbije u iznosu od 9,3 miliona eura za finansiranje projekata u lokalnim zajednicama u Republici Srpskoj.\n"Svaka opština u RS-u dobila je projekat čija je vrijednost u rasponu od 50.000 do 500.000 eura. Na Ministarstvu finansija je da potpiše ugovore sa lokalnim zajednicama kako bi one mogle da raspisuju tendere i realizuju ove projekte", rekla je Vidović na konferenciji za novinare poslije sjednice Vlade.\nVidović je istakla da su na zahtjev Udruženja banaka Republike Srpske utvrđene izmjene Zakona o bankama.\n"Njihova žalba je bila da je izloženost banaka prema jednom licu ili više povezanih lica bila dosta rigorozna i iznosila je pet odsto od priznatog kapitala banke. To ograničenje je sada 15 odsto. Svaki kreditni portfolio može da bude 15 odsto neobezbijeđen kolateralom", pojasnila je Vidović.\nMinistrica prosvjete i kulture Republike Srpske, Natalija Trivić izjavila je da je usvojen plan investiranja u 46 škola u RS čija je vrijednost 1,8 miliona KM.\n"Prvi put je u budžetu Ministarstva prosvjete i kulture izdvojena sredstva za investicije u škole. Dodatni novac za investicije biće obezbijeđen kroz program Vlade Srbije, a dio iz sredstava kabineta predsjednice Republike Srpske, Željke Cvijanović tako da će ukupne investicije iz ova tri izvora iznositi oko 9,5 miliona KM", rekla je Trivić.\nMinistrica trgovine i turizma RS, Dragica Kovač istakla je da je Vlada utvrdila Nacrt zakona o trgovini kako bi unaprijedila i dodatno uredila ovu oblast.\n"Dosadašnji zakon je u više navrata pretrpio izmjene i dopune i stečeni su zakonski uslovi da idemo ka usvajanju novog zakona. Dodatno će biti uređene obaveze i postupanje trgovaca i uslovi za obavljanje trgovinskih usluga", rekla je Kovač.


Glavni cilj studija je da pruži studentima znanje i vještine koje ih kvalificiraju za pristup drugom ciklusu studiju i omogućavaju im da rade kao bakalaureati softverskog inženjerstva. Studenti tokom studija sticu znanja i kompetencije iz različitih oblasti matematike i kompjuterskih nauka koji im omogućavaju spoznaju potrebnih informatičkih sistema na svim nivoima integracije i to u širokom dijapazonu odgovarajucih problema. Stečena znanja i vještine nositelji diploma mogu primijeniti na različitim informacionim sistemima koje koriste razne softverske kompanije ili druge ustanove koje imaju potrebu za upotrebom specifičnih računarskih aplikacija. Zavisno od odabira izbornih predmeta studenti imaju mogućnost steći dodatna znanja iz različitih oblasti kompjuterskih nauka, matematike ili metodike nastave.\nmodeliraju i riješe osnovne probleme iz nekih oblasti primijenjene matematike.,\nIshodi učenja koji su specifični za informatiku\nNositelji diplome su u stanju da::\nkreiraju, implementiraju i održavaju različote baze podataka.\nDiploma bakalaureata softverskog inženjerstva kvalifikuje nositelja da radi u firmama i institucijama koje razvijaju i koriste računarske aplikacije, kao što su (ne i iskljucivo) softverske firme, osiguravajući zavodi i banke, kao i u drugim firmama i institucijama koje zapošljavaju bakalaureate softverskog inženjerstva. Uz položene kurseve iz pedagoško-psihološke i didaktičko-metodičke oblasti nastavnog smjera prvog ciklusa studija Odsjeka za matematiku, nositelj diplome je osposobljen da samostalno izvodi nastavu iz informatičkih predmeta u osnovnim školama..\nStručni naziv koji se stiče je Bakalaureat/Bachelor matematike - softvrsko inženjerstvo\nNastavni plan i program za smjer "Teorijska kompjuterska nauka"\nCS 120 Računarski sistemi 3+3+0 5\nPMAT 195 Linearna algebra 3+3+0 6\nPMAT 235 Odabrana poglavlja analize 3+3+0 6\nAMAT 230 Kriptologija 2+1+0 3\nCS 220 Numeričke metode 2+1+2 4\nCS 210 Strukture podataka i algoritmi 3+2+2 7\nCS 260 Teorija izračunljivosti 3+2+0 6\nCS 280 Operativni sistemi 2+0+2 4\nPMAT 290 Algebra za kompjuterske nauke 3+2+0 5\nCS 310 Analiza i sinteza algoritama 3+0+2 6\nCS 320 Web programiranje 2+0+2 5\nCS 340 Razvoj softvera 3+0+2 5\n------------- Izborni predmet 2 ------------ min 4\nCS 360 Mašinsko učenje 2+0+2 5\nCS 370 Dinamički web sistemi 2+0+2 5\nCS 380 Uvod u kompjutersku geometriju 2+0+2 4\nCS 390 Komparativna analiza programskih jezika 3+0+2 5\nRačunarske arhitekture 5\nMrežno programiranje 4\nOdabrana poglavlja kompjuterskih nauka 4\nUvod u vještačku inteligenciju 5\nRazvoj mobilnih aplikacija 5


Širom svijeta pojačane mjere bezbjednosti\nŠirom Evrope biće uvedene snažnije mjere bezbjednosti uoči proslava Nove godine, tako da oni koji misle ispratiti staru godinu na ulicama evropskih prijestonica mogu očekivati pregled torbi i druge provjere kako bi se izbjegli mogući teroristički napadi.\nU nekim dijelovima planete Novu godinu su hiljade ljudi već dočekale, a među njima su stanovnici Novog Zelanda i Australije. Na Novom Zelandu, gdje je sada ljeto, desetine hiljada stanovnika izašle su na plaže i ulice i među prvima u svijetu dočekali 2018. godinu, uz vatromet sa tornja Skaj, visok 200 metara.\nJedan od najljepših novogodišnjih vatrometa u svijetu, na nebu su gledali i građani u Australiji, u sidnejskoj luci. Domaćini su ove godine dočekali više od milion posjetilaca koji su uživali u 15-minutnom vizuelnom spektaklu, bezbjednost je bila na visokom nivou, a zvaničnici su naveli da ne postoje naznake opasnosti.\nStanovnici pacifičkih država Samoa i Kiribati prvi su, u 11 sati po srednjeevropskom vremenu, dočekali 2018. godinu, a njih je pratio Novi Zeland. Prvi januar posljednji će dočekati u Američkoj Samoi i na ostrvu Nijue u južnom dijelu Pacifičkog okeana, pošto će kod njih 2018, po srednjoevropskom vremenu, stići tek sutra.


Dobre predloge nema ko da čuje - Kolumna | Agroklub.rs\nJulijana El Omari je komentarisala status na KLUB-u pre 6 minuta\nJulijana El Omari je lajkovala status na KLUB-u pre 6 minuta\nLucija Bencaric je lajkovala fotografiju na KLUB-u pre 48 minuta\nIako najavljeni, prvog dana se nije pojavila ministarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković, a drugog ministar trgovine Rasim Ljajić, tako da su konkretni predlozi kako unaprediti naš agrokompleks i tržište ostali na petom spratu subotičkog hotela "Galerija".\nMeđu najznačajnije događaje u agraru u kalendarskoj godini svakako spada Poljoprivreni forum "Hrana za Evropu", koji organizuje Ekonomski institut. Na jednom mestu, u dva dana, u okviru sedam panela, predstavnici agrarne struke, prehrambene industrije, trgovinskih lanaca, banaka i osiguravajućih kuća predlagali su kako unaprediti sektor proizvodnje hrane.\nSvaki panel bio je SWOT analiza u malom. I na ovom, jubilarnom, petom forumu moglo se čuti gde smo, i šta treba da uradimo da bi unapredili tu oblast. Odlični predlozi panelista, ali i struke u publici koja "nije ostala dužna".\nUostalom evo i naziva panela:\nEfekti privatizacije i privatnih investicija u agroprivredi Srbije\nDa li se realizuje strategija poljoprivrede u ruralnog razvoja Srbije?\nČije će biti poljoprivredno zemljište u Srbiji?\nKako mala porodična gazdinstva da budu održiva?\nEkspanzija trgovinskih lanaca u Srbiji\nIzvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda - šta su ograničenja?\nFinansiranje i osiguranje u poljoprivredi\nU Srbiji nezaposleno 28.500 poljoprivrednih stručnjaka\nGeneralni direktor Ekonomskog instituta u Beogradu Dragan Šagovnović, je rekao da se u poslednjih pet godina trajanja poljoprivrednog foruma u srpskoj poljoprivredi nije mnogo toga promenilo, a zbog neprimenjivanja strategija koje su predlagane tokom proteklih pet godina u Subotici, Srbija je izgubila neverovatnih 25 milijardi evra.\nPredsednik Društva agrarnih ekonomista Srbije, Miladin Ševarlić, istakao je da Srbija ima 28.500 nezaposlenih poljoprivrednih stručnjaka - doktora nauka, magistara, inženjera. Na drugoj strani, u poljoprivredi i prehrambenoj industriji ukupno radi svega 23.500 radnika, uključujući i nekvalifikovane radnike.\n"Zbog nakaradne zabrane zapošljavanja u državnim institucijama, dolazimo do apsurda da je zakočeno i kadrovsko popunjavanje Uprave za agrarna plaćanja, a samim tim stopirana su i sredstva u iznosu od 175 miliona evra, koja su nam odobrena iz predpristupnih fondova", objasnio je Ševarlić. To znači da ćemo, osim 2014. i 2015., izgubiti i celu 2016. godinu, a da nijedan cent iz predpristupnih fondova EU neće biti iskorišćen, jer nećemo raspisati konkurse i nećemo realizovati projekte.\nU 50 godina izgubljeno 1,5 miliona hektara poljoprivrednog zemljišta\nVažna tema na Forumu bilo je i poljoprivredno zemljište u Srbiji, jer podaci pokazuju da je u proteklih 50 godina Srbija izgubila milion i po hektara poljoprivrednog zemljišta, a čak 424.000 hektara je neiskorišćeno.\n"Država bi trebalo da to nekorišćeno zemljište dodeli na gratis korišćenje poljoprivrednicima koji žele da se bave organskom poljoprivredom. U tom slučaju oni ne bi čekali tri do pet godina za konverziju iz konvencionalne u organsku poljoprivredu i ubrzo bismo bili lideri u Evropi sa 100.000 - 200.000 hektara sertifikovanog zemljišta za organsku poljoprivredu. To bismo mogli da uradimo u roku od nekoliko meseci. Sada, mi smo na začelju u Evropi sa svega 8.000 - 10.000 hektara sertifikovanih površina za organsku poljoprivredu", objasnio je Ševarlić.\nU agraru je važna i socijalna komponenta\nNa Forumu "Hrana za Evropu" govorilo se i o socijalnoj komponenti u agraru, pa se tako moglo čuti da su žene koje žive na selu u izuzetno neravnopravnom položaju u odnosu na žene koje žive u gradskim područjima. Čak i ako su vlasnice registrovanih poljoprivrednih gazdinstava, iako plaćaju doprinose za PIO i zdravstveno osiguranje, one nemaju pravo na porodiljsko odsustvo, na dečiji dodatak, nemaju pravo na bolovanje, a o godišnjim odmorima ne mogu ni da sanjaju.\nŠiri se sivo i crno tržište hrane\nSaradnica Ekonomskog instituta i Instituta za ekonomiku poljoprivrede Tatjana Brankov, istakla je da je dve trećine trgovinskih lanaca u zemlji u rukama stranih kompanija - Deleza i Agrokora. Brankov je predstavila i studiju u kojoj je pokazala kakvi su efekti ekspanzije trgovinskih lanaca u našoj zemlji, u periodu od 2000. do 2012. godine i istakla da je prema proceni ambasade SAD u Srbiji, u poslednjih četiri do pet godina došlo do širenja sivog i crnog tržišta hrane.\n"Trgovinska globalizacija trebalo bi da donese benefite poput rasta prihoda malih poljoprivrednih proizvođača usled pristupa različitim tržištima, kao i niže cene za potrošače. Međutim, u našoj zemlji ti pozitivni efekti su izostali. Analizom podataka od 2000. do 2012. dodine utvrdili smo da je cena svinjskog mesa uvećana za 60 odsto, jabuka i pilećeg mesa za 83, krompira za 87 odsto, pasulja za 106, a mleka čak 119 odsto", naglasila je Brankov.\n"Supermarket revolucija" u Srbiji ne samo što nije donela korist potrošačima i malim poljoprivrednim proizvođačima, već su tržišne promene omogućile pojedinim biznis entitetima da zauzmu "monopolske" pozicije, otvoren je prostor za funkcionisanje sivog tržišta, nelojalnu konkurenciju, neprihvatljiv rast cena prehrambenih proizvoda i razne vrste manipulacija i prevara u sektoru prehrambene industrije. Brankov je naglasila da našu zemlju odlikuju i neefikasna antimonopolska legislativa i sistem sprovođenja kazni, ne postoje informacije o cenama, a ni Komisija za zaštitu konkurencije nije efikasna u radu.\nDeklarativno interesovanje političara za poljoprivredu\nNekadašnji pokrajinski sekretar za poljoprivredu Goran Ješić, ocenio je da srpski političari samo deklarativno pokazuju interesovanje za poljoprivredu, i da je to jedan od razloga zbog kojeg nedostaju prave kapitalne investicije koje srpskoj poljoprivredi bolno nedostaju, posebno u navodnjavanju.\n"Kapitalne investicije daju konkretne rezultate i to je lako izmerivo. Sa druge strane, potrebno je da odustanemo od subvencija u nekim sektorima, gde su one neodržive i nedelotvorne. Neophodno je takođe da konačno počnemo sa ukidanjem monopola. Stvar je prilično jednostavna: Ili ćemo se liberalizovati ili ćemo nestati", kaže Ješić.\nOvom stanovištu se suprotstavio profesor na Ekonomskom fakultetu u Subotici Koviljko Lovre, ocenivši da je upravo najveći problem u neoliberalnom konceptu poljoprivrednog razvoja, koji je tvrdi on, napušten i u zemljama u kojima je nastao.\n"Apsolutno sve razvijene zemlje imaju neki oblik kontrole cena poljoprivrednih proizvoda", rekao je Lovre i istakao da Evropska Unija, na koju se toliko ugledamo, propisuje interventne cene na osnovu kojih nadležne ustanove intervenišu na tržištu, povlačenjem ili puštanjem roba u promet. Lovre tvrdi da je Srbija danas verovatno jedina zemlja u kojoj se cene poljoprivrednih proizvoda formiraju potpuno slobodno, bez ikakvog uticaja države, što je prema njegovom mišljenju, katastrofalno za proizvođače.\nOdsustvo države na Forumu\nSve navedeno i još mnogo više, bilo je upućeno kreatorima agrarne politike i tržišnih odnosa. Iako najavljeni, prvog dana se nije pojavila ministarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković, a ni drugog ministar trgovine Rasim LJajić, tako da su konkretni predlozi kako unaprediti naš agrokompleks i tržište ostali na petom spratu subotičkog hotela "Galerija". Državni sekretari koji su trebalo da "popune prazninu" nisu dorasli tom poslu. Potpuni fijasko doživela je Vesna Kovač, državni sekretar Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, koja je potpuno dekoncentrisana nekoliko puta počinjala izlaganje da bi potom konstatovala da "prisutni ne mogu da je motivišu"?!\nPoruka organizatorima i kolegama novinarima\nIako je, sveukupno gledano, Ekonomski institut dobro organizovao skup "Hrana za Evropu - agroprivreda Srbije u predpristupnom periodu" prostora za unapređenje ima. Pre svega moderatora na panelima koji bi upozoravao paneliste da budu konkretniji i kraće izlažu. Većina njih je bila preopširna tako da je za uključivanje publike ostalo malo vremena. Moderator bi morao da ima "odrešene ruke" da prekine panelistu kada ovaj "odluta". Panelisti bi morali da se dobro pripreme za skup, predavanje svedu na 5 minuta, a izlaganje bi obavezno morala da prati prezentacija, što nije bio slučaj kod dobrog dela panelista.\nOno što dobrom delu kolega novinara nedostaje svakako je - posvećenost. Najveći deo njih je došao pre Foruma, "pokupio" izjave učesnika i napustio skup. Forum je bio pravo mesto da se nešto novo nauči, otvore vidici za neke nove priče, upoznaju sagovornici i zabeleže kontakti. "Sivilo" koje je zahvatilo ostale delove društva nije zaobišlo ni poslenike "sedme sile".\nI da ne zaboravim, vidimo se dogodine na 6. Forumu "Hrana za Evropu" (ako ga bude, naravno).\nPoljoprivredni forum Privatne investicije Hrana za Evropu Poljoprivredno zemljište Agroprivreda Srbije Dragan Šagonović Miladin Ševarlić Sredstva EU Fondovi Miladin Ševarlić Organska poljoprivreda Agrar Tatjana Brankov Crno tržište hrane Gor


Bečić da zakaže Skupštinu u vezi sa prespitivanjem rada Vlade iz oblasti poljoprivrede | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessBečić da zakaže Skupštinu u vezi sa prespitivanjem rada Vlade iz oblasti...\nBečić da zakaže Skupštinu u vezi sa prespitivanjem rada Vlade iz oblasti poljoprivrede\nfoto: SDP (arhiva)\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Socijaldemokratska partija (SDP) pozvala je predsjednika parlamenta, Aleksu Bečića, da saglasno Poslovniku Skupštine stavi na dnevni red Interpelaciju o radu Vlade u oblasti poljoprivrede, koju je ta stranka podnijela u julu.\nPotpredsjednik SDP-a, Bojan Zeković, kazao je da je ta Interpelacija u proceduri od 16. jula.\nOn je objasnio da Poslovnik ostavlja rok Vladi da se izjasni u roku od 30 dana.\n“U članu 200 stav dva se predviđa da se, ako Vlada nije podnijela izvještaj, interpelacija stavlja na dnevni red prve naredne sjednice Skupštine po isteku roka za dostavljanje izvještaja Vlade”, naveo je Zeković u saopštenju.\nPrema njegovim rječima, u oblasti poljoprivrede postoji veliki problem, jer je cijena prehrambrenih i drugih inputa porasla 30 do 100 odsto.\nSDP je pozvala Bečića i da na dnevni red stavi Interpelaciju za pretresanje rada Vlade u oblasti prosvjete, koju je ta stranka podnijela 27. jula.\nZeković je saopštio da je ministarka prosvjete, kulture, nauke i sporta, Vesna Bratić, u dosadašnjem toku mandata pokazala jasnu namjeru da obrazovni sistem Crne Gore prilagodi jednonostranim i isključivo nacionalno-vjerskim željama, koje su u direktnoj suprotnosti sa ustavnim određenjem građanske multietničke i sekularne države.\n“Na sceni je progon i nezakonito otpuštanje inovjernih i onih koji drugačije misle, dok kroz kadrovska rješenja Bratić za direktore dobijamo ekstremne nacionaliste, podržavaoce osuđenih ratnih zločinaca, teoretičare zavjera, antivaksere i slične koji, zbog same suštine obrazovnog sistema, ne bi smjeli da njima rukovode”, rekao je Zeković.\nOn je dodao da se, u međevremenu, situacija u obje oblasti dodatno pogoršala.\nIz SDP-a su još jednom pozvali Bečića da ne krši Poslovnik i zakaže sjednicu Skupštine na kojoj bi se razgovaralo o politici Vlade u te dvije oblasti, a parlament ostvarivao svoju ustavnu funkciju, kako ne bi iz Evropske unije (EU) dobijali ocjene kako imamo saziv “bez presedana”.


AHM DOO Lukavac održao prezentaciju novog proizvoda: OPTI-FOLD 210 - SodaLIVE.ba / Već drugu deceniju zajedno!\nDana 20.05.2022. sa ponosom smo predstavili novi proizvod na BH tržištu, mašinu OPTI FOLD 210 – Mašinu specijalizovanu za savijanje i lijepljenje kartona na više uglova a sve u cilju kreiranja gotove kartonske kutije spremne za pakovanje. Na prezentaciji su prisustvovali načelnik Općine Lukavac Edin Delić, predstavnici kartonaža, te poslovni partneri.\nNaša kompanija se već duži niz godina bavi proizvodnjom mašina za industriju kartonaža.\nMoramo istaknuti da nam je čast i zadovoljstvo biti prvi proizvođač ovakvog tipa mašine na regionalnom tržištu. Iako smo do sada bili orijentisani 98% na ino tržište, nadamo se da ćemo u budućnosti imati priliku više sarađivati i sa BH firmama obzirom na ogroman potencijal koje imaju i domaće kartonaže.\nOZNAKE: Aktuelnosti, Lukavac\nDavorin Đuranović 23. Maja 2022.


JCI Niš – Redovna skupština 23. 6. 2017.\nPosted on 27/06/2017 Posted By: jciadminCategories: Aktivnosti\nNakon tromesečnog perioda probnog članstva i mentorskog procesa tokom koga su se novi članovi uvodili u način rada komore JCI Niš, došlo je vreme i za zvanično proglašenje punopravnih članova!\nNa redovnoj JCI Niš skupštini održanoj 23. 6. u Deliju, proglašeno je 18 novih punopravnih članova. Oni su u prethodnom periodu podeljeni u timove radili sa mentorima, iskusnijim JCI članovima, gde su ostvarili zapaženo zalaganje, proaktivnost, potencijal i sposobnosti kakve i treba da poseduju članovi JCI porodice.\nNeposredno pre Skupštine novi članovi su uspešno prezentovali svoje viđenje pozicioniranja JCI organizacije u Nišu kao i svoja istraživanja na tu temu. Dali su predloge kako bi ubuduće mogao da se razvija brend JCI u Nišu i koje bi to aktivnosti još bolje uticale na našu lokalnu zajednicu. Podsećamo da su u prethodnim nedeljama novi članovi imali još jednu uspešnu prezentaciju o projektu posvećenom zdravlju a takođe su se uključivali u rad aktuelnih projekata JCI Niša – Daske humanosti i Balansom do zdravlja.\nNa Skupštini su lokalne potpredsednice podnele izveštaje o radu i rezultatima postignutim u prethodnih šest meseci, a zatim je lokalni predsednik Ignjat Spasić proglasio nove punopravne članove koje je izglasala komora.\nŽelimo im sada i zvanično dobrodošlicu i mnogo uspešnih projekata kroz koje će poboljšati i svoju zajednicu i sebe!


Radnik i zvanično igra evropska takmičenja - infoBirač\nEkipa Radnika iz Bijeljine igraće kvalifikacije za Ligu Evrope!!!\nPosle nezvaničnih nagađanja stigla je potvrda na klupski mejl u kome su čelni ljudi Radnika obavešteni da će predstavljati BiH na međunarodnoj sceni.\nDrugostepena komisija za licenciranje FSBiH nije izdala licencu za takmičenje na evropskoj sceni ekipi Željezničara, pa će fudbaleri Radnika igrati kvalifikacije za Ligu Evrope. Ova odluka obradovala je navijače i rukovodstvo tima iz Bijeljine, a generalni direktor Nebojša Tomić ističe da će čelni ljudi kluba učiniti sve kako bi se što spremnije dočekali prvi evropski susreti.\n– Želim da pohvalim nadležne komisije FSBiH koje su proteklih dana trpele pritiske kako bi odluka Komisije za licenciranje bila promenjena. Savez je još jednom pokazao doslednost i principijelnost, pa će FK Radnik igrati kvalifikacije za Ligu Evrope. Mi smo ispoštovali sve ono što je FSBiH tražio kako bi dobili licencu i kao prvi tim posle Željezničara na tabeli predstavljaćemo Bosnu i Hercegovinu na evropskoj sceni. Nama predstoji aktivan odmor, jer želimo što bolje da se spremimo i reprezentujemo naš fudbal na međunarodnoj sceni. U toku pauze pokušaćemo da dovedemo nekoliko pojačanja i organizujemo mečev na Gradskom stadionu u Banjaluci koji smo prijavili kao doomaći teren za odigravanje utakmica – rekao je Tomić.\nTokom kompletne sezone ekipa Radnika je bila nekoliko puta drastično oštećena i da nije bilo sudijskih grešaka tim iz Bijeljine bi na terenu izborio mesto koje vodi u Evropu. Ovom odlukom FSBiH donekle su ispravljene sve sudijske nepravde, a bilo ih je mnogo, koje su ove sezone nanete Radniku u mečevima sa timovima iz vrha tabele. Striktnim poštovanjem pravilnika FSBIH je pokazao da fudbal na ovim prostorima možda i ima budućnost, te da se nazire svetlo na kraju tunela.\nPortal infobirac.net čestita FK Radnik na ovom velikom uspehu sa željom da predstave fudbal Republike Srpske u najboljem svetlu!!!


Turski predsednik želi da popravi odnose sa SAD\nBeta 21. februara 2021. 09:30\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan rekao je da uzajamni interesi Turske i SAD daleko prevazilaze njihove razlike i založio se za veću saradnju sa novom američkom administracijom predsednika Džozefa Bajdena.\nU video poruci objavljenoj kasno sinoć Erdogan je priznao da su tursko-američki odnosi na „ozbilnom iskušenju“ ali je naglasio da je njihovo strateško partnerstvo „prevazišlo razne vrste teškoća“.\nNjegov pomirljiv ton usledio je posle oštrih optužbi da SAD podržavaju kurdske militante. Te optužbe su izrečene nekoliko dana pošto je turska vojska pronašla tela 13 turskih talaca koje je držala Radnička partija Kurdistana (PKK) u kompleksu pećina u severnom Iraku.\nAnkara je bila ogorčena zbog američke podrške sirijskim kurdskim borcima u borbi protiv Islamske države smatrajući da su oni povezani sa decenijama starom kurdskom pobunom u jugoistočnoj Turskoj.\nErdogan je rekao sinoć da SAD nisu pružile Turskoj željenu podršku i solidarnost u borbi protiv PKK i povezanih grupa i zatražio jasan stav od turskih savenzika.\nOn je takodje ponovio nezadovoljstvo zbog toga što u SAD i dalje živi Fetulah Gulen, muslimanski propovednik koga turske vlasti optužuju da je organizovao pokušaj puča 2016. Turska traži izručenje Gulena, a on negira bilo kakve veze sa pokušajem puča.\n„Verujemo da naši zajednički interesi sa Amerikom daleko prevladavaju naše razlike“, rekao je Erdogan i dodao da želi da pojača odnose kroz dugoročnu perspektivu zasnovanu na tome da obe strane pobedjuju.\nErdoganova video poruka emitovana je prilikom lansiranja turske televizje u SAD.


Cirkus na semaforu u centru Beograda: Žongleri zabavljaju vozače /foto, video/ - Sputnjik Srbija\n02:01 24 Septembar 2020\nCirkus na semaforu u centru Beograda: Žongleri zabavljaju vozače /foto, video/\n15:56 23.06.2020 (osveženo 17:53 23.06.2020) Preuzmite kraći link\nVozači koji čekaju na semaforu u centru Beograda, na uglu Beogradske ulice i Bulevara kralja Aleksandra osećaju se kao u cirkusu, i to ne u prenesenom značenju, već u bukvalnom, jer ih povremeno zabavljaju žongleri.\nDva žonglera koriste trenutak kada se na semaforu upali crveno svetlo za vozače da izađu na pešački prelaz i izvode akrobacije.\nŽongleri na semaforu u centru Beograda\nVozeći „bicikle“ sa jednim točkom, oni žongliraju, vrte loptu na stalku koji drže u ustima, dobacuju se čunjevima i izvode brojne druge atraktivne poteze, kao u cirkusu.\nDa li na ovaj način, osim što zabavljaju vozače, i zarađuju, nije poznato, ali su neki vozači i pešaci prokomentarisali da njihovo izvođenje akrobacija na jednoj od najprometnijih raskrsnica u Beogradu može biti i veoma opasno.\nBeograd, saobraćaj, cirkus


Opoziv i povlačenje proizvoda\nalverde baby losion kamilica i shea maslac, 200 ml\nZagreb, 24.1.2020. - dm obavještava javnost kako je iz predostrožnosti povukao proizvod „alverde baby losion kamilica i shea maslac, 200 ml“, neovisno o isteku roka trajanja. Vlastitom kontrolom utvrđeno je kako se u navedenim proizvodima ne može sa stopostotnom sigurnošću isključiti mogućnost prisutnosti kvasca, što ne zadovoljava dm-ove visoke standarde kvalitete proizvoda.\ndm ovim putem izvješćuje javnost o povlačenju proizvoda iz predostrožnosti s ciljem da osigura najvišu kvalitetu proizvoda i sigurnost kupaca u prodavaonicama dm-a te se ispričava kupcima zbog situacije i mogućih neugodnosti.\nMolimo kupce da navedene proizvode ne koriste te da ih vrate u najbližu prodavaonicu dm-a, gdje će im biti osiguran povrat novca. Kupci proizvod mogu vratiti bez predočenja računa, bez obzira na to je li proizvod otvoren ili neotvoren.


Naše usluge – Explo Kop\nSečenje betona se vrši pomoću hidrauličnih mašina koje mogu da seku i armaturu u betonu. Vršimo sečenje otvora različitih dimenzija, poput otvora za vrata, prozore, ali i sečenje stepenica, greda, kanala za cevne instalacije i proširenje postojećih otvora na zidovima. A u mogućnosti smo i da odgovorimo na zahteve klijenata koji žele rušenje objekata.\nBušenje betona vršimo kvalitetnim i proverenim „DEMCO“ mašinama. U mogućnosti smo da izvedemo bušenje betonskih zidova, betona, cigle, mermera, asfalta, betonskih krovova, greda i sve vrste otvora koji su neophodni zbog postavljanja različitih vrsta ventilacija i instalacija (grejna, vodovodna). Bušenje betona funkcioniše tako što specijalna bušilica centrifugalno okreće krune koje buše beton.\nIskop i izrada puteva\nBavimo se iskopom i izradom puteva, kao i nasipanjem saobraćajnica i izradom hidrantske mreže. Koristeći inovativne tehnike, spremni smo da odgovorimo na mnoge zahteve naših klijenata uz oblasti niskogradnje. Vršimo izgradnju saobraćajnica svih kategorija, kao i neophodne pripremne, zemljane radove koji njima prethode poput izrada posteljice donjih i gornjih nosećih slojeva. Obavljamo i izvođenje asfalterskih radova, izradu betonskih kolovoza, nasipanje saobraćajnica bilo da je reč o magistralnim, regionalnim i lokalnim putevima.\nPostavljanje hidrantske mreže


Da li će pandemija ostaviti posledice na obrazovanje? | A1-Net Novi Pazar\nNaslovnaOdgovor Sandžaka na COVID19\nDa li će pandemija ostaviti posledice na obrazovanje?\nA110. marta 2021.\nPandemija korona virusa, koja traje više od godinu dana, potpuno je promenila svet, odrazila se na sve segmente ljudskog delovanja, a slike praznih ulica, policijskog časa i zatvorenih prodavnica postale su deo naše stvarnosti, naročito u prvoj polovini prošle godine.\nU trenutku neizvesnosti koliko će ova situacija još trajati, teško je proceniti da li će, kako će i koliko će ona ostaviti posledice po naše živote.\nIpak, jedno je sigurno, pandemija je izmenila način obrazovanja, a brojni izveštaji na lokalnom i globalnom nivou pokazuju da su mladi posebno pogođena kategorija.\nTrenutno se deo nastave odvija preko internet platformi i aplikacija, pa su mnogi školarci primorani da školske klupe zamene pisaćim ili kućnim stolovima.\nO tome kakva je njihova percepcija o uticaju pandemije na obrazovanje pitali smo mlade, ali i njihove roditelje i nastavnike, putem ankete na portalu A1, u kojoj je učestvovala ukupno 141 osoba.\nMeđu anketiranima najviše je bilo roditelja, čak 42 odsto, dok je prosvetnih radnika bilo 35, a učenika 23 odsto.\nIstraživanje je pokazalo da 76 odsto učenika više voli neposrednu nastavu u školi, dok 24 odsto njih ne vidi ništa loše ni u on line školovanju.\nUčenik četvrte godine u novopazarskoj Gimnaziji Ramiz Tutić smatra da putem on line nastave profesori ne mogu na adekvatan način da im prenesu znanje, što mu stvara brigu pred odlazak na fakultet.\n“Preko on line nastave nije ista situacija kao kada ste u klupama, u normalnim uslovima i učite onako kako bi trebalo i kako smo to do sada radili. Planiram da upišem neki jači fakultet u Beogradu i to mi stvara dozu straha i brige, ali nadam se da ću sve to savladati uz pomoć profesora. Ćetvrta smo godina i naravno da mi je draže da budem u školi, jer smo ostvarili dobar odnos sa profesorima, družimo se na adekvatan način, učimo i cela ta atmosfera koja vlada mnogo je lepša uživo. Takva je situacija trenutno, ne možemo da se borimo sa tim. Mi smo jedna celina, posebno naše odeljenje koje se četiri godine svaki dan druži i postali smo porodica, a baš u momentu kada smo najopušteniji i sazreli da vodimo teme koje su adekvatne i imaju smisla, mi smo se odvojili, ali šta je tu je”, iskren je Ramiz.\nI pet godina od njega mlađem Bodganu Sekuliću, učeniku sedmog razreda Osnovne škole Bratstvo, nedostaju drugari iz druge polovine odeljenja i druženje sa vršnjacima, ali ipak ukazuje na činjenicu da sada nastavnici mogu više da im se posvete na času.\n“Meni je osobno bilo teško da se priviknem u početku, ali nakon par određenih vežbica i slično u sedmom razredu prešli smo na google mit, to je program preko koga smo uživo pričali sa nastavnicima. Nastavnici su se izuzetno brzo privikli i krenuli smo sa radom, ocene su stigle i prvo polugodište je završeno preko on line nastave. Nema ništa konkretno što mi je baš baš teško palo, uglavnom su to bile sitnice poput ocena, zato što je nastavnicima bilo teško da zaključe ocenu preko kamera, dok smo mi kod kuće”, priča Bogdan.\nVećina prosvetnih radnika koji su učestvovali u anketi portala A1, njih čak 82 odsto, smatra da je pandemija uticala na kvalitet nastave, 16 odsto tvrdi da je neznatno, dok samo dva odsto veruje da nije.\nPredsednik aktiva direktora srednjih škola u Novom Pazaru Nermin Dražanin tvrdi da će održavanje nastave u novonastalim okolnostima ostaviti traga na profesore, roditelje, a naročito na učenike, koji su tokom nedelje kada nisu u školi uskraćeni za živu reč, postavljanje pitanja i uopšte kontakt sa profesorima.\n“U suštini ovo već prilično dugo traje, tako da smo se mi vremenom prilagodili na sve te uslove. U početku je bilo straha, međutim sada se sve aktivnosti obavljaju prilično lagodno i ozbiljno. Shodno poteškoćama, revidirali smo planove, časovi traju 30 minuta, deca se ne sreću kroz hodnike u onoj meri kako je to bilo ranije, pre epidemije, u jednoj su učionici, ne šetaju iz jedne u drugu, vodi se računa da se kontakti svedu na minimum, nose se maske. Onog momenta kada se desi da je neko od porodice učenika kovid pozitivan, to dete se stavlja u izolaciju, prelazi na on line nastavu, radi se pojačano sa njim, tako da u suštini sve ono što škola može da uradi da učenici ne budu uskraćeni za informaciju za neko predočeno znanje, mi činimo”, rekao je Dražanin.\nOn je istakao dobru saradnju sa Zavodom za javno zdravlje, odakle pravovremeno dobijaju mailom informacije o svakom evidentiranom slučaju zaraženih učenika korona virisom.\nProfesor veronauke Aleksandar Nićiforović ističe da je pred mladima život, te da se na predavanjima on i njegove kolege trude da im unesu bar malo radosti i optimizma, da bi se novonastala situacija što lakše prevazišla.\n“U prirodi svakog čoveka je da bude zabrinut i da ima neki stav prema ozbiljnosti situacije. Sigurno je to prisutno i među decom, naravno i među profesorima, ali mi činimo sve, u skladu sa epidemiološkim merama koje su propisane, da decu na jasan način uputimo kako treba da postupaju. Ima tu nečeg i pozitivnog, a to je da su deca jasno motivisana da te mere poštuju, naravno i da u skladu sa tim i postupaju. Mi kao pedagozi, kao predavači, motivišemo decu i ulivamo im pozitivan stav i pozitivnu misao, da ne klonu duhom, da se nadaju da će ova počast koja nas je zadesila jednog dana da prođe i da ćemo se, uz Božiju pomoć, vratiti u potpunu normalu. Trudimo se da ostvarimo nastavni plan i program u onoj meri i uslovima u kojima to ovaj zakon propisuje”, rekao je Nićiforović.\nNaša anketa pokazuje da 78 odsto roditelja misli da je pandemija uticala na obrazovanje njihovih školaraca, pa su, da bi to nadoknadili, njih 41 odsto provodili između četiri i šest sati radeći sa decom, 27 odsto od sedam do 10 sati, 15 odsto od jednog do tri sata, dok je 10 odsto onih koji im nisu pružali nikakvu pomoć u učenju.\nNovopazarac Sead Hadžić, roditelj dva osnovca i jednog srednjoškolca, veruje da će uz njegov dodatni trud i rad sa decom oni uspeti da savladaju zadato gradivo i da će tako bolje nadomestiti vakum koji je nastao u ovom periodu kovida.\n“Od kako je počela on line i redukovana nastava, mi kao roditelji smo angažovaniji u onim predmetima u kojima možemo da pomognemo. Vidim da i dosta nas, koji neke predmete slabije radimo, kao što su engleski i nemački jezik, tražimo stručnu pomoć uz neke dodatne časove. Snalazimo se da tokom ovog perioda, koji će nadam se što pre da prođe, ne izgibimo mnogo na kvalitetu školovanja dece.\nMeni kao roditelju je lakše kada nastavnik uzme obavezu da vodi računa o usvojenom gradivu tokom časova, pretpostavljam da je i kvalitet nastave tada bolji. Sada ne vredi kukati za tim, gledamo kako možemo da nadomestimo to, pre svega da uložimo naše vreme, da se deca kroz ovaj period kroz koji prolaze što više osamostale i da pokušaju da usvoje gradivo na što bolji način“, kaže Sead.\nPrema rezultatima naše ankete 50 odsto prosvetnih radnika je u prethodnih godinu dana osećalo strah od virusa zbog porodice i sebe, oko 24 odsto zbog učenika, dok se oko 20 odsto ne plaši.\nAnketa pokazuje i da 62 odsto prosvetara smatra da su u obrazovnoj ustanovi u kojoj rade preduzete adekvatne mere zaštite u velikoj meri, 22 odsto da su one bile neznatne, 12 odsto da nisu bile adekvatne, dok četiri odsto nije znalo odgovor na ovo pitanje.\nPedagog Elmir Habibović kaže da đacima zahvaljujući poznavanju digitalnih tehnologija nije bio veliki problem da se priviknu na nastavu na daljinu i sve što je situacija u datom trenutku zahtevala, ali i da su prosvetni radnici pokazali fleksibilnost i sposobnost prilagođavanja na nove uslove.\n“Nisu baš svi znali da rade na digitalnim uređajima, pa nije bilo jednostavno obučiti nekoga ko 30 godina radi tradicionalnu nastavu i sada odjednom mora da pređe za računar i da komunicira na način na koji nikada nije komunicirao. Ova deca su spremna za neko novo vreme, ali su i nastavnici pokazali da su spremni i to je nešto što je za početak najvažnije. Svima je bilo podjednako teško, rekao bih, ali oni koji organizuju posao, njima je bilo najteže. Mi smo dobijali svakog dana mnogo pitanja na koje nismo imali odgovore, jer odgovore nisu imali nigde, ni u ministarstvu. Takva situacija je pokazala nedostatke tog novog modela učenja nastave na daljinu, dok je u međuvremenu pokrenuta platforma Moja škola, dok su snimljeni časovi koji su krenuli, to je već bila neka podrška koju su nastavnici dobijali i koja im je bila neophodna. Kako da organizujete čas od 45 minuta sa 30 đaka, a imate šest odeljenja osmog razreda, a imate završni ispit koji je veoma blizu, roditelji mladjih razreda zovu na sve strane, kako im objasniti da je za sve potrebno vreme da se organizuje. Uspeli smo da se organizujemo, prosvetni radnici su prošli kroz pravi pakao, ceo svet je bio nespreman, svi smo bili nespremni, tako smo to i dočekali“, rekao je Habibović.\nUčiteljica Biljana Vulović kaže da su se ona i njene kolege u prethodnom periodu snalazili kako su znali i umeli, da je trebalo mnogo strpljenja da bi đacima pomogli i pružili adekvatno znanje.\n“Situacija sa kojom smo se sreli bila je nešto novo za sve nas, snalazili smo se kako smo znali i umeli. Mislim da smo im pomogli, imali su pomoć u svakom trenutku, ali prosto ima dece kojoj je živa reč najvažnija,a za to su bili uskraćeni. Ako se sada vratim na ovu školsku godinu, jer od septembra radim sa prvim razredom, mogu vam reći da uslovi u kojima radimo i nisu tako loši, zato što su učenici podeljeni u dve grupe. Sada za 30 minuta, sa 15 učenika, mnogo mogu da pružim, mnogo da ispratim i da im pomognem. U normalnim uslovima, kada čas traje 45 minuta, a imam 31 učenika, nema dovoljno vremena. Dakle, dobra strana je što nam ostane više vremena da se posvetimo svakom, da priđemo svakom. S obzirom da su prvačići, ja imam vremena da ispravim sve što nije kako treba, da vidim kako napreduju, a loše strane su socijalizacija, jer deca se prvi put sreću i podeljeni u dve grupe. Oni ne znaju da imaju još 15 drugara sa kojima mi radimo i nastavljamo rad u drugoj grupi. Ostaviće ovo posledice, videćete i sami, mnoge generacije će kaskati i ostaće uskraćene za nešto što je bilo vrlo važno. Nijedna generacija na ovaj način neće započeti svoje školovanje, ali i ova situacija će ih nečemu naučiti i verujem da će svi izaći jači iz svega ovoga i spremniji za neke uslove, jer ne znamo šta nas čeka u budućnosti”, rekla je Vulovićeva.\nMaturant Ramiz kaže da se pridržava protivepidemijskih mera, jer brine za zdravlje starijih članova porodice, ali da ga dodatno opterećuje i neizvesnost oko održavanja događaja koje je nestrpljivo očekivao od početka školovanja.\n“Mi smo trebali da imamo eksukrziju, sada razmišljamo da li ćemo da imamo maturu, tako da sve to utiče da izlazite iz svakodnevnice koja se dešavala prethodnim generacijama. Kada upisujete školu vi od tada planirate eksurziju, šta ćete da radite. Već smo se dogovorili sa kime ćemo da šetamo na maturi i onda sve se ovo desi….”, kaže ovaj mladi Novopazarac.\nDa li će pandemija korona virusa dovesti do redefinisanja obrazovanja, kako predviđaju neki ekperti, te da će biti promenjen aktuelni model zasnovan na tome da nastavnici stoje ispred reda klupa punih učenika koji ih pažljivo da slušaju, za sada nije poznato.\nIpak, ono u šta šira javnost veruje jeste da ćemo svi iz ovog kovid iskustva izaći jači, ali i spremniji za neke nove izazove.\n“Biće vremena za učenje, sada je najvažnije ostati živ i preživeti sve ovo, pa ćemo u nekom drugom poluvremenu tražiti način da popunimo onu rupu koja je ipak prilično duboka. Verujem da će ova školska godina biti poslednja u ovim uslovima“, zaključuje pedagog Habibović.\nRUBRIKE Odgovor Sandžaka na COVID19\nSledeći članakOŠ Mur: Roditelji ne šalju decu u školu zbog zaraženih nastavnika\nPrethodni članakSednica Kriznog štaba najverovatnije u četvrtak, pooštrićemo neke mere


Turistička zajednica grada Tuzla - JKP Pannonica Tuzla: U ponedjeljak počinje prodaja sezonskih ulaznica - Turistička zajednica grada Tuzla\nJKP Pannonica Tuzla: U ponedjeljak počinje prodaja sezonskih ulaznica\nShodno Planu rada za 2021. godinu, JKP Pannonica doo Tuzla, u ponedeljak 11. januara 2021. godine u periodu 11:00-15:00 sati, kreće sa prodajom sezonskih ulaznica po akcijskim cijenama za period ljetne sezone koja zvanično traje od 1.6.2021.-31.8.2021.godine. Prošlih godina je veliki broj građana Tuzle kupovinom sezonskih ulaznica svih kategorija po akcijskim cijenama ostvario znatne uštede (u prosjeku 35%) i pogodnosti (neograničen broj ulaza) u odnosu na stvarne cijene sezonskih ulaznica za sezonu 2021.\n• REDOVNA ulaznica – 64 KM sa izradom nove ulaznice / 62 KM sa produženjem stare ulaznice;\n• POVLAŠTENA ulaznica – 34 KM sa izradom nove ulaznice / 32 KM sa produženjem stare ulaznice (penzioneri, RVI, civilni invalidi preko 60%, porodice poginulih boraca i šehida);\n• ĐAČKA/STUDENTSKA ulaznica (od 15 do 26 god.) – 54 KM sa izradom nove ulaznice / 52 KM sa produženjem stare ulaznice;\n• DJEČIJA ulaznica (djeca od 2 do 14 god.) – 29 KM sa izradom nove ulaznice / 27 KM sa produženjem stare ulaznice;\nProdaja sezonskih ulaznica po akcijskim cijenama traje do petka 12. marta 2021. godine.Sezonske ulaznice se mogu kupiti na blagajni Južne ulazne kapije u Panoniku (pješački most iz centralnog gradskog parka), svakim radnim danom u periodu 11:00-15:00 sati.


Vesti online / Srpski informativni portal / Na terenu 700 malih fudbalskih majstora!\nNa terenu 700 malih fudbalskih majstora!\nNenad Grozdić sa gostima iz Berlina\nViše od 700 dečaka pokazalo je svoje fudbalsko umeće u mečevima koji su odigrani na terenima SC Šutenovac, a promoter ovogodišnjeg turnira bila je ekipa Partizana. Inicijatori turnira su bivši fudbaler Vićence i Antalije, Almir Gegić i italijanski fudbalski menadžer Roberto Nava, koji godinama učestvuje u radu Nacionala, a odnedavno su zajedno uključeni i u rad mlađih kategorija Novog Pazara.\n- Divno je što ovoliko dečaka učestvuje na jednom takmičenju, zaista je lepo videti ih u fudbalskom gradu kao što je Novi Pazar - istakao je Nava, nekadašnji direktor švajcarskog Lugana.\nAlmir Gegić - talentovani Nirmel Škaljić iz mostarskog Nacionala i Roberto Nava\nNove Partizanove "bebe" su bile najbolje u 2007. godištu. Dečaci pod vođstvom nekadašnjeg fudbalera crno-belih Nikole Grubješića su pobedama nad makedonskom Škendijom i tuzlanskim Proleterom došli do trofeja. Odlične partije pružili su strelac jedinog gola u finalu Haris Džemić, koji je izabran i za najboljeg igrača, kao i prvi strelac turnira Filip Kazempur.\nNa pobedničko postolje u generaciji 2008. popeo se novopazarski Sport Klub 99, dok je za 2009. godište najbolji bio takođe domaći Dandi.\nDaris Dražanin, najbolji igrač za 2006. godište i Rešad Halilović, generalni pokrivitelj turnira\nGeneralni pokrovitelj turnira bila je nemačka kompanija "RETA-Bau GmbH", Novopazarca Rešada Halilovića, koji je ujedno i predsednik FK Novi Pazar iz Berlina, ekipe koja se trenutno bori za ulazak u 5. rang nemačkog fudbala.\n- Ove godine sam prvi put uključen u organizaciju "Kristina kupa" i veoma mi je drago što čujem da svake godine učestvuje sve više ekipa. Ovo je velika stvar za lokalni fudbal, ali i za grad Novi Pazar. Hvala Almiru Gegiću, jer godinama ulaže ogromne napore oko ovog turnira - rekao je predsednik "berlinskih Pazaraca".


Vlahović: Najteži poslednji korak do investicionog rejtinga\nTanjug 25. maja 2021. 12:42\nBEOGRAD – Poslednji korak za dostizanje investicionog rejtinga je u suštini najteži, kaže predsednik Saveza ekonomista Srbije Aleksandar Vlahović i naglašava važnost napretka Srbije u reformi javnog sektora i unapređenja kvaliteta institucija.\nNa pitanje kada očekuje da Srbija dobije investicioni rejting, po čemu bi bila svrstana u grupu razvijenih evropskih zemalja, Vlahović je novinarima na Kopaonik biznis forumu rekao da je u tom smislu jako važno potpisivanje novog aranžmana sa MMF-om.\nOn kaže da je najavljeno da će Vlada Srbije već iduće nedelje usvojiti taj dokument i da je jako važno da se napravi progres u dve ključne oblasti, jedna je reforma javnog sektora ili javnih preduzeća, a druga unapređenje kvaliteta institucija i uopšte poslovnog ambijenta.\n“Mislim da će to biti dve sfere gde će se gro aktivnosti koncentrisati da bi Srbija u jednom trenutku došla do dobijanja investicionog rejtinga”, kaže Vlahović.\nInače, dobijanjem najvišeg investicionog kreditnog rejtinga (investment grade) bio bi dostupan veći broj izvora finansiranja sa nižim kamatama za zaduživanje i pod povoljnijim uslovima.\nZa prelazak u zonu investicionog kreditnog rejtinga Srbiji je potreban kontinuitet politika, dalji rast izvoza i deviznih rezervi, nastavak priliva stranih direktnih investicija i održive javne finansije.\nSprečiti dalju degradaciju zemljišta\nNikolić: Investicioni rejting podstrek za ulaganja u Srbiji


Porast prihoda od indirektnih poreza za 162.8 miliona KM - Akta.ba\nPorast prihoda od indirektnih poreza za 162.8 miliona KM\nUpravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH usvojio je informaciju o prihodima za prvih osam mjeseci ove godine, prema kojoj su bruto prihodi od indirektnih poreza uvećani za 162,8 miliona KM u odnosu na isti period lani.\n05.09.2014. 13:41 / Izvor: Fena\nPo informacijama UIO, neto prihodi veći su za 74 miliona KM u prvih osam mjeseci, dok je ukupan dug iznosio 420 miliona KM.\nUpravni odbor zadužio je upravu da nastavi aktivnosti koje će doprinijeti naplati duga od PDV-a te da iskoristi sve mehanizme koji su im na raspolaganju kako bi se ovaj dug smanjio, saopćeno je nakon sjednice na kojoj je utvrđeno da je i u augustu nastavljen pozitivan trend naplate prihoda od indirektnih poreza.\nPredsjedavajući UO UIO Nikola Špirić naglasio je da su bile tačne njegove procjene da neće doći do pada prihoda nakon katastrofalnih poplava koje su zahvatile BiH u maju, te da očekuje da će se nastaviti rast prihoda do kraja godine.\nNa današnjoj sjednici usvojene su izmjene i dopune Pravilnika o primjeni Zakona o akcizama koji se odnosi na olakšice za proizvođače piva.


Najelitnija jedinica Vojske Srbije pokazala šta može (foto) - Sputnjik Srbija\nNajelitnija jedinica Vojske Srbije pokazala šta može (foto)\n15:28 08.11.2018 Preuzmite kraći link\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin prisustvovao je danas vežbovnom prikazu Bataljona vojne policije specijalne namene „Kobre“, u kasarni „General Jovan Mišković“ u Beogradu.\nTaktička vežba izvršenje protivterorističkih i zadataka bezbednosne zaštite, pripadnici „Kobri“ izveli su u okviru priprema za združenu taktičku vežbu „Vek pobednika 1918—2018“.\nZamenik komandanta „Kobri“ potpukovnik Goran Colić istakao je da je pripadnicima tog bataljona velika čast što su deo jedne od najvećih vojnih vežbi poslednjih godina.\n„U okviru današnjih priprema pokazali smo deo naših sposobnosti i našeg naoružanja. U okviru toga, prikazali smo i zadatke iz bezbednosti zaštite, protivterorističke i protivdiverzione zaštite. Naši pripadnici su veliki profesionalci koji su i danas prikazali tehnike borenja, savlađivanja vodenih prepreka i situaciono gađanje“, rekao je potpukovnik Colić.\nPripadnici „Kobri“ su još jednom, u okviru današnjih priprema za vežbu, svojim sposobnostima i obučenošću prikazali zašto su jedna od najelitnijih jedinica u Vojsci Srbije, navedeno je u saopštenju.\nDanašnjem uvežbavanju prisustvovali su i v. d. pomoćnika ministra odbrane za materijalne resurse Nenad Miloradović, zamenik načelnika Generalštaba general-major Petar Cvetković, rektor Univerziteta odbrane general-major Goran Radovanović, načelnik Vojne akademije general-major Bojan Zrnić i načelnik Uprave za obaveštajno-izviđačke poslove general-major Ilija Todorov.\nZdružena, višestepena i jednostrana taktička vežba sa bojevim gađanjem „Vek pobednika 1918—2018“ biće održana 10. novembra 2018. godine u čast obeležavanja stogodišnjice pobede u Prvom svetskom ratu.\nKobre, Vojska Srbije, Srbija


Press Online :: Politika :: Za "Bor" 400 miliona dolara\n15. 12. 2006. - Autor: I. PEJIĆ\nZa "Bor" 400 miliona dolara\nRumunska kompanija "Kuprum" ponudila za RTB 60 miliona više do Drakulićevog "Ist pointa". Tenderska komisija danas proglašava najbolju ponudu. Direktor "Bora" nezadovoljan postignutom cenom, sindikat "Nezavisnost" naglašava da basen "baš ovoliko vredi"\nRumunska kompanija "Kuprum" ponudila je 400 miliona dolara za kupovinu RTB "Bora", što je za oko 60 miliona više od konzorcijuma kiparskog "Ist pointa" Zorana Drakulića i fonda ORN iz Londona, objavila je juče tenderska komisija Agencije za privatizaciju! Komisija je najavila da }e danas u 13 časova objaviti listu ponuda i proglasiti najboljeg ponuđača. Kiparska kompanija "Amalko" ponudila je 288 miliona dolara, dok je kompanija "Strajkfors", koja posluje u sastavu ruskog "Bejzik elementa", dostavila pisani zahtev da se njihova ponuda ne otvara, navodeći da nisu spremni da prihvate minimalnu cenu od 266,7 miliona dolara. Inače, "Strajkfors" nije kompletirao tehničku dokumentaciju i Tenderskoj komisiji nije dostavio bankarsku garanciju od tri miliona dolara, koja je bila neophodan uslov za učešće na tenderu. Podsetimo, Tenderska komisija ranije je odbacila ponudu mađarskog konzorcijuma "Simon metalurdžik" kao nepotpunu.Miodrag Conić, vršilac dužnosti direktora RTB-a i član Tenderske komisije, nije bio zadovoljan postignutom cenom.- Razočaran sam ovakvim ponudama. Očekivao sam da ponude mogu da pokriju makar dugovanja RTB-a, koja iznose oko 500 miliona dolara, ali ovaj ponuđeni novac je ispod svakog kriterijuma - rekao je Conić.\nS druge strane, Rudolf Navijalić, predsednik sindikata "Nezavisnost" u RTB "Boru", kaže da su sindikati veoma zadovoljni ponudom "Kupruma" i da su svesni da je postignuta cena tržišni maksimum ovog basena.\nIzvade 12 tona zlata godišnje\nRumunski "Kuprum" je privatna kompanija sa dugogodišnjim iskustvom u metalurgiji, a njena osnovna delatnost je proizvodnja bakra i bakarnih proizvoda. Glavni pogoni ove kompanije su Baia Mare i Zalau. Pogon Baia Mare proizvede godišnje oko 40.000 tona rafinisanog elektrolitičkog bakra, dok pogon Zalou godišnje proizvede 73.000 tona proizvoda od bakra koji su rađeni po standardima ISO 9002. Takođe, "Kuprum" godišnje izvadi 12 tona zlata čistoće 99,96 odsto i 120 tona srebra. Na sajtu ove kompanije nema podataka o njenom finansijskom stanju i broju zaposlenih.\n- Ovaj tender bio je tržišni test za RTB "Bor" i svesni smo da je ponuđena cena maksimum. Komisija bi u petak trebalo da proglasi pobednika i nadam se da }e pregovori i potpisivanje ugovora o prodaji basena uslediti ubrzo, a ne u martu, kako je najavio ministar privrede Predrag Bubalo - rekao je Navijalić. On, na pitanje šta misli o optužbama predsednika opštine Bor Branislava Rankića da je tender namešten i pozivu da građani blokadom ne dozvole ulazak Rumuna u krug basena, kaže da je "sve to besmisleno".\n- Rankić je okupio ekipu nekakvih eksperata koju su uradili procenu "Bora" koja je skroz "nacifrana". Ipak, niko mu se neće pridružiti u najavljenom protestu, jer su građani Bora, a i zaposleni u basenu, svesni da RTB ne može da postigne bolju cenu i da ne treba tražiti preko hleba pogače - kaže Navijalić.


Lokalne vesti - Sreda 01.12.2021 - 10:35\n- Predlog budžeta grada za narednu godinu je pre svega realan, jer su rashodi približno jednaki prihodima.\nPrihodi su realno ostvarivi, a rashodi su planirani u skladu sa prilivom sredstava u budžetu.\nPrilikom kreiranja budžeta vodilo se računa da budu obuhvaćene sve oblasti i svi resori.\nMoram da istaknem da je predlog budžeta za 2022. godinu veći u odnosu na budžet za 2021. za nekih 300 miliona dinara, dok je u odnosu na 2016. godinu, kada je ovo rukovodstvo preuzelo vlast, budžet veći za oko 500 miliona dinara.\nPored realnih priliva koji se redovno ostvaruju u budžetu, vrlo je bitna podrška koju lokalna samouprava ima od strane republike.\nU 2022. godini radiće se u skladu sa prilivom sredstava u budžetu i rukovodstvo grada trudiće se da izvršenje budžeta približno bude planiranom budžetu - rekla je zamenica gradonačelnika.\n- Na javnoj raspravi biće prezentovan Nacrt odluke o budžetu u cilju informisanja prisutnih, ali i pružena mogućnost da građani daju svoje predloge, komentare i sugestije, na osnovu kojih se nacrt može korigovati i dopuniti, kako bi bio još bolji i u interesu cele lokalne zajednice.\nUkupan budžet je planiran na iznos od 2.950.000.000 dinara. Od toga za kapitalne investicije planirano je 470 miliona dinara.\nNeki od njih su izgradnja vrtića u naselju Raška, realizacija projekta ,,Čista Srbija” vrednosti 70 miliona evra, kojim je predviđena izgradnja fekalne kanalizacije u dužini od 140 km u gradskim i ruralnim područjima na teritoriji grada Vranja, zatim rekonstrukcija celokupne javne rasvete na teritoriji grada Vranja.\nU narednoj godini naglasak u budžetu stavljen je na realizaciju kapitalnih investicija i na ekologiju i zaštitu životne sredine - zaključio je Kostić.


27-03-2020 08:04 Izdvojeno Svet Planeta\nZbog sadašnje situacije sa koronavirusom rukovodstvo Rusije razmišlja treba li organizovati ili ne Paradu pobede 9. maja. Sa jedne strane postoji želja da se oda poštovanje žrtvama u borbi protiv fašizma, a sa druge strane se vodi briga za zdravlje građana, objasnio je Dmitrij Peskov, Putinov pres sekretar. Definitivna odluka još nije doneta\n"Htela sam da kažem juče: da zamolimo Vladimira Vladimiroviča da se obrati pred SZO, svim zemljama", rekla je ona.\nPrema njenim rečima, SZO je godinama upozoravala da borba protiv globalnih epidemija nije samo zdravstvena nega već podrazumeva i socijalne i ekonomske mere koje je Putin, kako kaže, jasno najavio.\nOna je dodala da je izveštaj odmah predstavila zvaničnicima SZO koji su "bili iznenađeni" Putinovim obraćanjem.\nTakođe je istakla da SZO prati prakse i strategije koje primenjuju zemlje i dodala da SZO može da izvuče pouke iz ruskog iskustva.\nPročitajte OVDE zašto je Donald Tramp zaratio sa NJujorkom.


"Sremac i Sremica" iz Stare Pazove najbolji SUVENIR - Pazova Inđija | Vesti\n“Sremac i Sremica” iz Stare Pazove najbolji SUVENIR\nPazova Indjija Vesti 18/11/2019\nNa 12. Izložbi suvenira i turističkih publikacija koja je održana 14. novembra 2019. godine u Leskovcu u Kulturnom centru, Turistička organizacija opštine Stara Pazova osvojila je dve značajne nagrade: prvo mesto u kategoriji za najbolji suvenir “Sremac i Sremica” i drugo mesto u kategoriji turistička fotografija i kolekcija fotografija.\nSuvenir lutke “Sremac i Sremica” izradila je naša sugrađanka Irena Ivović iz Stare Pazove, po zanimanju je arhitekta a radi kao nastavnica likovne kulture u OŠ “Boško Palkovljević – Pinki” u Staroj Pazovi. Lutke su autentične i ručno izrađene od raznih tekstilnih materijala, pored ukrasne imaju i upotrebnu vrednost.\nFoto: Turistička organizacija opštine Stara Pazova\nNagrađene fotografije predstavljaju foto arhivu TOO, a takođe veliku zahvalnost za fotografije Dunava i belegiških ada dugujemo i našem sugrađaninu Dejanu Sklopiću iz Belegiša. Nakon trodnevnog žiriranja, petočlani žiri sastavljen od književnika umetnika i predstavnika Turističke organizacije grada Leskovca dodelio je nagrade najboljima u 11 kategorija.\nPored promotivnog, ova manifestacija ima i takmičarski karakter, biraju se najbolji suveniri, publikacije, turističke mape, reportaže i fotografije.\nNa izložbi je učestvovalo 40 izlagača iz Srbije, Bugarske i Slovenije. Izložba suvenira i turističkih publikacija ima za cilj da promoviše turizam u Srbiji kroz izradu štampanog, propagandnog materijala i suvenira, a ove godine je po prvi put učestvovao i Zavod za kulturu, turizam i sport iz Slovenije. Izložba za posetioce traje od 14 – 15. novembra 2019. godine.\nIzvor: Turistička organizacija opštine Stara Pazova\nPOČINJE Rekonstrukcija ulice Kralja Petra Prvog u Beški\nGREJNA SEZONA Ove zime nema poskupljenja GASA u Inđiji


Balkanijada - Blic Sport\nBALKANIJADA Srbiji 13 medalja prvog dana, od toga pet zlatnih\nReprezentativka Srbije Amela Terzić osvojila je zlatnu medalju u trci na 800 metara na Prvenstvu Balkana u Novom Pazaru, dok je Asmir Kolašinac bio treći u bacanju kugle. Najsjajnija odličja osvojili su i Dragana Tomašević (bacanje diska), Lazar Anić (skok udalj) i Marija Vučenović (bacanje koplja), kao i ženska štafeta u trci na 4x100 metara, a našoj selekciji je pripalo ukupno 13 medalja.\nBALKANIJADA Tamara Salaški donela Srbiji prvo zlato, Bibić nezadovoljan ličnim rekordom\nSrpski atletičari ostvarili su sjajne rezultate na Balkanijadi u beogradskoj Kombank areni!\nZAGREVANJE ZA EP Atletska Balkanijada u subotu u Areni, prihod od karata ide za pomoć deci\nOstalo je još četiri dana do prvog u istoriji atletskog takmičenja koje će biti održano pod svodovima Kombank arene. Poslednja provera forme pred Evropsko prvenstvo (od 3. do 5. marta) u našoj najvećoj dvorani biće Balkanijada u subotu.\nDeveto zlato sa naše odbojkašice na juniorskoj Balkanijadi\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije osvojila je, po deveti put, zlato na Balkanijadi, savladavši u finalu u Subotici selekciju Bugarske sa 3:0, po setovima 25:23, 25:21 i 30:28.\nHvata se zalet za Evropsko prvenstvo: Emir Bekrić osvojio zlato u Rumuniji\nSrpski atletičar Emir Bekrić osvojio je zlatnu medalju u trci na 400 metara s preponama na 73. Balkanskim igrama u u Pitestiju, Rumuniji.\nIvanin nebeski skok: Novi nacionalni rekord i najbolji svetski rezultat godine!\nIvana Španović blista na početku ove sezone, a na Balkanijadi u Istanbulu je postavila novi nacionalni rekord u dvorani najboljim svetskim rezultatom ove godine.\nSelektor atletičara: Zlato na Balkanijadi očekujem od Španovićeve i Kolašinca\nSelektor atletske reprezentacije Srbije Slobodan Popović izjavio je da očekuje najmanje tri medalje na Balkanijadi u Istanbulu, kao i visoke plasmane na dvoranskom prvenstvu Evrope u Geteborgu početkom marta.\nKadeti Srbije izborili plasman u finale Balkanijade u odbojci\nMuška kadetska odbojkaška reprezentacija Srbije plasirala se u finale Balkanskog prvenstva pošto je u Istanbulu, u polufinalnoj utakmici, pobedila selekciju Rumunije rezultatom 3:0 (25:16, 26:24, 25:22).\nSrbija u polufinalu Balkanijade protiv Rumunije\nMuška kadetska odbojkaška reprezentacija Srbije osvojila je prvo mesto u B grupi Balkanskog prvenstva u Istanbulu pošto je, u utakmici poslednjeg, trećeg kola, pobedila selekciju Crne Gore rezultatom 3:0 (25:19, 25:23, 25:17).\nPoraz košarkašica Srbije na startu prvenstva Balkana\nKošarkašice kadetske reprezentacije Srbije startovala je porazom na prvenstvu Balkana koje se održava u Rumuniji.\nPlivači Srbije dominiraju na juniorskoj Balkanijadi\nPlivači Srbije osvojili su još šest medalja, četiri zlatne i dve bronzane, uz jedan oboreni balkanski rekord u današnjem prepodnevnom programu na juniorskoj Balkanijadi u Varni (Bugarska).


Venecuela želi da modernizuje ranije isporučene ruske sisteme\n- Oružane snage Venecuele zainteresovane su za modernizovanje kopnenih i vazdušnih sistema koje je ranije isporučila Rusija - izjavio je venecuelanski ministar odbrane Vladimir Padrino Lopez.\nOn je tokom sastanka sa ruskim ministrom odbrane Sergejom Šojguom podsetio da su predsednici Rusije i Venecuele Vladimir Putin i Nikolas Maduro juče razgovarali o brojnim pitanjima u vezi sa odbranom, a naročito onim koja su povezana sa jačanjem saradnje u održavanju opreme koju je Rusija isporučila Venecueli.\n- Radi se o kopnenim i vazdušnim sistemima. Zaključili smo da moramo da modernizujemo i unapredimo postojeće sisteme - rekao je Lopez.\nLopez je napomenuo da je u Moskvu stigao kao deo delegacije predsednika Madura i da sastanak sa Šojguom nije bio planiran, ali da su pokrenuta pojedina pitanja tokom jučerašnjeg sastanka lidera dve zemlje, javio je TASS.\nVenecuelanski ministar naglasio je potrebu da se odnosi dve zemlje moraju dodatno poboljšati, kako bi postali efikasniji, te da je to u interesu i Moskve i Karakasa.\nHAOS U KARAKASU Eksplozija u električnom transformatoru (VIDEO)\nČETVRTI DAN BEZ STRUJE U Venecueli bolinicama ponestaju lekovi, a ljudi NEMAJU VODU ZA PIĆE\nPutin uputio izraze saučešća predsedniku Iraka\nRuski predsednik Vladimir Putin uputio je izraze saučešća iračkom kolegi Bahramu Ahmedu Salihu nakon potonuća trajekta u reci Tigar u kome je, prema najnovijim podacima, poginulo 85 ljudi.\nTužilšatvo u Frankfurtu saslušalo je pet bivših pripadnika Štazija, obaveštajne službe nekadašnje Istočne Nemačke u vezi sa aferom "Lokerbi" iz 1988. godine.


Brisel razmatra odgovor na odluku poljskog Ustavnog suda - Glas Srpske\nSrna 19.10.2021 10:54\nBRISEL - Evropska komisija razmatra svoje mogućnosti od pravnog postupka do povlačenja sredstava kao odgovor na odluku Ustavnog suda u Poljskoj da određeni elementi prava Unije krše poljski Ustav.\n"Evropska komisija, trenutno, pažljivo razmatra svoju procjenu, ali već sada mogu reći da sam duboko zabrinuta. Odluka Ustavnog suda Poljske osporava osnove EU. To je direktan izazov jedinstvu evropskog pravnog poretka", rekla je predsjednik Evropske komisije Ursula fon der Lajen u obraćanju poslanicima Evropskog parlamenta pred govor poljskog premijera Mateuša Moravjeckog.\nOna je istakla da je prva opcija takozvani proces kršenja regulativa kada Evropska komisija ospori odluku Ustavnog suda Poljske. Druga opcija je uslovni mehanizam i druga finansijska oruđa, pri čemu Poljskoj mogu biti uskraćeni fondovi iz budžeta EU i sredstva za oporavak od pandemije.\nFon der Lajenova istakla je da je to novac poreskih obveznika EU i, ukoliko Unija investira više nego ikad u zajednički oporavak, onda se mora zaštititi budžet bloka od kršenja vladavine prava. Prema njenim riječima, treća opcija je primjena člana sedam Sporazuma EU, prema kojem prava članica, uključujući pravo glasa o odlukama Unije, mogu biti suspendovana zbog kršenja suštinskih vrijednosti bloka.\n"Ustavni sud Poljske, koji je bacio sumnju na vrijednost evropskih sporazuma isti je sud koji se, na osnovu člana sedam, ne smatra nezavisnim i legitimnim. Time se na mnogo načina krug zatvara", navela je Fon der Lajenova\nSvjedočenje bivšeg pilota pokojnog američkog milijardera: Epstinovim avionom letjeli Tramp, Klinton...\n01. 12. 2021 10:33\n01. 12. 2021 09:05\nMinsk će prekinuti protok gasa ako Varšava zatvori granicu\n01. 12. 2021 08:55\n01. 12. 2021 08:14


Smanjenje javnog duga je pre oceni stručnjaka jedan od najvećih uspeha vlasti u Srbiji, ali je uprkos tome smenjen direktor Uprave za javni dug Branko Drčelić, piše današnja “Politika”.\nU resornom, Ministarstvu finansija za taj list nisu odgovorili na pitanje zašto je Drčelić smenjen.\nNa njegovo mesto je imenovana Ana Tripović, direktorka i vlasnica brokerske kuće “Vajz broker”.\n“Iako je novi ministar finansija Siniša Mali po dolasku u vladu oformio novi tim, za mnoge je, ipak, ovo kadrovsko rešenje bilo iznenadjenje jer se državni zvaničnici vrlo često hvale činjencom da je javni dug smanjen”, navodi “Politika”.\nPosle stupanja na dužnost novog ministar finansija razrešen je i direktor Uprave za javne nabavke Predrag Jovanović koji je taj posao obavljao od osnivanja Uprave, 2002. godine. Njega je zamenila Sandra Damčević koja je bila direktorka Centralizovane službe za javne nabavke Grada Beograda.\nbranko drčelić/javni dug/Uprava za javni dug


Timošenkova štrajkuje glađu – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“Proglašavam neograničen štrajk glađu sa zahtjevom Janukoviču da potpiše sporazum o asocijaciji i zoni slobodne trgovine sa EU”, navela je Timošenkova u pismu koje je pročitao njen advokat Serhij Vlasenko na mitingu pristalica evropskih integracija u Kijevu.\nProšle sedmice vlada Ukrajine obustavila je pripreme za sporazum sa EU, za koji je prvobitno bilo planirano da bude potpisan na samitu “Istočnog partnerstva” u Vilnjusu, od 28. do 29. novembra.\nJanukovič je ranije danas u obraćanju ukrajinskom narodu rekao, objašnjavajući tu odluku, da ponekad mora da pribjegne teškim odlukama i rizikuje da bude neshvaćen.\n“Kao što otac ne može da ostavi porodicu bez hljeba, ni ja nemam pravo da ostavim ljude na milost i nemilost sudbine sa problemima koji se mogu pojaviti, ukoliko pod pritiskom koji osjećamo, bude zaustavljena proizvodnja i milioni građana izbačeni na ulicu”, rekao je Janukovič.\nUkrajinski predsjednik je ukazao da su na putu evrointegracija najkomplikovanija bila, jesu i biće ekonomska pitanja, a da on nikada neće povući nijedan potez na štetu Ukrajine i naroda, prenijela je agencija RIA Novosti.\nItartas je prenio izjavu šefa ukrajinske diplomatije Leonida Kožare da Janukovič planira da ide na samit u Vilnjus i da Kijev “ne odustaje od evrointegracija”.\n“Ukrajina ne odustaje od potpisivanja sporazuma o asocijaciji. Mi govorimo o obustavljanju procesa potpisivanja, o tome da danas, 25. novembra, obe strane – Ukrajina i EU – nisu spremne za taj čin”, rekao je ukrajinski ministar.\n“Očekivali smo da ćemo moći da se dogovorimo sa EU o kompenzaciji”, rekao je sinoć premijer Ukrajine Nikolaj Azarov, govoreći o nadoknadi štete po ukrajinsku ekonomiju od smanjenja obima trgovine sa Rusijom, prenio je Itartas.\n“Računali smo da će nam EU pomoći da se dogovorimo o dobijanju kredita od MMF-a. Do posljednjeg trenutka smo se nadali da ćemo uspjeti da se dogovorimo sa Rusijom, nađemo uzajamno prihvatljivo rješenje, jer je pred nama bila perspektiva ograničenja izvoza u ogromnim razmjerama. To je prijetilo velikom posljedicama za privredu”, rekao je Azarov.\nPutin i papa o krizi u Siriji