Šutanovac: Gašić nedostojan funkcije, stvaranje policijsko-stranačke države\nIzvor\tEXPRES maj 22, 2017\nPredsednik Demokratske stranke Dragan Šutanovac reagovao je na informacije o postavljenju Bratislava Gašića na mesto direktora BIA i izjavio da je to prvi visoki stranački funkcioner u istoriji koji će postati direktor BIA\nPredsednik Demokratske stranke Dragan Šutanovac reagovao je na informacije o postavljenju Bratislava Gašića na mesto direktora BIA i izjavio da je to prvi visoki stranački funkcioner u istoriji koji će postati direktor BIA, ali i da sa Gašićevim postavljenjem na to mesto Srbija nastavlja da klizi u stvaranje policijsko-stranačke države, čiji je aparat odan samo i isključivo Aleksandru Vučiću i Srpskoj naprednoj stranci. „Bratislav Gašić nedostojan je bilo kakve javne funkcije, a posebno onih na kojima može ozbiljno da našteti bezbednosnim i nacionalnim interesima naše zemlje. Sa Gašićem na čelu BIA, možemo da očekujemo nebrojane skandale, ali i još opasnije - potpunu politizaciju ove civilne agencije i nastavak stvaranja policijsko-stranačke države čiji je aparat odan samo i isključivo Aleksandru Vučiću i Srpskoj naprednoj stranci. Nažalost nedostatak znanja i iskustva u Srbiji kojom rukovodi Srpska napredna stranka odavno više ne predstavljaju nikakvu prepreku za imenovanja na visoke funkcije, već je bespogovorna lojalnost jedina preporuka. Nije ovo prvi put da se na visoke državne funkcije, koje moraju da budu politički nepristrasne, postvljaju visoki funkcioneri SNS-a. Podsećam da NBS vodi Jorgovanka Tabaković, takođe visoka funkcionerka SNS-a, što pored potreba struke, nije u skladu sa zakonom. Gašićev ministarski mandat obeležile su brojne afere i tragedije, ali i nakon smene zadržao je važnu ulogu u Srpskoj naprednoj stranci jer je on čovek koji je samo i jedino posvećen Vučiću i odan SNS-u. Kao ministar urušio je Vojsku Srbije i ceo sistem odbrane, ugrožavao vladavinu prava i zloupotrebljavao institucije jedinog do kraja reformisanog sistema u zemlji, koji se još dugo vremena neće oporaviti od njegovog mandata u kome je smanjen budžet, plate i dnevnice, ukinute razne sledujuće beneficije, dok su investicije svedene na kontraverzne građevinske poduhvate. Glavna preokupacija u ministarstvu bila mu je lov na veštice, a jačanje profesionalnog i materijalnog statusa pripadnika ministarstva i vojnika, investicije, remonti i modernizacija, uopšte nisu bili na listi prioriteta. U njegovo vreme vojna služba, koja ima ingerencije samo nad vojnim licima, bila je angažovana na praćenju političkih protivnika, o čemu je i skupštinski odbor doneo zaključak. Nikada nećemo, ne smemo i ne možemo da zaboravimo i da je bio glavni navigator srušenog helikoptera u kome su poginuli časni pripadnici vazduhoplovstva, kasnije označeni kao alkoholičari nedostojni svoga posla, lekarsko osoblje i nedužna beba. O uslovima rada u Vojsci najbolje mogu da posvedoče zaposleni koji odlično pamte Gašićev mandat, a o urušavanju vladavine prava i institucija sva nezavisna tela u zemlji.“ - izjavio je predsednik Demokratske stranke Dragan Šutanovac.\n« Da li Srbi veruju Aleksandru Vučiću da se nikad bolje nije živelo? Eksplozija na koncertu u Mančesteru: 19 ljudi je ubijeno, a 55 povređeno »


Vesti online / Vesti / Srbija / Dačić: Beogradski izbori odlučuju da li Vučić ostaje na vlasti\n- Beogradske izbore treba ozbiljno shvatiti, ne u smislu ko će biti gradonačelnik, nego će se time meriti da li Vučić opstaje dalje na vlasti ili ne - kazao je Dačić.\n- Nije da se nećkamo oko kandidata već postoje brojna prethodna pitanja o tome šta doprinosi stabilnosti. Ako idemo na izbore u koaliciji sa Jedinstvenom Srbijom, najlogičnije je da kandidat bude Aleksandar Antić jer ima iskustva kao predsednik Skupštine Beograda a postao je i šire poznat kao ministar rudarstva. Ima više kandidata ali tu temu uopšte nismo pokretali - rekao je Dačić.\n- Taj može samo da me naljuti da ostanem što duže, ali pitanje je da li je meni dosta svega - kazao je Dačić.\n* "Šta treba da se desi u Srbiji pa da ljudi kažu - dosta"?


Srbija ne može imati regione slične Vojvodini | Autonomija\nSrbija ne može imati regione slične Vojvodini\n– Formiranje regiona u Srbiji, po uzoru na Vojvodinu, moguće je, ali je od insistiranja na simetriji primerenije is…\n– Formiranje regiona u Srbiji, po uzoru na Vojvodinu, moguće je, ali je od insistiranja na simetriji primerenije ispratiti logiku evropskog modela. A to, pre svega, podrazumeva da novi region može biti oformljen na principima postupnosti, delotvornosti i efikasnosti, i, pre svega, asimetričnosti – ovako predstojeću regionalizaciju vidi sociolog Jovan Komšić, komentarišući izjavu ministra za ljudska i manjinska prava Svetozara Čiplića da će Nacionalni savet za decentralizaciju od septembra krenuti da traži model srednjeg nivoa vlasti u Srbiji po uzoru na Vojvodinu.\nPodsetimo, ministar Čiplić je ocenio da bi kreiranje regiona koji bi po ustrojstvu bili slični Vojvodini, Srbiju učinili ekonomski jačom, s tim da bi, s druge strane, država istovremeno nad tim regionima uspostavila efikasne mehanizme kontrole kako bi se sprečila svaka dezintegracija.\nKomšić za “Dnevnik” napominje da regioni moraju imati i resurse za upravljanje da bi bili održivi.\n– Vojvodina ima sve resurse za upravljanje i mnogo većim ingerencijama nego što joj političari trenutno dozvoljavaju – smatra Komšić, koji je, inače, član pomenutog Nacionalnog saveta za decentralizaciju. – Što se drugog dela Srbije tiče, regioni bi trebalo da zavise od zainteresovanosti građana u lokalnim samoupravama, kao i od njihove sposobnosti za samoudruživanje.\nKomšić je spomenuo primer Velike Britanije u kojoj Škotska ima i ustav i parlament u kojem donosi zakone, dok centralna država iz ruku ne ispušta spoljnu politiku, bezbednost i monetarnu politiku. Uz Škotsku, navodi Komšić, status regiona ima i Vels, ali mnogo niže ingerencije, dok je Severna Irska negde između ova dva modela.\n– Regionalizacija nikada ne znači razbijanje države. Dobro izvedena, regionalizacija jača koheziju i efikasnost upravljanja državom – objašnjava Komšić. – Evropska iskustva su, naime, pokazala da se regionalizacijom jačaju socijalno-ekonomski aspekt, zapošljavanje, obrazovanje i kultura. Španski primer je pokazao i da je regionalizacija način da se sačuva jedinstvo države.\nKomšić napominje da strah od regionalizaciji trenutno proizvodi opozicija, a pre svega DSS, SRS i SNS, te da je to loše za državu koja želi da završi proces demokratske tranzicije i stane na zdrave noge.\n– Da bi se uopšte došlo do regionalizacije, neophodna je državna strategija, ali tu još uvek ima dosta nejasnoća u političkom dijalogu. Vladajuća koalicija morala bi građanima da kaže šta se želi i kako je moguće regionalizovati Srbiju. Usput se ne daju odgovori ni na pitanje kako je već sada moguće iskoristiti pravo građana Srbije na pokrajinsku autonomiju kao oblik kontrole i ograničenja vlasti – kaže Komšić, dodajući da nisu utemeljena mišljenja da Ustav u ovakvoj formi ne dozvoljava regione u Srbiji.\nGovoreći o ceni vlasti, sagovornik „Dnevnika” je istakao da srednji nivo vlasti nikako ne bi koštao više nego teško centralizovana država.\n– Tokovi vladavine bili bi transparentniji, a kao takvi, stvarali bi mogućnost za građane da saznaju koliko košta centralna država, koliko regionalna, a koliko lokalna – istakao je Komšić.\nPo oceni političkog analitičara Đorđa Vukadinovića, regionalizacija Srbije najverovatnije i neće podrazumevati stvaranje još nekoliko regiona po uzoru na Vojvodinu, jer bi to multipliciralo probleme koje Srbija već ima.\n– Već dugo unutar srpskog društva postoji dilema o tome kakva i kolika regionalizacija je potrebna – kaže Vukadinović. – Kada je reč o samim oblicima regionalizacije, kreću podele. U načelu, nije loše da Nacionalni savet za regionalizaciju krene da radi i da iznese prve predloge, ali ja sam skeptičan da je u Srbiji moguće napraviti nekoliko Vojvodina.\nVukadinović je najavio da će ključni zaplet u narednom periodu biti pitanje da li da se ide na asimetričnu ili simetričnu regionalizaciju.\n– Vojvodina može biti nekakav primer kako da se ide ka regionalizaciji, ali smatram da nije poželjno da dobijemo još nekoliko poludržavnih administracija, jer bi to državu učinilo komplikovanijom i skupljom. S druge strane, u Srbiji nema ni političke volje ni administrativnog kapaciteta da se stvaraju regioni poput Vojvodine i siguran sam da će novi morati da budu skromniji nego Vojvodina – tvrdi Vukadinović.


Repić: RTK će raditi za sve građane Kosova\nDopisnica Radija Slobodna Evropa iz Prištine Anamari Repić izabrana je za zamenicu generalnog direktora javnog servisa Radio televizije Kosova. U intervjuu za RSE program ona govori o svom viđenju kuće u kojoj je sada drugi čovek u rukovodećoj hijerarhiji, o uticaju koji je na njen profesionalni i ukupni angažman imalo izveštavanje za RSE i o svojim viđenjima daljeg funkcionisanja RTK.\nRSE: Ana, ti si pre nedelju dana izabrana za zamenika generalnog direktora Radio-televizije Kosova. To je posao koji zahteva mnogo angažovanja i ima mnogo izazova. Kako si prihvatila ovaj posao, kako si se osećala kada si izabrana na ovo mesto?\nRepić: Kada su mi javili da sam, na predlog generalnog direktora, izabrana za zamenicu generalnog direktora RTK, prvo sam se onako ljudski osećala lepo, u smislu - dobro dakle uspela sam ovo da odradim. To je bio veliki uspeh za mene, bila sam srećna i to je ljudski, pošto ste nešto uradili, postigli. Nakon toga sam počela racionalnije da razmišljam, da tek sada predstoji ono pravo, tek sada predstoje veliki izazovi, i pošto sam odlučila da konkurišem suočila sam se sa tim da ću ja biti zamenica, shvatila sam da treba da budem potpuno posvećena ovom poslu, da doprinesem razvoju RTK kao javnog servisa koji je namenjen svim građanima Kosova. Znači, shvatila sam da ću imati određena ovlašćenja, ali istovremeno i ogromnu odgovornost i ono što je ljudski - ja sam ipak srećna što sam na tako važnoj poziciji.\nRSE: Imala si sreću da si na RTK odnosno na Radiju "Bluskaj" bila urednica programa na srpskom. Znala si otprilike kako taj medij diše. Za šta će se Anamari Repić zalagati kao zamenica generalnog direktora RTK?\nRepić: Kada sam pisala motivaciono pismo, koje je bilo predviđeno tim javnim konkursom, pored brojne ostale dokumentacije, navela sam da želim da RTK bude otvorena institucija, dakle javna institucija koja će raditi za građane Kosova, bez obzira na naciju, dakle koja će raditi za svaku individuu, bukvalno da svaki čovek, bez obzira koje je nacije, a živi na Kosovu - u stvari shvati da ovaj javni servis ima program, plasira informacije koje su određenoj osobi potrebne. Ja ću se zalagati da ovo bude javni servis namenjen svim građanima Kosova i da jednostavno ono što je u albanskom programu zainteresuje i Srbe i da program na srpskom kao i programi na drugim jezicima manjinskih zajednica takođe zainteresuju Albance, da to bude prihvaćeno kao bogatstvo Kosova, da postoji jedan javni servis koji ima programe na različitim jezicima, da to ne bude problem, nego da to bude normalan način života ovde na Kosovu. Da se radi na tome da ovaj javni servis doprinese približavanju zajednica, to mu je mandat uostalom.\nRSE: Koliko je Slobodna Evropa uticala na stvaranje Anemari Repić kao dobre i uspešne novinarke sada i zamenice generalnog direktora?\nRepić: Pa, mnogo je uticala, ja sam se bukvalno gradila i prihvatila sam sve profesionalne principe novinarstva koje neguje Radio Slobodna Evropa, bukvalno objektivnost, zalaganje za apsolutno profesionalno novinarstvo, gde ćete u svakom ili gotovo svakom izveštaju imati barem dve strane koje su uključene u određenu problematiku. Jednostavno Slobodna Evropa teži i radi to, da prikaže stanje onakvo kakvo jeste. Ako se nekome ne sviđa kako je situacija predstavljena, onda mi ne možemo da utičemo i radimo na način da se dopadne ovome ili onome, stanje je takvo kakvo jeste i mi ga takvim i predstavljamo.\nRSE: Želim ti mnogo uspeha, bilo je zadovoljstvo raditi sa tobom.\nRepić: Hvala i ja se nadam i znam sigurno da će mi svakodnevno izveštavanje i rad u Slobodnoj Evropi nedostajati, naročito saradnja koju smo imali ovde u Prištini mi novinari koji radimo za program na južnoslovenskim jezicima i albanska redakcija. Imali smo fenomenalnu saradnju i nadam se da takva saradnja može da bude primer i celom društvu.


Sutra počinje 10. SBF – Dolazak najavili poslovni i politički lideri iz regiona – FENA-BIZ\nHome Vijesti Sutra počinje 10. SBF – Dolazak najavili poslovni i politički lideri iz regiona\nSutra počinje 10. SBF – Dolazak najavili poslovni i politički lideri iz regiona\nSARAJEVO, 16. aprila (FENA) – Deseta međunarodna investicijska konferencija Sarajevo Business Forum (SBF) počinje sutra, a okupit će poslovne i političke lidere iz regiona i svijeta.\nPod pokroviteljstvom Predsjedništva BiH, Sarajevo Business Forum organizuju Bosna Bank International (BBI) i Islamska razvojna banka (IsDB) u saradnji sa brojnim međunarodnim, regionalnim i domaćim partnerima.\nPovezivanje zemalja jugoistočne Evrope sa ostatkom svijeta i uspostavljanje infrastrukture koja će olakšati građenje ekonomskih i drugih veza, neke su od tema o kojima će se govoriti na jubilarnom 10. SBF-u. Tokom konferencije, kao i prethodnih godina, zainteresirani privrednici iz BiH i regiona imat će mogućnost za direktne sastanke sa investitorima, koje će organizirati BBI banka.\nNa 10. SBF, među ostalim, dolazi velika delegacija iz Malezije, a tu su i poslovni i politički lideri iz UAE, Saudijske Arabije, Turske, Slovenije, Srbije, Hrvatske, Crne Gore, Albanije, zatim iz Libije, Kuvajta, Omana i niza drugih zemalja.\nTrodnevna poslovno-investicijska konferencija bit će održana od 17. do 19. aprila u glavnom gradu BiH.\nProšlogodišnjem SBF-u prisustvovalo je više od 1.800 učesnika, uključujući i 370 akreditovanih novinara, a održano je i više od 365 B2B poslovnih sastanaka.


Stotine novih požara pustoše Amazoniju, vojska učestvuje u gašenju - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Stotine novih požara pustoše Amazoniju, vojska učestvuje u gašenju\nStotine novih požara pustoše Amazoniju, vojska učestvuje u gašenju\nHiljade ljudi su angažovane na gašenju požara koji nastavljaju da pustoše amazonsku prašumu u trenutku kada raste međunarodni pritisak na predsednika Brazila Žaira Bolsonara da učini više na obuzdavanju vatre.\n0Piše: Beta 24. avgusta 2019. 23.40\nStotine novih požara izbile su na prostoru Amazona, a sudbina najveće tropske šume na planeti koja danima gori u fokusu je samita Grupe sedam industrijski najrazvijenijih zemalja sveta (G7) u francuskom gradu Bijaricu.\nViše od polovine tih požara je na području Amazona, gde živi više od 20 miliona ljudi. U četvrtak i petak planula su 1.663 nova požara, pokazuju podaci Državnog instituta za istraživanje svemira (INPE).\nDirektor Instituta smenjen je početkom avgusta pošto je objavio podatke o krčenju šuma za koje Bolsonaro tvrdi da su netačni. Prema tim podacima, krčenje šuma u julu bilo je gotovo četiri puta veće nego u istom mesecu 2018. godine.\nBolsonaro je juče odobrio mobilizaciju vojske u cilju borbe protiv požara u Amazonu, ali je izjavio da ti požari ne mogu da posluže kao izgovor za uvođenje međunarodnih sankcija Brazilu.\nUkazom izdatim u petak uveče, Bolsonaro je odobrio da guverneri pogođenih saveznih država mogu da pozovu vojsku upomoć u borbi protiv požara.\nDo sada je šest saveznih država tražilo pomoć vojske, a za operacije bez presedana na raspolaganju će biti 44.000 vojnika.\nVojska je danas počela da se razmešta u prašumi, a prvu misiju izvešće 700 vojnika kod grada Porto Veljo u saveznoj državi Rondonija.\nPredsednik SAD Donald Tramp i britanski premijer Boris Džonson ponudili su pomoć Brazilu.\nU Sao Paolu i Rio de Žaneiru juče su zbog požara protestovale hiljade ljudi, a demonstracije su održane i ispred brazilskih ambasada i konzulata širom sveta.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron juče je optužio Bolsonara da je lagao kada je obećavao mere zaštite životne sredine i najavio da Pariz u postojećim okolnostima neće podržati kontroverzni sporazum o slobodnoj trgovini između Evropske unije i južnoameričkog trgovinskog bloka Merkosur.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk danas je rekao da će Evropljani teško ratifikovati trgovinski sporazum Unije i Merkosura ako se ne ugase požari u Amazoniji.\n„Svakako da podržavamo sporazum EU i Merkosura, ali je teško zamisliti skladni proces ratifikacije u evropskim zemljama dok brazilska vlada dozvoljava uništenje zelenih pluća Zemlje“, rekao je Tusk malo pre početka samita G7 u Bijaricu.\nAmazon, Brazil, PožarBeograd\nRuske vlasti naložile proveru respiratora posle požara u bolnici\nJedan od zvonika Notr Dam sutra će se oglasiti u 20 sati na godišnjicu požara


Učešće s referatom u međunarodnom naučnom skupu u Čačku: Srbija 1918: oslobođenje domovine, povratak ratnika, život u novoj državi. Naslov referata »Holandska poratna pomoć u Srbiji«. Predsedavanje sesijama Stranci i Srbija; Lokalna istorija i kultura sećanja. decembar – Jelica Novakovic


pink.rs | Stefanović: Nismo zaboravili istočnu Srbiju, biće investicija\nStefanović: Nismo zaboravili istočnu Srbiju, biće investicija\nPotpredsednik vlade i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović poručio je danas u Zaječaru da Vlada Srbije nije zaboravila istočnu Srbiju i Zaječar i da će naporno raditi kako bi u svim oblastima, od ekonomije do bezbednosti, građani osećali rezultate dobrog rada i mogli lakše, bolje i brže da ostvaruju svoja prava.\n- Dobra saradnja koja postoji na nivou različitih nivoa vlasti upravo je ono što građani hoće. Građane ne intresuju prepucavanja, građane interesuju rezultati. Mislim da je opštinska vlast u Zaječaru orijentisana ka stvaranju rezultata, a Vlada Srbije trudiće se da u tome pomogne, da investicijama zadržimo ljude da žive ovde, da imaju čemu da se raduju i imaju bolju budućnost - istakao je Stefanović.\nStefanović, koji boravi u poseti zaječarskom okrugu, razgovarao je sa gradonačelnikom Zaječara Boškom Ničićem i rukovodstvom te opštine o daljem razvoju ovog okruga i investicima.\n- Hoćemo da se borimo za Zaječar, da ljudi ovde ostaju i kao Vlada da podržimo razvoj grada, opštine i investicija za koje očekujemo da ćemo se izboriti. Razgovori su u toku, predsednik (Aleksandar) Vučić dao je nalog jednom širem timu ljudi koji se bave privlačenjem stranih investitora da razmatraju dolazak u Zaječar - rekao je Stefanović i dodao da ne bi govorio o konkretnim imenima.\n- Ne želim ništa da najavljujem, već samo da vam kažem da naporno radimo na tome. Ovde će biti otvoren ritejl park i to su nova radna mesta za ljude u Zaječaru, ali mi želimo da se baziramo na proizvodnju i da time povećamo zapošljavanje ljudi u ovom delu Srbije - poručio je Stefanović.\nKao jedan od važnih projekta, Stefanović je istakao projekat video nadžora, kojim će kamere postavljene na važnim saobraćajnicama, putnim pravcima, školama i vrtićima biti povezane sa policijskim stanicama, čime će se povećati bezbednost građana.\n- Ova prva B faza, koju danas u Zaječaru puštamo u rad, omogućiće da 22 kamere povežu video nadžor na svim važnijim gradskim saobraćajnicama sa policijskim stanicama i da na takav način obezbedimo da policija ima stalni nadžor nad dešavanjima u gradu, da pri izvršenju krivičnog dela može brže nego do sada da regauje i da time povećamo bezbednost građana - istakao je Stefanović.\nOn je najavio da će u sledećoj fazi projekta, za koji očekuje da će biti završen do kraja sledeće godine, video nadžor povezati školska dvorišta i obodne delove škole, kao i najveći deo vrtića sa policijskom upravom.\nPrema njegovim rečima, taj video nadžor omogućiće da sva ona lica koja namerevaju da dođu u školska dvorišta kako bi naudila deci i prodala im narkotike, budu svesna da su pod budnim okom policije 24 sata.\nStefanović, koji je obišao i Policijsku upravu Zaječar, istako je da je zadovoljan radom te uprave jer je zabeleženo smanjenje stope kriminala za devet odsto.\nMinistar je dodao da na teritoriji ove uprave nije bilo izvršenja težih krivičnih dela , kao ni značajnijeg narušavanja javnog reda i mira.\n- Zadovoljan sam radom ove Policijske uprave. Naravno, uvek ima prostora za unapređenje rada i i mi ćemo se truditi da materijalno i finasijski, opremom, tehnikom, vozilima pomognemo rad policije u ovom delu Srbije - rekao je Stefanović.\nGradonačelnik Ničić istakao je zadovoljstvo zbog puštanja u rad sitema video nadžora ukazavši da su Ministarstvo i grad prvu fazu završili pre nekoliko meseci, a da je danas puštena u rad druga faza.\n- Veliko mi je zadovoljstvo što ste vi, kao ministar unutrašnjih poslova, danas ovde. Razgovarali smo o brojnim infratrukturnim projektima i nadam se da će kao potpredsednik vlade, ministar Stefanović pomoći u njihovoj realizaciji - rekao je Ničić.


Opština Kovačica » Obuka i posao za mlade bez iskustva\nпонедељак, 7 априла 2014\nKompanija Delhaize Serbia (Delez Srbija) treću godinu za redom, raspisuje konkurs za mlade bez radnog iskustva pod nazivom Retail menadžment trening program. Program traje dve godine i namenjen je mladima koji svoju karijeru žele da grade u prodaji, obučavajući se na pozicijama vođe smene, zamenika poslovođe i poslovođe maloprodajnog objekta. Program počinje u avgustu, a odabrani kandidati su od prvog dana programa u radnom odnosu.\nNakon dve godine upoznavanja sa svim segmentima maloprodaje kandidatima se nudi mogućnost nastavka karijere u sektoru operacija ili nekom drugom sektoru u direkciji Delez Srbija. Uslovi za prijavu kandidata podrazumevaju minimum šesti stepen stručne spreme, a rok za slanje biografija je do 04. maja 2014.\n“Živimo u vremenu kada je teško dobiti priliku za sticanje radnog iskustva, a nezaposlenost je jedan od gorućih problema društva. Zbog toga sa ponosom ističemo, da kompanija Delez Srbija pruža mladim ljudima šansu da pravo iz klupa steknu praksu. Pored toga, svojim edukativnim programima želimo da poručimo mladima da se vredan rad i trud nagrađuju, pa su tako svi koji su deo programa od početka u radnom odnosu, a oni koji se budu najbolje pokazali imaće mogućnost grade svoju karijeru u internacionalnoj kompaniji” istakla je Sanja Jevđenijević, potpredsednica za ljudske resurse kompanije Delez Srbija.\nIz prethodne dve generacije polaznika programa u Srbiji, 15 mladih i talentovanih ljudi danas uspešno gradi svoju karijeru ka menadžerskim i liderskim pozicijama u kompaniji. Ovaj program se sprovodi u zemljama u kojima Delhaize Group posluje sa ciljem vraćanja fokusa na prodaju kao mesto direktne komunikacije sa kupcima i pružanje šanse mladim i ambicioznim ljudima da stiču radno iskustvo i svoju karijeru grade na samom mestu prodaje.


VLADA SRBIJE ŠTITI VINČANSKU KULTURU\nVlada Srbije odlučila da se lokalitet Belo brdo u Vinči proglasi za arheološko nalazište. Time se stvaraju mogućnosti za sprečavanje devastacije i bolje istražvanje, tog najvećeg i najdugotrajnijeg nalazišta iz mlađeg neolita u Evropi.\nOdluka Vlade Srbije o utvrđivanju lokaliteta Belo brdo u Vinči za arheološko nalazište objavljena je u najnovijem “Službenom glasniku”.\nArheološko nalazište na desnoj obali Dunava, 14 kilometara nizvodno od Beograda na površini od 11,77 hektara najveće je i najznačajnije višeslojno praistorijsko naselje u Evropi i lokalitet mlađe neolitske, vinčanske kulturne grupe.\nPoložaj nalazišta je pružao sve uslove za dugotrajan boravak ljudskih zajednica i obezbeđivao njenim stanovnicima posredničku ulogu između praistorijskih kultura koje su se razvijale na jugu sve do Egejskog mora i na severu do srednje Evrope.\nOtkriveni su ostaci naselja iz perioda između 5200. i 4200. godine pre nove ere.\nKulturni sloj, na pojedinim mestima visok i do 10,5 metara, sadrži ostatke života od neolita pa sve do gvozdenog doba, a u najmlađem kulturnom horizontu otkriveno je starosrpsko groblje iz devetog do 15. veka.\nPrikupljeni arheološki materijal svedoči da su nosioci vinčanske kulturne grupe bili vešte i kvalitetne zanatlije, a izvestan broj nalaza, prevashodno onih koji su rađeni za kultno-religijske svrhe, dostižu izvanredan umetnički nivo.\nZnačaj arheološkog nalazišta je u tome što se na osnovu brojnih i raznovrsnih predmeta i istraživanja ostataka arhitekture i korišćenih sirovina može pouzdano rekonstruisati cela istorija Vinče, odnosno materijalna i duhovna kultura brojnih generacija koje su u njoj živele.\nPovoljan položaj nalazišta omogućava dugotrajno istraživanje i formiranje naučnog, edukativnog i turističkog centra koji bi reprezentovao bogatstvo kontinuiteta praistorijskih kultura na tlu Srbije.\nArheološka istraživanja počeo je Miloje M. Vasić 1908. i ona se sa prekidima obavljaju do danas.\nDeo arheološkog nalazišta Belo brdo u Vinči zaštićen je rešenjem Zavoda za zaštitu spomenika kulture Beograda 1965., a odlukom Skupštine Srbije 1979. utvrđen je pod nazivom “Vinča - lokalitet Beli breg” za kulturno dobro od izuzetnog značaja.


Šumadija došla do prvog trijumfa van Kragujevca - KRAGUJEVAČKI SPORT\nŠumadija došla do prvog trijumfa van Kragujevca\nKošarkašice Šumadije konačno su ubeležile pobedu van Kragujevca, pošto su u meču 12. kola Prve lige Srbije savladale u Boru istoimenog domaćina sa 72:62 (17:14, 18:7, 19:16, 18:25).\nKragujevčanke su od samog starta nametnule svoj ritam igre. Domaćin je samo na početku druge četvrtine rezultatski parirao „Šumadinkama“, kada je stigao na pola koša zaostatka, dok je ostatak meča protekao u apsolutnoj dominaciji izabranica Darka Jakovljevića, koje su svoje protivnice uglavnom držale na dvocifrenoj distanci.\nVeć posle pet uvodnih minuta gošće iz Kragujevca imale su lepu prednost (12:3). Ekipa Bora uspela je da smanji rezultatski deficit u finišu prve četvrtine i početkom drugog perioda, kada je došla do pola koša zaostatka (17:16).\nPeriod od tri minuta bez postignutog koša prekida Miloševićeva trojkom u 13. minutu, pa su se Kragujevčanke ponovo rezultatski odlepile i na odmor otišle sa maksimalnih „plus 14“ – 35:21.\nNastavila je Šumadija sa dobrom igrom i u trećoj četvrtini, tako da je u 27. minutu došla i do 22 poena prednosti – 50:28. Tada je i najvećim optimistima među navijačima Bora bilo jasno da je meč faktički odlučen.\nU poslednjem periodu došlo je do opuštanja u redovima gostujućeg tima, što su domaće iskoristile i otopile prednost Kragujevčanki, a u finišu stigle i do veoma obećavajućih „minus šest“ (68:62), ali bilo je prekasno da bilo šta više učine na ovom meču.\nU redovima pobedničkog tima čak tri igračice zabeležile su dvocifren učinak. Jelena Ćulafić je postigla 16 poena (2-2 za tri poena), Aleksandra Katić 15, dok je Nataša Mijatović ubeležila 14 poena, uz odličan procenat šuta iz igre (71%) i 8 skokova.\nKod domaćina Radićeva je ubeležila dabl-dabl učinak sa 22 poena (14-17 slobodna bacanja) i 13 skokova, dok je Jozićeva ubacila 15 poena.\nBila je ovo poslednja utakmica košarkašica Šumadije u 2014. godini, koju završavaju na 5. mestu prvenstvene tabele, sa skorom od 7 pobeda i 5 poraza i 19 osvojenih bodova.\nPrvenstvo u Prvoj ligi Srbije nastavlja se 10. januara, kada je na programu drugi gradski derbi ove sezone između Šumadije i Radničkog.\nPrevious Košarkašice Radničkog porazom završile godinu\nNext Darko Jakovljević: “Imamo realne šanse za plej-of“


Rast njemačke privrede od 1,3 posto u 2008. - Klix.ba\n14.1.2009. u 12:45\nNjemačka privreda je 2008. ostvarila rast od 1,3 posto, što je upola sporije od rasta prethodne godine, a posljedica je smanjenog izvoza usljed globalne finansijske krize, pokazali su danas preliminarni podaci vlade u Berlinu.\nNajveća privreda u okviru Evropske unije je u prvom tromjesečju 2008. zabilježila solidan rast od 1,4 posto, ali je on kasnije usporen i u trećem tromjesečju je nastupila recesija, prenijele su svjetske agencije.\nRadi poređenja, njemački privredni rast je 2007. iznosio 2,5 posto, a 2006. tri posto. Njemački Zavod za statistiku, koji će zvanične podatke objaviti 13. februara, saopćio je da je privredni rast iz 2008. baziran isključivo na domaćoj tražnji.\nNeto izvoz, koji je prethodnih godina najviše podsticao relativno jak ekonomski učinak Njemačke, lani je negativno doprinio privrednom rastu sa 0,3 posto.\nU 2008. je zabilježen rast izvoza od 3,9 posto, prema stopi od 7,5 posto iz 2007, dok je istovremeno rast uvoza povećan na 5,2 sa pet posto, saopćio je Zavod za statistiku.\nPodaci su pokazali da je u novembru izvoz pao 10,6 posto na mjesečnom nivou, što je najveći pad od ujedinjenja Njemačke 1990.\nU pokušaju da pomogne privredi da se odbrani od globalne krize, vladajuća koalicija njemačke kancelarke Angele Merkel je ove sedmice postigla dogovor o novom paketu mjera za pomoć privredi, vrijednom 50 milijardi eura, koji obuhvata ulaganja u infrastrukturu, porezne olakšice i smanjenja doprinosa za zdravstveno osiguranje.


U narednoj školskoj godini u Gimnaziji Obala bit će realizovan dvojezični program na bosanskom i francuskom\nOd naredne školske 2018/2019.godine u Gimnaziji Obala bit će realizovan frankofoni dvojezični program, koji će učenicima prve godine omogućiti pohađanje časova na bosanskom i francuskom jeziku uz podršku Francuskog instituta u Bosni i Hercegovini. Ovo je najavio direktor pomenute gimnazije Benjamin Hedžić na današnjoj konferenciji za medije organizovanoj ovim povodom.\n"Zahvaljujući ovom ubrzanom školskom učenju, učenici dvojezičnog razreda dobiće na kraju godine međunarodnu diplomu francuskog jezika DELF", istakao je direktor Hedžić te dodao kako će se osim časova francuskog jezika đaci izučavati i druge predmete na francuskom kao što je npr. matematika.\nMinistar za obrazovanje, nauku i mlade Kantona Sarajevo Elvir Kazazović naglasio je kako je vrlo važno da učenici znaju najmanje dva strana jezika. Otvaranje ovog odjeljenja omogućiće im da se dodatno pripreme za budućnost, posebno u okviru sve jačih veza sa Evropskom unijom i frankofonim svijetom.\n"Već tri godine u Gimnaziji Obala izučava se njemački jezik, a sad smo uspjeli ostvariti i saradnju sa Ambasadom Francuske u BiH, što će omogućiti da ovaj jezik koji je godinama prije bio prisutan i izučavan u svim sarajevskim školama ponovno 'oživi'", poručio je ministar Kazazović.\nPo riječima ambasadora Francuske u Bosni i Hercegovini Guillaume Roussona prije nekoliko godina otvorili su frankofono odjeljenje u Mostarskoj gimnaziji.\n"Na ovaj način se i vaša gimnazija priključuje porodici koju čine 275 miliona ljudi koji govore francuski jezik, a nema sumnje da će vaša domovina imati sve veću potrebu za ljudima koji govore naš jezik", potcrtao je ambasador Rousson.\nNajavio je kako se Francuska ambasada u BiH i Insitut obavezuju da će za buduće polaznike osigurati školske udžbenike, kao i pomoć lektora iz Francuske.\nU četvrtak veći dio Sarajeva bez vode\nPrimus Balkan: Prepoznatljivi custom made proizvod...\nFRANCK BARISTIČKO TAKMIČENJE - OD ZRNA DO ŠOLJICE\nFEF na sajmu Interio: Sve veća prodaja dizajnerski...\nOpćina obezbijedila 200.000 KM za stipendiranje dj...\nPočela sanacija ulica Kovači i Ploča


Uhapšen “kralj kokaina Milana” posle 23 godine bekstva | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI SVET Uhapšen “kralj kokaina Milana” posle 23 godine bekstva\nUhapšen “kralj kokaina Milana” posle 23 godine bekstva\nJedan od najtraženijih italijanskih mafijaša uhapšen je u Urugvaju nakon 23 godine koje je proveo u bekstvu pred optužnicom za pripadnost mafiji, trgovinu drogom i drugim ozbiljnim zločinima, saopštio je ministar unutrašnjih poslova Italije, a prenosi "Rojters".\nUhapšeni Roko Morabito je jedan od najtraženijih begunaca, pripadnik kalabrijske najmoćnije ogranizovane kriminalne grupe u Evropi koja se bavi krijumčarenjem i distribucijom kokaina iz Južne Amerike.\nPedesetogodišnji Morabito je, nakon što je udruženom akcijom italijanske i urugvajske policije razotkriven njegov lažni identitet, uhapšen u letovalištu Punta del Este u Urugvaju.\nPotraga za osumnjičenim Morabitom, “kraljem kokaina Milana”, traje od 1994. godine, kada je, prema pisanju Korijere dela Sera, nelegalnim putevima uvezao skoro tonu droge vredne 13 milijardi lira (osam miliona dolara).\nOvo hapšenje, smatraju u italijanskom ministarstvu unutrašnjih poslova, povlači i obračun sa zastrašujućim sicilijanskim bosom Mateom Mesinom Denarom, s kim je Morabito tesno sarađivao. (Agencije, RTS)\nPrethodni tekstSmanjite gas na auto-putu\nSledeći tekstSimbolika Kurban Bajrama


POTPISAN UGOVOR ZA IZGRADNJU AUTOPUTA POJATE–PRELJINA · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI POTPISAN UGOVOR ZA IZGRADNJU AUTOPUTA POJATE–PRELJINA\nZa manje od četiri godine biće gotov ceo Moravski koridor.\nKomercijalni ugovor za izgradnju auto-puta E-761, deonica Pojate – Preljina, “Moravskog koridora”, potpisan je danas u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Ugovor su potpisali ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i predstavnici tursko-američkog konzorcijuma „Behtel Enka UK Limited” Majkl Vilkinson i Mehmet Tara.\nMoravski koridor biće dugačak 112 kilometara, a povezaće sve veće gradove centralne Srbije između Pojata i Čačka, Kruševac, Kraljevo, Trstenik, Vrnjačku Banju. Ta značajna saobraćajnica povezivaće područje na kojem živi oko 500.000 ljudi. Budući auto-put povezivaće i dva evropska koridora – 10 i 11.\nU Srbiji će za manje od četiri godine biti izgrađen ceo Moravski koridor, autoput Pojate – Preljina, koji će ići kroz „srce Srbije”, a to će biti i prvi digitalni autoput u našoj zemlji, izjavio je danas predsednik Aleksandar Vučić. Vučić je kazao da su ljudi sanjali o tom autoputu decenijama i da se sada to ostvaruje. „Sada je to moguće, ugovor je potpisan i kreće odmah da se radi. Moravski koridor povezuje Čačak, Mrčajevce, Adrane, Kraljevo, Vrnjačku Banju, Trstenik, Stopanju, Kruševac, Ćićevac i Pojate”, naglasio je Vučić i dodao da će biti Moravski koridor spojiti koridore 10 i 11. Kako je rekao, jedan je evropski koridor, a drugi – Koridor 11 ćemo napraviti da bude evropski, prenosi Tanjug.\nKako kaže, već do novembra 2021. biće završen deo do Kruševca, odnosno do Koševa, u dužini 28 kilometara, za manje od tri godine biće završen autoput Čačak – Kraljevo što je dodatnih 31 kilometara i da ostaje da se za manje od četiri godine potpuno završi 57 kilometara od Adrana do Koševa, odnosno od Kraljeva do Kruševca.\nVučić je naglasio da će to biti prvi digitalni autoput, kao i da će biti do sada najširi autoput u Srbiji, pošto će biti širi za ukupno 1,6 metara. Predsednik kaže da će već „pre kraja godine biti isplaćeno iz budžeta 150 miliona za taj projekat”. Kaže da je Behtel poznat po izvanrednoj efikasnosti, kao i da ćemo videti i kako radi turska Enka.


Napad na Prajd info centar u Beogradu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 01.Mar.2020, 09:26 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nBeograd Prajd saopštio je da su prostorije Prajd info centra u Beogradu napadnute sinoć u 20.00 časova, što je, kako navode, 11. napad od otvaranja u avgustu 2018. godine.\n"Ovaj put je načinjena materijalna šteta kada je grupa maskiranih napadača šutirala izlog i vrata, što je dovelo da lomljenja brave i inventara", navodi se u saopštenju.\nBeograd Prajd izražava zabrinutost povodom, kako kažu, eskalacije nasilja prema prostorijama Beograd Prajda i ukazuje >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << da prema informacijama sa kojima raspolažu niko nije odgovarao za prethodnih 10 napada.\nPodsećaju da se centar nalazi u centralnoj beogradskoj ulici, i skreću pažnju na to da je LGBT+ zajednica izložena ne samo diskriminaciji već i nasilju koje najčešće prolazi bez zakonskih posledica po počinioce.\n"Pojedinci koji su percipirani kao LGBT+ osobe često su obeshrabreni da prijave nasilje i diskriminaciju koju trpe upravo zbog nedostatka reakcije zvaničnika, kao i čestih slučajeva sekundarne viktimizacije, gde su izloženi dodatnim neprijatnostima od strane pripadnika javnih organa", navodi Beograd Prajd u saopštenju.\nOni pozivaju odgovorne institucije da počinioce identifikuju i da postupaju u skladu sa zakonom.\nNapadnut Prajd info centar\nIzvor: B92, 01.Mar.2020\nBeograd Prajd saopštio je da su prostorije Prajd info centra u Beogradu napadnute sinoć u 20.00 časova...To je, kako navode, 11. napad od otvaranja u avgustu 2018. godine..."Ovaj put je načinjena materijalna šteta kada je grupa maskiranih napadača šutirala izlog i vrata, što je dovelo da lomljenja...


Montblanc pametni sat - Satovi i nakit\nNovostiMontblanc pametni sat\nMontblanc pametni sat\nMontblanc manufaktura napravila je pomalo neočekivan potez i predstavila svoj prvi pametni sat – Summit. Na prvi pogled Summit je veoma tradicionalnog dizajna, očito inspirisan Montblanc 1858 retro kolekcijom. A da je reč o nečem sasvim novom otkriva ekran prečnika 1,39 inča sa safirnim staklom osetljivim na dodir.\nPoseduje Android Wear 2 sistem sa Snapdragon čipsetom, a vodootporan je u skladu sa IP68 standardom. Od funkcija ima monitor otkucaja srca, kompas i žiroskop, a interna memorija iznosi 4 gb. Ima nekoliko izmenjivih lica inspirisanih brojčanicima mehaničkih Montblanc modela. Prečnik kućišta Montblanc Summit pametnog sata iznosi 46 mm.


ANA SEVIĆ DOVELA ĆERKU U SRBIJU, ALI NE KOD DARKA: 3 meseca Lazić nije video ćerku Lorenu, a evo gde ju je majka odvela posle mora\nLORENA JOŠ NIJE UPOZNALA BRATA\n26.08.2019. 09:46h 26.08.2019. 10:13h\nFolkeru Darku Laziću ispunila se najveća životnaa želja kada mu je pre tri meseca verenica Marina Gagić podarila sina Alekseja. Međutim, kako je istakao, biće najsrećniji otac tek kada njegova ćerka Lorena upoznala mlađeg brata.\nLazić je je otkrio zbog čega je Lorena morala da sačeka skoro tri meseca da bi za upoznala brata, ko mu je najtežim trenucima bio najveća podrška, ali i zbog čega je imao tremu pred uspešan nastup na "Mjuzik vik festivalu".\n"Aleksej je super, samo ručka i spava, mirna je i dobra beba. Ćerku Lorenu dugo nisam video, ona trenutno u Užicu kod babe i dolazi uskoro. Mnogo mi nedostaje i jedva čekam da je vidim", rekao je Lazić i otkrio zbog čega Lorena još nije videla brata.\n"Nisam hteo da Alekseja prvi put vidi putem video poziva. Jedva čekam da dođe kod nas i da se njih dvoje lepo upoznaju", ispričao je Darko i otkrio da otkako je dobio sina isključivo sluša muziku za decu.\n"Moja porodica mi je najveća podrška, ćerka Lorena i sin Aleksej, Marina i moja majka. Mnogo mi znači i podrška bliskih prijatelja", rekao je Darko, koga porodica ipak nije bodrila iz prvih redova kada je nastupao na "Mjuzik vik festivalu".\n"Morali su da ostanu kod kuće zbog bebe, a to je bio moj najveći koncert, pa verujem da sam zbog toga bio uzbuđen. Nikada nisam imao nikakve rituale pred nastup, već bih uvek samo izašao na scenu i dao sve od sebe ispričao je Lazić.\nDarko LazićMarina GagićAna SevićLorenaćerkasin Aleksej


Udovičić: Sport se vraća u fiskulturne sale od 1.septembra - IndeksOnline.rs\nNaslovna Društvo Udovičić: Sport se vraća u fiskulturne sale od 1.septembra\nUdovičić: Sport se vraća u fiskulturne sale od 1.septembra\nBEOGRAD – Sportske aktivnosti biće nastavljene u fiskulturnim salama u Srbiji od sledeće nedelje, izjavio je večeras ministar omladine i sporta Vanja Udovičić.\n“Najesencijalnija odluka koju je Krizni stab danas doneo je da se sport vraća u fiskulturne sale i da će škole ponovo biti domaćini vrhunskom i rekreativnom amaterskom sportu u celokupnoj Srbiji, od glavnih gradova do lokala, gde će u svim uzrasnim kategorijama sport moći nesmetano da se obavlja od 1. septembra”, rekao je Udovičić za TV Pink.\nGovoreći o izgradnji nacionalnog stadiona, Udovičić je rekao da je to više od infrastrukturnog projekta i da je to esencijalno pitanje za razvoj sporta.\n“Nacionalni stadion, kao značajan infrastrukturni projekat, daće dodatnu vrednost metropoli kao što je Beograd, ali i prepoznatljivost u međunarodnim okvirima”, rekao je Udovičić.\nOn je dodao da se očekuje da taj stadion bude jedna od najlepših u Evropi.\n“U ovom delu Evrope sigurno. To je stadion koji će u velikoj meri da promeni izgled tog dela Beograda, koji će dati dodatnu vrednost i omogućiti značajnije podizanje dodatne vrednosti kada je reč o sportskim manifestacijama, ali i kulturnim i političkim manifestacijama”, naveo je ministar.\nGovoreći o održavanju Međunarodne biciklističke trke “Beograd-Banjaluka” početkom septembra, Udovičić je rekao da mu je drago što su Beograd i Srbija, zajedno sa Republikom Srpskom, domaćini jednog tako velikog međunarodnog takmičenja.\n“Da možemo da utičemo na ljude da se bave rekreacijom i sportom, da ćemo da promovišemo zemlju i pokažemo da bicikl treba da bude svakodnevica kada reč o zdravom stilu života i rekreaciji”, rekao je Udovičić.\nOn je dodao da je danas razgovarao sa ministarkom omladine i sporta RS o tome da nastave odličnu saradnju i oplemene je mnogim drugim snažnijim i jačim akcijama, koje su ustanovljene akcionim planom.\nJedna od tih akcija je zajednička organizacija trke Beograd-Banjaluka, naglasio je Udovičić.


Analitičar iz Srbije tvrdi: I Vučiću je pao mrak na oči... Proslava 9. januara bila je kap vode koja je prelila čašu!\n– Iako je zakasnio, dobro je došao. Bolje ikad nego nikad – komentar je Dušana Janjića\n– Kap vode koja je prelila čašu i u Briselu i u Washingtonu bila je proslava 9. januara, i sve ono što se dešavalo oko toga – kaže predsjednik Upravnog odbora Foruma za etničke odnose Dušan Janjić.\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao je rukovodstvo bh. entiteta Republika Srpska i člana bh. Predsjedništva Milorada Dodika da se vrate u institucije Bosne i Hercegovine i tamo nastave političku borbu za svoje interese, piše Al Jazeera Balkans.\nVučić smatra da su američke sankcije Dodiku užasan presedan i da mogu imati katastrofalne posljedice za odnose u Bosni i Hercegovini, ali i cijeloj regiji. Na sastanku s Vučićem u Beogradu, Dodik je istakao da se protiv entiteta Republika Srpska vodi kampanja kako u Sarajevu, tako i u zapadnim centrima moći.\n– Iako je zakasnio, dobro je došao. Bolje ikad nego nikad – komentar je osnivača i predsjednika Upravnog odbora Foruma za etničke odnose Dušana Janjića na ovaj potez predsjednika Srbije.\nSmatra da je kap koja je prelila čašu proslava 9. januara.\n– Kap vode koja je prelila čašu i u Briselu i u Washingtonu bila proslava 9. januara, i sve ono što se dešavalo oko toga.\nJanjić kaže da je došlo i do mobilizacije građana koji su za Bosnu i Hercegovinu te da je njihov nastup u Evropi i samoj Bosni i Hercegovini bio vrlo ubjedljiv.\nIpak, kaže da ovo ne znači promjenu Vučićeve politike.\n– To je samo početak, to još uvijek ne mora da znači promjenu politike Vučićeve prema Dodiku i RS-u i uopšteno prema cijelom kontekst, piše Al Jazeera Balkans.


BIĆE ŠTABNI OFICIR: Đurđić predstavlja Crnu Goru u NATO komandi u Napulju – Portal Luca\nNačelnik Generalštaba Vojske Crne Gore, brigadni general Milutin Đurović, primio je u posjetu kapetana korvete Radoša Đurđića, koji će predstavljati našu zemlju u NATO Združenoj komandi snaga u Napulju, u ulozi štabnog oficira.\nKako je saopšteno iz Ministarstva odbrane, brigadni general je naglasio da je čast biti postavljen na tako odgovornu dužnost, istakavši da je uvjeren da će Đurđić biti primjeran predstavnik Vojske i države.\n„Vojska Crne Gore ostaje posvećena NATO ciljevima i nastaviće da daje doprinos globalnoj stabilnosti kroz saradnju sa saveznicima“, rekao je Đurović.\nKapetan korvete Đurđić istakao je da će dužnost štabnog oficira obavljati profesionalno, kao i da je ponosan što će moći iskustva i znanja koja stekne tokom službovanja u Italiji da primijeni u daljem radu u Vojsci Crne Gore.\nMisija NATO Združene komande snaga u Napulju je planiranje i sprovođenje vojnih operacija u cilju očuvanja mira, sigurnosti i teritorijalnog integriteta zemalja članica Alijanse.


Automobil odštampan na 3D printeru u prodaji 2017?\n25/02/2021 8:25:02 PM\nNASLOVNA / HOT / Automobil odštampan na 3D printeru u prodaji 2017? [Video]\nLocal Mototrs je na početku 2015. godine prikazala svoj prototip autombila koji je odštampan na 3D printeru. Ovaj neuobičajeni automobil je prikazan tokom sajma u Detriotu. Skoro godinu dana kasnije, Local Motors najavljuje da će se ovakva vozila naći u saobraćaju već za dve godine. Naime, serijske verzije ovog automobila koji je nastao u 3D štampaču bi mogle već 2017. godine da se nađu u prodaji. Američka kompanija čak planira da bude pionir u prodaji automobila koji su potekli iz 3D štampača.\nNaravno, nisu sve komponente nastale u štampaču, ali je dobrih 75% poteklo upravo na ovaj način. Međutiom, Local Motors tvrdi da će do 2017. čak 90% komponenti biti “odštampano”. Ovaj autmobil nosi oznaku LM3D, ali će verovatno ova kriptična oznaka biti u budućnosti zamenjena nekom drugom. Prve porudžbine se očekuju već od 2016. godine, a početna cena je 53.000 USD.\nTagovi2016 2017 3d printer automobil Automobili buducnost lm3d local motors sad usa\nPrethodno Top 10 automobila sa Tokyo Motor Show\nSledeće Test: Toyota Fortuner 2016 [Video]


Udruženje Vilhelmina Mina Karadžić i Zajednica otvaraju biblioteku u Beču\nDijasporaDijaspora u AustrijiOtvara se nova biblioteka u Beču\nNova biblioteka osnovana je na inicijativu „Vilhelmina Mina Karadžić" i nalaziće se u Zajednici srpskih klubova u 10 bečkom okrugu.\nAustrijsko-srpsko kulturno udruženje „Vilhelmina Mina Karadžić” iz Beča, zajedno sa Zajednicom srpskih klubova u Beču, otvara biblioteku u glavnom gradu Austrije.\nNova biblioteka nalaziće se u Zajednici srpskih klubova, u čijim prostorijama bi knjige bile dostupne svim zainteresovanim čitaocima.\nUdruženje „Vilhelmina Mina Karadžić” ima dobru saradnju sa Bibliotekom grada Beograda, koja je odlučila da pokloni 200 različitih naslova najpoznatijih srpskih književnih stvaralaca i pisaca. Direktorka ove kultne ustanove Jasmina Ninkov, izrazila je želju da pomogne rad nove biblioteke u Beču i sa predsednicom udruženja prof. Svetlanom Matić potpisala Protokol o budućoj saradnji.\n“Društvo ima izuzetno dobru saradnju sa Vukovom zadužbinom. Planirano je da se Vukova „Danica za mlade” predstavi u Beču, u biblioteci „Mina Karadžić”. Takođe je predviđeno potpisivanje Sporazuma o saradnji, koja je započeta još dok je predsednik Skupštine Vukove zadužbine bio nedavno preminuli dr Miodrag Maticki, veliki poštovalac Vukovog i Mininog dela. Javljaju nam se i pojedinci, autori poznatih knjiga sa željom da doniraju knjige biblioteci u Beču na čemu smo im veoma zahvalni, ističe Svetlana Matić, predsednica udruženja “Vilhelmina Mina Karadžić”.\nASKD „Vilhelmina Mina Karadžić” osnovano je prošle godine sa ciljem da oživi lik i delo Vukove kćerke, negujući srpski jezik, s namerom da, između ostalog, nastavi da gradi mostove kulture i saradnje između Srbije i Austrije.\nS obzirom na značaj da u Beču, po procenama, živi preko 200 hiljada Srba, i te kako je značajno osnivanje nove biblioteke. Trenutno postoji jedna i to u prostorijama udruženja Srpski centar.\nPored osnivanja biblioteka zajedno sa udruženjem „Vilhelmina Mina Karadžić” , Zajednica srpskih klubova u Beču će u septembru svečano otvoriti svoje renovirane prostorije uz kulturno-umetnički program i prisustvo zvanica iz političkog, kulturnog i javnog života Austrije. Prostorije Zajednice nalaze se na adresi Gudrunstrasse 133b, u 1100 Wien, gde će se uskoro nalaziti i nova biblioteka.\nBeč biblioteka Dijaspora knjige kultura život u beču


„Sudbina srpskog fudbala je u rukama zlatnih orlića“\nPodcast Autor:Nebojša Todorović09. apr. 202116:14 > 16:38\n„U fudbalu počinje rijaliti kad dođe do problema“\nBratislav Živković je kao gost novog izdanja našeg podcasta „Penâl“ pričao o svim aktuelnim temama u srpskom fudbalu, uz fokus na derbi i reprezentaciju.\nKao i većina, smatra da smo više očekivali od 164. večitog derbija i da je duel Crvene zvezde i Partizana generalno bio „tanak“.\nVeruje da su crveno-beli osigurali odbranu trona, odnosno osvajanje četvrte uzastopne titule, otkrio je i šta je pozitivno video na Marakani, a pričali smo i o problemu bonus igrača (mlađih od 21 godine) u Superligi. Tema su bili i igrači večitih rivala koji bi uskoro mogli da se nađu u reprezentaciji, ali i Mirko Ivanić – kako bi sada „legao“ nacionalnom timu.\nKolika mu je čast što je deo stručnog štaba „orlova“, kakve utiske nosi posle prve akcije i osvajanja sedam od mogućih devet bodova u kvalifikacijama za Mundijal 2022. u Kataru, kao i šta još čeka fudbalere Srbije, Bratislav Živković otkrio je u razgovoru sa zamenikom urednika sportske rubrike Nova.rs, Nebojšom Todorovićem.


Vojna vežba - Blic Online\nPOČELI MANEVRI UKRAJINE I NATO Vojne vežbe koje Moskva pomno prati trajaće tri nedelje\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar odbrane Nebojša Stefanović čestitao je danas pripadnicima Vojske Srbije, posle uspešno završene Združeno-taktičke vežbe "Munjeviti udar 2021", ocenjujući da su pokazali da su spremni da odgovore na svaki izazov i u svakom trenutku zaštite Srbiju.\nNa privremenom poligonu "Pešter" kod Sjenice sutra će biti održana završnica združene taktičke vežbe Vojske Srbije sa bojevim gađanjem "Minjeviti udar 2021". Ovo je najveća vežba koja se odigrava u Srbiji u poslednjih nekoliko decenija, a više od 2.300 pripadnika specijalne jedinice, Kopnene vojske i Ratnog vazduhoplovstva na više poligona izvodiće napadnu operaciju.\nVučić sutra na vojnoj vežbi na Pešteru\nIran poslao poruku "neprijateljima": U vežbama ratne mornarice ispaljene KRSTAREĆE RAKETE (FOTO)\nČuvari Sinjajevine skoro mesec dana stražare na toj planini, pokušavajući da je odbrane od uništavanja bojevim artiljerijskim gađanjem, što je plan crnogorskog Ministrstva odbrane i odlazaćeg ministra Predraga Boškovića.\nNajavljena vežba Vojske Crne Gore na planini Sinjajevini predstavlja akciju protivnu opštem dobru i javnom interesu Crne Gore, smatra mandatar za sastav nove crnogorske Vlade Zdravko Krivokapić.\n"MALA PROBA NUKLEARNOG RATA" U Nemačkoj se u TAJNOSTI odvija vojna vežba\nKFOR je posle višemesečnog zastoja zbog epidemije virusa korona pokrenuo vežbu "Srebrna sablja" u kojoj "kosovske snage" pod vođstvom NATO-a sprovode godišnju vežbu, saopšteno je iz komande KFOR-a u Prištini.\nGenerale, ovo liči na ozbiljnu vojsku, rekao je, u šali, ne skrivajući zadovoljstvo onim što je video na Pešteru, predsednik i vrhovni komandant Aleksandar Vučić načelniku Generalštaba Vojske Srbije Milanu Mojsiloviću.\nNa Privremenom poligonu "Pešter" danas će biti izvedena združena taktička vežba sa bojevim gađanjem Vojske Srbije "Sadejstvo 2020" kojoj će prisustvovati predsednik Aleksandar Vučić.


Jačanje kapaciteta uprave za pristupanje Srbije Evropskoj Uniji - SA4EU2 - Energija, klima i životna sredina\nJačanje kapaciteta uprave za pristupanje Srbije Evropskoj Uniji - SA4EU2\nProjekat „Jačanje kapaciteta uprave za pristupanje Srbije Evropskoj Uniji (SA4EU2)“ je napredni program obuke za 420 polaznika, zaposlenih u lokalnoj samoupravi, državnoj i pokrajinskoj upravi, javnim preduzećima, razvojnim agencijama i drugim institucijama i telima Republike Srbije.\nCilj projekta je bilo jačanje kapaciteta lokalne, regionalne i državne uprave Srbije za uspešno sprovođenje i primenu praktičnih politika Evropske unije u procesu evropskih integracija.\nProjekat se realizovao kroz 5 obrazovnih programa koji su pružili napredna znanja i veštine vezane za institucionalni karakter, pravni poredak Evropske unije i proces kreiranja praktičnih politika kao i za najznačajnije sektorske politike EU, sa naglaskom na one praktične politike od posebnog značaja za lokalni i regionalni nivo:\n1. Politika Evropske unije u oblasti životne sredine\n2. Politika Evropske unije u oblasti ruralnog razvoja\n3. Politika Evropske unije u oblasti energetike\n4. Politika Evropske unije u oblasti zapošljavanja\n5. Upravljanje projektnim ciklusom u projektima finansiranim od strane EU\nU okviru svakog od obrazovnih programa realizovana je petodnevna studijska poseta institucijama Evropske unije u Briselu. Za studijsku posetu Briselu izabrano je ukupno180 najaktivnijih polaznika obuke, po jasno definisanim kriterijumima.\nProjekat je realizovan u periodu od novembra 2008 do oktobra 2012. godine.\nPartner na projektu bila je Kancelarija za evropske integracije Vlade Republike Srbije.\nProjekat je finansijski podržalo Ministarstvo inostranih poslova Kraljevine Norveške kroz program bilateralne saradnje Vlada Kraljevine Norveške i Republike Srbije.


Priština koristi situaciju, hoće da ostvari kvazinezavisnos\nTanjug 28. marta 2022. 12:56\nMOSKVA – Ministar spoljnih poslova Ruske Federacije Sergej Lavrov kazao je da Priština dajući podršku Ukrajini želi samo da iskoristi situaciju da bi ostvarila priznanje svoje, kako je istakao, kvazinezavisnosti.\nLavrov je u razgovoru sa srpskim medijima naglasio da je stav Rusije poznat i nepromenjen.\n„Naš stav je poznat. Mi smo upozoravali na nedopustivost podsticanja ponašanja Prištine i zalagali smo se da se pitanje rešava na osnovu Rezolucije 1244. Sporazum o formiranju zajednice srpskih opština napravljen je još 2013. godine, a kad podsećamo naše zapadne kolege da to nije sprovedeno – oni ćute“, kazao Lavrov.\nOcenio je da je EU pokazala svoju potpunu neodrživost kao garant sporazuma i naglasio da je uveren da EU neće vršiti pritisak na Prištinu da ispuni dogovor čiji je garant bila.\n„Neće vršiti pritisak ni SAD. One se osećaju sjajno, napravile su bazu Bondstil i spremne su da Prištini sve oproste“, naveo je šef ruske diplomatije.\nLavrov je podsetio da je Evropska unija 2014. godine nastupila kao garant sporazuma između tadašnjeg predsednika Ukrajine i opozicije, a sledećeg jutra je opozcija prekršila taj sporazum, a komenatsrišući mogućnost uspeha diplomatskih pregovora sa Ukrajinom.\nNaveo da je rezultat diplomatije bio i drugi sporazum potpisan 2015. u Minsku, kojima je zaustavljen rat na istoku Ukrajine i kojima se otvara put za njenu federaciju kroz specijalni status za Donbas,a koji takođe nije ispunjen.\n„Otprilike isti status koji je predviđen za Zajednicu srpskih opština na Kosovu, a i u jednom i u drugom sporazumu je EU neposredno učestvovala u postizanju ovog diplomatskog rezulatata i u oba slučaja je pokazala nesposobnost da ispuni ono što je dogovoreno“, rekao je Lavrov.\nOn je rekao da Rusija želi da da šansu diplomatiji i da zato vodi pregovore sa Ukrajinom u Istanbulu, ali da nije siguran i da će dogovoreno biti ispunjeno s obzirom na slučajeve koje je naveo. „Pokazao sam primere,a tih primera je puno, kada su se postignuća diplomatije rušila od strane naših zapadnih kolega,ne možemo im verovati „, naglasio je Lavrov.


DOMETI I OGRANIČENJA RUSKO-AMERIČKOG PRIBLIŽAVANJA (1) - Odmotavanje suštine (Unwrapping the Essence)\nDOMETI I OGRANIČENJA RUSKO-AMERIČKOG PRIBLIŽAVANJA (1)\nDve nedelje nakon pobede Donalda Trampa na predsedničkim izborima u SAD deluje gotovo izvesno da će se ostvariti nešto su mnogi od nas koji su navijali za njega priželjkivali u slučaju da on postane predsednik – novi pokušaj približavanja Sjedinjenih država i Rusije. Ako su iz Trampovog vokabulara nakon izbora naprasno nestale neke izjave koje je davao u toku kampanje, a koje se tiču unutrašnje politike (npr. najave hapšenja Hilari Klinton, zabrane doseljavanja muslimana i slično), izgleda da on definitivno ostaje pri ključnim spoljnopolitičkim opredeljenjima koja je iznosio. Jedno od njih tiče se upravo normalizacije odnosa sa Rusijom, nakon što su oni u toku drugog mandata Baraka Obame pali na najnižu tačku posle Hladnog rata (a u nekim aspektima verovatno i niže). Američki mediji požurili su da za ovu normalizaciju upotrebe Obamin izraz kojim je kršten prethodni pokušaj približavanja dveju sila – „resetovanje“. Dobro je što ih je Tramp u startu sasekao u toku intervjua Njujork Tajmsu, rekavši da ne bi hteo da koristi taj izraz, s obzirom na ono što je u odnosima Moskve i Vašingtona usledilo nakon njegove prethodne upotrebe. Upravo u izrazu „resetovanje“ leži dobar deo odgovora zašto njime nazvan pokušaj rusko-američkog približavanja (na kome sam ja doktorirao) nije uspeo. Ispostavilo se da „resetovati“ odnose za Obamu i njegovu elitu ima bukvalno značenje „vraćanja na početak“, i to ne na bilo koji, već na početak posthladnoratovskog perioda kada je Rusija na čelu sa Borisom Jeljcinom i „Mr. Yes“ Kozirjevim delovala krotko i poslušno, spremna da ispuni svaki po njene interese štetan zahtev samoproglašenog pobednika u Hladnom ratu. Odbijanje Trampa da eru odnosa sa Rusijom koju namerava da započne nazove „resetovanjem“ daje nadu da on za razliku od Obame želi istinsko približavanje dveju sila na ravnopravnim osnovama. No, osim njegove želje mnogo je činilaca koji će uticati na ishod ovog četvrtog po redu pokušaja rusko-američkog približavanja u posthladnoratovskom periodu. Nauka o međunarodnim odnosima odavno je osmislila matricu za analizu ovih činilaca, koja se sastoji od tri nivoa – pojedinačnog, državnog i sistemskog.\nPošto sam pomenuo Trampovu želju, krenućemo od pojedinačnog nivoa. Na njemu se nalaze pojedinci koji imaju moć da donose odluke o spoljnoj politici, a to Tramp i njegov ruski kolega Putin svakako jesu. Topao lični odnos njih dvojice u najavi itekako može da pruži pozitivan doprinos odnosu njihovih država. Karakteristično za sva tri dosadašnja pokušaja pribižavanja Rusije i SAD jeste da su se oni zbili među predsednicima koji su imali ovakav lični odnos: Jeljcin i Klinton, Putin i Buš, Medvedev i Obama. Sa druge strane, lična netrpeljivost Obame i Putina (i to pre svega Obame prema Putinu), izražena čak i u njihovim grimasama i gestikuliranju pri susretima, dodatno je doprinela kvarenju odnosa koje je usledilo nakon neuspeha „resetovanja“. Za razliku od Džordža Buša, Trampa sa Putinom spaja i kompatibilnost političkih ideja, i to ne samo spoljnopolitičkih. Štaviše, teško da je ikada u istoriji postojao ovakav stepen slaganja ruskog i američkog vladara u pogledu na svet, iako se razume da je to slaganje daleko od apsolutnog.\nStupanje na teren političkih ideja vodi nas ka drugom, državnom nivou. Pojedinac, predsednik ili neki drugi spoljnopolitički odlučilac, može da ima ove ili one ideje, ali mora da vodi računa i o jednoj kategoriji koja je trajnija od tih ideja, a to je nacionalni interes. Nacionalni interes, pak, počiva na jednoj još trajnijoj kategoriji, a to je identitet države, koji se formirao postepeno pod uticajem činilaca geografije i istorijske tradicije. Ono što jedna država jeste (identitet) određuje ono što joj treba (interes), a nijedna država ne može lako da pobegne od onoga što jeste. Srbija, na primer, u toku devetnaestog veka formirala je svoj identitet kao nacionalna država Srba na prostoru dveju imperija (Osmanlijske i Habzburške), odakle je proizašao njen interes da sve Srbe na tom prostoru oslobodi i ujedini u jednu državu. Opstanak ovog identiteta do danas nalaže da je savremeni nacionalni interes Srbije da štiti Republiku Srpsku, jer bi se odricanjem od nje odrekla i same sebe. Problem između Rusije i SAD je u tome što dve zemlje imaju izrazito inkompatibilne identitete. Identitet Rusije jeste identitet jedne multietničke imperije formirane na nebezbednom evroazijskom razmeđu, gde se jaka država istorijski nametnula kao garant jedinstva društva i njegovih pojedinačnih i kolektivnih vrednosti iznutra, te kao velika sila koja kroz ravnopravni odnos sa drugim velikim silama konstantno traži kombinaciju za bezbednost spolja. Identitet SAD formirao se kao identitet jednog „melting pot“ društva koje poništava kolektivne različitosti u ime sistema vrednosti zasnovanog na individualizmu kao vrhovnom načelu, i to na relativno bezbednoj zapadnoj hemisferi gde Amerikanci nikad nisu imali potrebu usklađivanja sa susedima na ravnopravnim osnovama da bi opstali. Dubinski uzroci rusko-američkog sukoba leže upravo u ovoj identitetskoj inkompatibilnosti: s jedne strane, to je sukob individualističkog i kolektivističkog načela kao osnove sistema vrednosti; sa druge je to sukob vizija svetskog poretka, one o svetskoj hegemoniji zasnovanoj na univerzalnim vrednostima (koju zastupaju SAD), i one o koncertu velikih sila koje ravnopravno upravljaju svetom u kome vladaju pluralizam i konkurencija vrednosti. Sa identitetima kakve poseduju, izgleda da su SAD i Rusija predodređene za dugotrajni sukob, gde alternativne ideje različitih predsednika imaju ograničenu mogućnost uticaja da se taj sukob makar ublaži. Ali postoji i olakšavajuća okolnost.\nNaime, ostvarivanje hegemonističkog svetskog poretka i velika strategija dominacije u njegovoj funkciji nije jedina varijanta nacionalnog interesa SAD koja može da proizađe iz njihovog identiteta. Alternativa – svetski poredak u kome neko drugi neće postati hegemon – takođe je u skladu s njim. Ravnoteža snaga u Evropi i Aziji, a hegemonija samo na zapadnoj hemisferi, kako bi se obezbedio „izuzetni“ američki sistem vrednosti, suština je ove varijante nacionalnog interesa. Po njoj današnja Rusija nikako ne bi mogla da bude protivnik SAD, jer ne preti hegemonijom, ni u Evropi, ni u Aziji. O ovim dvema varijantama nacionalnog interesa pisao je svojevremeno Hans Morgentau, izjašnjavaju se u prilog ove druge, kao po njemu jedine prave varijante nacionalnog interesa SAD. Pre svetskih ratova je na ovako shvaćenom nacionalnom interesu SAD počivala velika strategija izolacionizma, da bi nakon saznanja da svet više nije tako veliki i da Amerika na svojoj zapadnoj hemisferi ne bi bila bezbedna u slučaju da neka druga velika sila ostvari hegemoniju u Evroaziji, ustupila mesto velikoj strategiji selektivnog angažovanja, odnosno ofšor uravnoteživanja. Primena ove strategije znači da se SAD angažuju na evroazijskom kopnu samo selektivno – u određenim oblastima i situacijama, kad se proceni da postoji opasnost da neka rivalska velika sila uspostavi regionalnu hegemoniju, pa je treba uravnotežiti. U svetskim ratovima i Hladnom ratu SAD su sprovodile upravo ovu veliku strategiju, sprečavajući najpre Nemačku i Japan, a zatim Sovjetski Savez i Kinu, da uspostave regionalne, ili čak širu evroazijsku hegemoniju. Ipak, sve vreme je u pozadini bila prisutna i druga varijanta nacionalnog interesa – najpre u Vilsonovoj viziji „sveta slobodnog za demokratiju“, a zatim i u strateškom dokumentu sa početka Hladnog rata (NSC-68 iz 1950) u kome se govorilo da bi u interesu SAD, čak i kad ne bi postojao Sovjetski Savez, bilo da razviju „zdravu međunarodnu zajednicu“. Uzrok zašto je ova varijanta nacionalnog interesa došla do izražaja u posthladnoratovskom periodu, a velika strategija dominacije bacila u zapećak strategiju ofšor uravnoteživanja, leži na trećem, sistemskom nivou analize.\nKljučni činilac na sistemskom nivou je raspodela moći u međunarodnom sistemu. Raspadom Sovjetskog Saveza ona je od bipolarne postala unipolarna, sa SAD kao jedinim polom moći. Upravo je ova nadmoć nad drugim akterima međunarodnih odnosa bacila Vašington u iskušenje da pokuša da ostvari svoju hegemonističku varijantu nacionalnog interesa, usled odnosa snaga ranije neostvarivu, tj. da u isto vreme učini svet „slobodnim za demokratiju“ i razvije „zdravu međunarodnu zajednicu“. Na čelu američke spoljnopolitičke elite smenjivale su se zagovornici ove vizije, samo u kozmetičkim različitim verzijama: liberalni imperijalisti (za vreme Klintona i Obame) i neokonzervativci (za vreme Buša). No, vrlo brzo se pokazalo da je ideja o svetskoj hegemoniji neostvariva čak i u unipolarnom poretku. Druge velike sile, iako manje moćne od SAD, Kina i Rusija, odbile su da se pokore američkoj hegemoniji. Rusija je pokazala spremnost i sposobnost da vodi i ratove da bi odbranila svoj status. Ekonomski i vojni rast Kine pre ili kasnije odvešće u novu bipolarnost. Nuklearno oružje čini one koji ga poseduju neranjivim, a žilavost otpora čak i malih tradicionalno nepokornih naroda privodi američku elitu spoznaji o ograničenoj upotrebljivosti oružane intervencije za hegemonističke ciljeve. Čak i na planu „meke moći“ američki hegemonizam ne može više da probija barijere kao što je mogao devedesetih prošlog veka, jer je liberalna ideologija (poput komunističke i fašističke pre nje) doživela očigledan neuspeh u zadovoljenju potreba ljudi, čak i u samim SAD kao svom jezgru (izbor Trampa je jedna od posledica ovog neuspeha). Samo dve neuspele vojne akcije (u Iraku i Avganistanu) i izbijanje svetske ekonomske krize bili su dovoljni da se Obama odluči za „resetovanje“. Sada su uslovi za sprovođenje velike strategije dominacije još gori, pa Tramp ima priliku da spoznaju toga (koju očigledno poseduje) pretoči u pravo približavanje sa Rusijom. Šta je potrebno da se to izvede?\nNajpre, da se Tramp izbori sa opozicijom unutar SAD koja bi ostala privržena strategiji dominacije. Otežavajuća okolnost je u tome što je ova opozicija posebno snažna unutar same Republikanske stranke, kojoj sam Tramp, pripada, a koja ima većinu u oba doma Kongresa. Tramp će morati da pravi kompromise s ovom većinom već pri imenovanju svojih saradnika. Ovih dana se govori o mogućnosti da jedan od takvih kompromisa bude imenovanje Mita Romnija za državnog sekretara, a kako se može očekivati da približavanje sa Rusijom sprovodi čovek koji je istu okarakterisao kao geopolitičkog neprijatelja SAD broj jedan? Naravno, dogodilo se to u jeku predizborne kampanje 2012, dok Obamino „resetovanje“ još nije bilo odumrlo, a sam Obama najavljivao „fleksibilnost“ pema Rusiji nakon izbora, pa se ovaj Romnijev napad na Rusiju može shvatiti kao prosto kontriranje Obaminoj politici prema njoj. Nakon što je Obama zaoštrio odnose sa Rusijom do maksimuma, ko zna, možda i Romni napravi kopernikanski zaokret u suprotnom smeru. Ako je Obama svojevremeno „disciplinovao“ Hilari, možda Tramp uspe Romnija, ali bi svakako bilo sigurnije da za državnog sekretara odabere neku ličnost manje kompromitovanu rusofobijom. Kad jednom bude odabrao administraciju i krenuo putem približavanja sa Rusijom, imaće dovoljno mogućnosti da kroz svoja spoljnopolitička ovlašćenja i donošenjem izvršnih sporazuma koje Kongres ne može da anulira prostom većinom, zaobilazi rusofobične krugove u istom.\nPolitičkom procesu u SAD ne posvećujem veću pažnju bez razloga. Sjedinjene Države i njihova politika su pretežno odgovorne za neprijateljstvo sa posthladnoratovskom Rusijom, tako da su političke promene u Vašingtonu neophodan uslov približavanja sa Moskvom. No, to ne znači da politiku Rusije, odnosno Putina, uzimam zdravo za gotovo kao stabilan činilac jednačine. Ima i Putin svoju opoziciju, a nju ne čine samo liberalni prozapadni krugovi, koji nakon izbora Trampa dolaze u opasnost da „izgube posao“. Putin je ugrožen i „zdesna“, od strane nacionalista, evroazijaca, civilizacionista, duginovaca – da pomenem samo neke od izraza koji se koriste za antizapadne krugove koji se verovatno ne bi složili sa mnom da interesi Rusije i Sjedinjenih Država mogu da postanu kompatibilni samom činjenicom da se u SAD promenila koncepcija nacionalnog interesa i velika strategija. Aleksandar Dugin se jednako kao Putin obradovao Trampovoj pobedi, ali ne iz istih razloga. Dok za Putina Trampov izbor znači mogućnost ostvarenja ideje o koncertu velikih sila i potvrde postojeće sfere ruskog uticaja, Dugin u mogućem povlačenju Amerike vidi mogućnost za napredovanje Rusije u svojoj antiglobalističkoj i antiliberalnoj „civilizatorskoj“ misiji „oslobađanja“ Evrope i sveta od vrednosti koje nameće današnji Zapad. Putin bi se zadovoljio novom Vestfalijom – odustajanjem SAD od vladavine svetom onako kako su se Habzburzi 1648. pomirili da ne mogu vladati Evropom i priznali načelo „čija je zemlja, onoga je i vera“. Dugin bi sopstvenu „veru“ da proširi i izvan granica aktuelne ruske sfere uticaja. Uporedio bih odnos Dugin-Putin sa odnosom Trocki-Staljin, gde je prvi svrhu Sovjetske Rusije video u izvozu revolucije po svetu, dok je drugi smatrao da nacionalni interes Sovjetskog Saveza treba da bude ispred ideologije. Zbog svega ovoga ne bih se jednoznačno složio sa onima koji govore da talas političkih dešavanja u Evropi nakon Trampove pobede (predsednički izbori u Moldaviji i Bugarskoj, primarni izbori kod degolista u Francuskoj) apsolutno ide na ruku Putinu. Putin mora da pazi da na ovom talasu pobeda „anti-establišment“ snaga ne bude i on ugrožen od strane pripadnika svoje sopstvene elite koji i njega samog vide kao deo tog istog establišmenta.\nUkoliko Tramp i Putin budu odoleli unutrašnjoj opoziciji i čvrsto držali dizgine spoljnih politika svojih država, rusko-američko približavanje biće na dobrom putu. Zajedničko zaustavljanje građanskog rata u Siriji po svoj prilici biće prva značajna etapa u tom približavanju, nakon čega bi sledilo i rešavanje drugih spornih pitanja između dveju sila, ali o tome u drugom delu ovog teksta, koji uskoro sledi.


Delegacija Albanaca u američkom Senatu: Država nas diskriminiše - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Delegacija Albanaca u američkom Senatu: Država nas diskriminiše\nDelegacija Albanaca u američkom Senatu: Država nas diskriminiše\nBujanovačke9. jun 2022.NASLOVNA, POLITIKA0\nBujanovac, 9. jun 2022. Delegaciju albanskih političara iz Bujanovca i Preševa primila je u Vašingtonu direktorka Kancelarije za spoljnu politiku američkog Senata Sara Arkin. Predstavnici Senata upoznati su sa „diskriminacijom koju nad Albancima Preševske doline sprovodi država“, navode iz delegacije.\n-Svest o Preševskoj dolini i veće američko prisustvo bile su ključne teme tokom naših sastanaka – poručio je predsednik Partije za demokratsko delovanje (PDD) Šaip Kamberi.\nU delegaciji sa juga Srbije su, pored Kamberija, predsednik opštine Bujanovac Nagip Arifi, funkcionerka PDD-a Ardita Sinani i predsednik Demokratske partije Albanaca (DPA) Ragmi Mustafa.\nSa njima se sastao i senator Bob Menendez, predsedavajući Komiteta za spoljnu politiku.\n-Upoznali smo predstavnike Senata sa diskriminacijom Albanaca u Preševskoj dolini od strane države. Razgovarali smo o podizanju svesti Senata o našoj situaciji. Razmatrali mogućnosti za saradnju i koordinaciju u budućnosti – navela je Sinani.\nDelegaciju je tokom posete SAD primio ambasador Albanije u Ujedinjenim nacijama Ferit Hodža , zatim i američki kongresmen Džejms Mekgovern, a održan je sastanak i u Stejt Departmentu.\nKamberi je rekao da je današnji sastanak u Senatu poslednji tokom ove posete Americi.\nZahvalio se kosovskoj vladi i premijeru Albinu Kurtiju što su omogućili putovanje u SAD.\nVlada u Prištini je donirala Nacionalnom savetu Albanaca (NSA) 50.000 evra, kako se ispostavilo za posetu SAD i lobiranje za „pitanje Preševske doline“, kako je ranije rekao šef bujanovačkog odbora Alternative za promene Arber Pajaziti.\nTAGalbanska delegacija poseta Sad senat\nPrevious PostRIK odbacila prigovor koalicije Albanaca, sud odlučuje o izborima u Trnovcu Next PostProtivgradna raketa pala na kuću\nPajaziti: Albanski političari na ekskurziji, koriste priliku da se slikaju po Americi\nNagip Arifi: Albanci su najodaniji prijatelji Amerike


Nova zgrada Dečje klinike "Tiršova 2" biće izgrađena do kraja 2022. godine, a u izgradnju i kompletno opremanje biće uloženo 54 miliona evra.\nTo je najavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom jučerašnjeg obilaska Dečje klinike u Tiršovoj, u čije je renoviranje uloženo 7,5 miliona evra. Država ima novac za izgradnju nove zgrade Dečje bolnice te je ona jedan od prioriteta kada su u pitanju radovi u zdravstvu, a rok izgradnje je kraj 2022. godine.\n- Nekome možda to izgleda daleko, ali za četiri godine imaćemo novu bolnicu i nove uslove - rekao je Vučić.\nDržava obezbedila novac za izgradnju "Tiršove 2": Aleksandar Vučić juče u Tiršovoj\nZa Tiršovu nova zgrada znači da će intenzivna nega, posebno neonatalna, raditi po principu "koža na kožu" i dobiti prostor između inkubatora i kreveta. Kako saznaje "Blic", to znači da će roditelji biti u sobama sa svojim teško bolesnim bebama, što do sada nije bio slučaj kada su najmlađi pacijenti u pitanju.\n- Hirurške sale će biti modernije, hematološki pacijenti će dobiti bolje uslove za lečenje. Do sada, za neka stanja, iako smo imali obučen kadar, slali smo decu u inostranstvo jer nisu postojali uslovi za potrebne aparate. Izgradnjom “Tiršove 2” to više neće biti slučaj - kaže izvor "Blica" upoznat sa planovima za novu dečju kliniku.\nNova zgrada dečje klinike biće izgrađena u Deligradskoj ulici, pored GAK "Višegradska"\nKako dodaje, u "Tiršovoj 2" postojaće i dnevne bolnice, gde će deca dolaziti samo po terapiju.\n- Dnevne bolnice jedan su od glavnih koncepta moderne medicine i više su nalik igraonicama, nisu strašne, a deca se ne traumiraju dodatno prizorima teško bolesnih vršnjaka - kaže naš izvor.\nJoš jedna od novina jeste i menjanje koncepta kada je u pitanju odnos pacijent-doktor.\n- "Tiršova 2" će se graditi tako da je pacijent u centru i da se što manje kreće. To praktično znači da dosadašnje šetanje od odeljenja do odeljenja pada u zaborav. Dete će biti stacionirano na jednom mestu, a lekari i medicinsko osoblje će biti ti koji će morati mnogo više da se kreću - kaže izvor "Blica".\nStudija o izvodljivosti daće detaljne odgovore o strukturi, neophodnim kapacitetima i potrebama dečje medicine u Srbiji, kaže dr Zoran Radojičić\nPrema saznanjima "Blica", nova zgrada Dečje klinike biće sagrađena u Deligradskoj ulici, na samo 150 metara od GAK "Višegradska". Ova lokacija veoma je važna i zbog odeljenja neonatologije jer će bebe, odmah po porođaju kada su rizične trudnoće u pitanju, sve biti zbrinute u Dečjoj klinici, što će automatski smanjiti stopu smrtnosti u neonatologiji. Još jedna od prednosti "Tiršove 2" jeste i ta što će zgrada imati izlaz na autoput, što će ujedno olakšati pristup svim hitnim pacijentima, koji neće gubiti vreme u saobraćajnim gužvama.\n- U narednih devet meseci radi se studija izvodljivosti koja će nam dati detaljne odgovore na pitanja o strukturi, neophodnim kapacitetima i potrebama dečje medicine u Srbiji, kako bi "Tiršova 2" zadovoljila najviše standarde i obuhvatila sve što je potrebno kada je reč o lečenju i nezi dece - kaže za "Blic" prof. dr Zoran Radojičić, gradonačelnik Beograda i doskorašnji načelnik Dečje klinike u Tiršovoj.\nTrenutno se, priča Radojičić, radi na rešavanju imovinsko-pravnih odnosa sa Vojskom Srbije u čijem je vlasništvu plac u Deligradskoj.\n- Svaki korak planiramo odgovorno jer nema ništa važnije od zdravlja naše dece, želimo vrhunsku bolnicu za generacije koje dolaze - naglašava Radojičić.\nPregledaju 70.000 dece godišnje\nO značaju Dečje bolnice "Tiršova" govore i podaci da se na odeljenju pedijatrije ove zdravstvene ustanove godišnje obavi oko 70.000 pregleda, a na hirurgiji 55.000. Hirurzi godišnje u "Tiršovoj" operišu oko 7.000 mališana, od čega je 200 operacija na otvorenom srcu.\nSeli se "Narodni front"\nKako je izjavio predsednik Aleksandar Vučić, pored izgradnje nove zgrade Dečje klinike, planirano je i izmeštanje Ginekološko-akušerske klinike "Narodni front". Tako će se budućim majkama i porodiljama obezbediti što bolji uslovi.\nDržava na lečenje u inostranstvo poslala 1.975 dece\nIz budžeta Srbije samo u prvoj polovini ove godine izdvojeno više od tri miliona evra za lečenje dece i odraslih u inostranstvu i 17 miliona evra za lečenje retkih bolesti, saopšteno je iz Vlade. Podsećaju da je prethodna Vlada, na inicijativu tadašnjeg premijera Aleksandra Vučića, u novembru 2014. osnovala Budžetski fond za lečenje oboljenja, stanja ili povreda koje se ne mogu uspešno lečiti u Srbiji kako bi, pored sredstava koja se daju iz RFZO obezbedila dodatnu, institucionalnu pomoć za lečenje dece i odraslih u inostranstvu.\n- Država je od osnivanja Fonda, za četiri i po godine, zaključno sa 30. junom 2018, iz sredstava RFZO i samog Fonda, na lečenje u inostranstvo uputila 1.975 dece i za to je platila oko 23 miliona evra, što je više od četiri puta veći broj dece i 2,5 puta više novca u odnosu na isti period od, na primer, 2009. godine - navodi se u saopštenju.\nKako se navodi, dodatna sredstva opredeljena su za lečenje obolelih od retkih bolesti, kroz budžet za retke bolesti koji je osnovan 2012, za koje je samo ove godine izdvojeno više od 2 milijarde dinara ili gotovo 17 miliona evra.\nVlada Srbije je pozvala građane da se u situacijama kada je pomoć potrebna, obrate Budžetskom fondu na brojeve telefona 011/2656-384 i 011/3614-700 ili na adrese sanja.tomic@zdravlje.gov.rs ili jugoslav.kelecevic@zdravlje.gov.rs


Suva koža (uzroci i rješenja)\nVećina populacije, pripadanika oba pola, danas ima određene probleme zbog suvog tipa kože. Mnogi pokušavaju da odgonetnu koji su to uzroci suve kože i kako ublažiti ili riješiti ovaj “problem” . Za početak bitno je znati da za to postoji mnoštvo unutrašnjih i spoljnih faktora koji doprinose istom procesu dehidracije kože. Razumijevanje ovih faktora, pomoći će u otkrivanju odgovarajućih rješenja. Uzroci suve…\nPreko 10 godina, CeraVe je tržišni lider u njezi kože u SAD-u. Nastao u saradnji sa dermatolozima, ovaj brend nudi niz kozmetičkih proizvoda koji pomažu u dopunjavanju, obnavljanju i optimizaciji kožne barijere. Iza uspjeha CeraVe dermokozmetike kriju se jedinstveni sastojci koji sadrže kompleks od tri prirodna keramida. Keramidi su lipidi koji se prirodno javljaju u koži, obnavljajući kožnu barijeru i…\nPoklon uz kupovinu A-Derma Exomega proizoda\nUz kupovinu A-Derma Exomega proizvoda u februaru na poklon dobijate plišanu igračku za vaše mališane. Akcija važi u apotekama Merkator, Delta, Prvi maj i Centralnoj, a traje do isteka zaliha. Za obnovu suhe kože sklone atopiji A -DERMA Exomega je odličan izbor, jer je pogodna i za odrasle i za novorođenčad.


Konkurs za novinarsku izuzetnost - Kozarac.ba\nBalkanska istraživačka mreža (BIRN), u saradnji sa Robert Boš Fondacijom i ERSTE Fondacijom, raspisala je konkurs u okviru programa Balkanske stipendije za novinarsku izuzetnost.\nTema novog konkursa su Zajednice a novinari iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Hrvatske, Makedonije, Crne Gore, Rumunije i Srbije i Kosova mogu da se prijave do 5. marta.\nOd kandidata i kandidatkinja se očekuje da u okviru ovogodišnje teme istraže različite zajednice – političke, ekonomske, nacionalne, rodne, generacijske, i odnose između njih. Kandidati i kandidatkinje treba da pristupe temi ne samo u kontekstu svoje matične zemlje, već i najmanje još jedne zemlje u regionu i Evropskoj uniji, kao i da izaberu pojave koje su relevatne, važne i originalne.\nNezavisni žiri izabrat će deset novinara/novinarki od kojih se očekuje da tokom programa istraže nominovane teme i napišu istraživačke ili analitičke članke koji će čitaocima dati uvid u pitanja o kojima mediji nisu dovoljno ili nisu uopšte izvještavali. Deset priča, nastalih kao rezultat programa, bit će objavljene u relevantnim regionalnim i svetskim medijima.\nTakođer, deset izabranih novinara dobit će stipendiju u iznosu od 2.000 eura, sredstva za putne i istraživačke troškove u iznosu do 2.000 eura i priliku da prisustvuju seminarima u Beču i Skoplju.\nPored toga, najbolja tri članka po izboru žirija sastavljenog od medijskih profesionalaca dobit će nagradu od 4.000, 3.000 i 1.000 eura.\nViše informacija i formular za prijavu možete naći ovdje.


KRUŠEVAC: Pokušaj ubistva | RTK\nKRUŠEVAC: Pokušaj ubistva\nObjavljeno: četvrtak, 15. jul 2021.\nKako RTK nezvanično saznaje iz pouzdanih izvora, sinoć oko 20.15 u Kruševcu na Istočnoj zaobilaznici, u blizini autobuskog stajališta, pronađena je ženska osoba sa ozbiljnijim povredama u predelu vrata.\nNjoj je Hitna medicinska pomoć na licu mesta pružila prvu pomoć, a potom je osoba transportovana na odeljenje Hirurguje Opšte bolnice Kruševac, gde su lekari konstatovali da se radi o teškim povredama opasnim po život. Sumnja se da je ženi povreda na levoj strani vrata naneta najverovatnije nekim oštrim predmetom. Ona je posle ukazivanja nephodne pomoći tokom noći transportovana na dalje lečenje u Klinički centar Niš.\nKako saznajemo kruševačka Policija je ovu osobu identifikovala i radi se o G.P. staroj 50 godina, koja je evidentirana kao dugogodišnji zavisnik od opojnih droga.\nPrema prvim nezvaničnim informacijama osnovano se sumnja da je ženu napala za sada nepoznata muška osoba. Više tužilaštvo u Kruševcu, koje vodi ovaj slučaj, delo tretira kao pokušaj ubistva.\nKruševačka kriminalistička policija intezivno radi na rasvetljavanju svih okolnosti pod kojima je došlo do ovog nesrećnog slučaja, kao i na otkrivanju počinioca ovog krivičnog dela.\nPrethodno : U Manastiru Svetih Vrača Kozme i Damjana u Plešu proslavljena manastirska slava\nSledeće : Kruševljani oprezni u danima ekstremno visokih temperatura


"Odlučio sam da pokušam ponovo da igram fudbal na najvišem nivou. Ljudi će sigurno imati mnogo pitanja i mnoge nedoumice, ali siguran sam da mogu ponovo da povratim formu ako budem vredno trenirao", rekao je Petrov za Birmingem mejl.\nPetrov ima 36 godina. Njemu je u martu 2012. dijagnostifikovana leukemija, a 14 meseci kasnije morao je da se povuče iz fudbala, jer je bolest napredovala.\n"Želja mi je da povratim formu na nivo koji sam imao kada sam morao da se povučem. Videćemo dokle će me to dovesti. Moja želja ostaje Aston Vila", rekao je nekadašnji kapiten Aston Vile, koji je od početka sezone trenirao s omladincima tog kluba.\nPetrov je karijeru počeo u CSKA iz Sofije, a 1999. godine prešao je u Seltik sa kojim je za sedam godina osvojio osam trofeja. Od 2006. do 2013. godine nastupao je za Aston Vilu. Za selekciju Bugarske odigrao je 106 utakmica i postigao osam golova.


Nedjeljni komentar: Pregled sedmice 25.05.-31.05. - Ras...\nKoronavirus se u prethodnoj sedmici vratio u centar medijske pažnje, iako je sama Crne Gora „corona free“.\nCrnogorske vlasti su početkom prošle sedmice saopštile da će se od 1. juna otvoriti granice za države koje bilježe manje od 25 aktivnih slučajeva na 100.000 stanovnika. Na toj listi je u startu bilo devet država, da bi već do kraja sedmice ona narasla na 25 država koje ispunjavaju zadati epidemiološki kriterijum. Međutim, na listi i dalje nema Srbije, koja je na kraju prošle sedmice imala 65 oboljelih na 100.000 stanovnika, znatno više od ostatka regiona.\nTo je naravno poslužilo da se u prošloj sedmici objavi mnoštvo tekstova u kojima su regionalni mediji ovu odluku predstavili kao političku, fašističku i usmjerenu protiv Srba, i ne kao otvaranje granica prema prvih nekoliko država već isključivo kao zatvaranje granica sa Srbijom iako su one već zatvorene pandemijom. Dio tabloida i desničarskih medija je otišao i korak dalje i obavijestio nas da je zapravo granica zatvorena da bi se Novaku Đokoviću onemogućio ulazak u Crnu Goru zbog njegove podrške litijama. Nekoliko dana prije ovoga, u istim medijima čitali smo o navodnom otpuštanju vojnika srpske nacionalnosti iz Vojske Crne Gore, uz dramatične opise „razoružavanja Srba i naoružavanja Bošnjaka i Albanaca“.\nI dok većina analitičara prepoznaje motive za trenutna prepucavanja između Crne Gore i Srbije u kampanjama za predstojeće izbore u obje države, oni u Crnoj Gori proizvode napetost koja dalje uznemirava građane i redikalizuje društvo.\nU medijima se nastavlja i propagandna trka za „vlasništvo“ nad lijekom za COVID-19, pa je prethodnih dana ta titula dodiejljena „ruskom“, a zapravo japanskom, lijeku favipiravir.\nAntivakseri nastavljaju da mantraju o opasnostima vakcine, iznoseći lažne tvrdnje da je sastav vakcina i ljekova tajna.\nSa poznatih antivakserskih adresa širila se i lažna vijest da je Svjetska zdravstvena organizacila nudila 20 miliona dolara predsjedniku Madagarskara kako bi u biljni napitak napravljen na Madagaskaru a koji, navodno, liječi Covid-19, ubacio otrov.\nAnalizirali smo i suludu tvrdnju da je uslov za članstvo Srbije u EU da svi njeni građani budu čipovani.\nPreko komumikacionih platformi širena su i lažna upozorenja o tome da pljačkaši dijele zaštitne maske natopljene narkoticima.\nNo, i pored svega ovoga, vidi se da koronavirus u informativnom prostoru Crne Gore polako postaje sporedna tema. Bliže se izbori, pa se tako u diskurs ponovo vraćaju uvijek isplative teme – istorija, etnije, vjere, nacije. Postepeno se ukidaju ograničenja okupljanja, pa se očekuje i veliki comeback litija. U opštoj mobilizaciji pala je i prva žrtva – partizanski spomenik. Raskrinkavanje.me pažljivo prati i analizira. Čitajte nas.


Interparlamentarna unija: Stotine zakonodavaca ugroženo\nOtprilike 320 članova parlamenata u 29 zemalja je ubijeno, nestalo, odvedeno u pritvor ili je izgubilo pravo na svoju funkciju, navodi se u najnovijem izveštaju Interparlamentarne unije. Odbor za ljudska prava te organizacije posebnu pažnju skreće na slučaj 34 palestinska poslanika koji su u izraelskim zatvorima, 11 eritrejskih parlamentaraca koji su nestali i suspenziju mandata jedne avganistanske poslanice.\nSvi uhapšeni palestinski poslanici, njih 34, članovi su Hamasa. Prema saopštenju Interparlamentarne unije, oni su pobedili na slobodnim izborima 2006. i niko, čak ni Izrael, nije osporavao njihov izbor. Tokom sledećih šest meseci, navodi se dalje u izveštaju, Hamasovi poslanici su bili oteti i prebačeni u Izrael.\nŠeron Karsters, kanadska senatorka i članica Odbora za ljudska prava Interparlamentarne unije, kaže da su samo dva poslanika optužena i izvedena pred sud. Karstersova tvrdi da je jedan od njih - osuđen na 36 meseci zatvora, bio predsednik Palestinskog parlamenta, dok je drugi osuđen na zatvorsku kaznu od pet godina. Karstersova kaže da ni za jednog nije utvrđeno da su mu ruke bile umrljane krvlju i dodaje da su obe optužnice zasnovane na članstvu u organizaciji Hamas.\n„Iskreno rečeno, odbor je duboko uznemiren, ozlojeđen i, mislim da je pošteno reći, zgranut načinom na koji su ovi konkretni slučajevi rešavani“, ističe ona.\nŠeron Karsters tvrdi da izraelska strana nije odgovorila na apele Interparlamentarne unije u ime Palestinaca, niti je dobijena podrška Fataha.\n„Moj utisak je, iskreno rečeno, da Fatah koji sada vodi Palestinsku upravu nije ispoljavao posebnu želju da ovi poslanici budu oslobođeni, jer su u opoziciji. Fatah bi, pošteno rečeno, više voleo da ti slučajevi ne dobiju publicitet koji smatramo da je potreban“.\nPrema rečima kanadske sentorke Karsters, Interparlamentarna unija je takođe izuzetno zabrinuta za sudbinu 11 eritrejskih zakonodavaca - koji su nestali pre osam godina.\n„Ti ljudi su doslovce nestale sa lica zemlje još 2001. Nemamo nikakve informacije o tome gde se nalaze, niti da li su živi. Obratili smo se eritrejskoj vladi nekoliko puta zahtevajući informacije o tim osobama. Nismo ništa dobili“.\nOdbor za ljudska prava Interparlamentarne unije navodi da ga zabrinjava i tretman jedne avganistanske poslanice. Njoj je u maju 2007, Donji dom parlamenta zabranio da preuzme poslaničko mesto zbog uvredljivih primedbi na račun nekih zakonodavaca - koje je izrekla na televiziji. Karstersova ističe da kazna za takve ispade obično traje dan, najviše sedam dana, a nipošto više godina. Kanadska senatorka kaže da je ta poslanica primala i smrtne pretnje i da strahuje za život.


Zvanično - Ubedljivo najveći transfer balkanskog fudbala, ikada! - Sportske.net\nTreba im skinuti kapu, to što oni rade ne može niko na Balkanu u ovom veku...\nMojes kreće u misiju spašavanja "Čekićara" - Ništa od velikog povratka, Škot bi da pojača sve linije!Gotovo? Najveći transfer u istoriji balkanskog fudbala!"Milioneri" nastavljaju sa sjajnim poslovima, pronađena zamena i za Sanča, ukrašće i pojačanje Realu!Dani Olmo prelomio?Klop ima plan za još strašniji napad Liverpula, cena - prava sitnica!\nPriča je završena, Dani Olmo je u ovom trenutku na pregledina, potpisaće ugovor sa Red Bul Lajpcigom.\nPregovaralo se nedeljama, Španac je najavio da će napustiti Dinamo, pričalo se o Milanu, Boban je zvao Mamića da ispregovara pozajmicu sa obaveznim otkupom, ali je bivši polaznik La Masije prodat sinoć za oko 35 miliona evra, plus bonuse, čime je Dinamo ponovo napunio kasu do vrhy.\nU stvari, ovo im nikada nije pošlo za rukom, transfer Danija Olma je najveći u istoriji klubova sa Balkana, niko nije ni blizu, Španac je potpisao ugovor na četiri i po sezone.\nZarađivaće u Bundesligi oko 2.5 po godini, plata će mu rasti, ali za njega je važnije da je otišao u jače takmičenje i šampionat koji je kao stvoren za afirmaciju.\nBarsi nije bio prioritet, mnogi su se čudili kada je otišao u Dinamo, kako Dani kaže, govorili mu da je lud, ali po njemu to je bio rizik koji mora da preuzme. Na kraju se itekako isplatilo, potpuuna afirmacija, sada je i zvezda mlade reprezentacije Španije, a Dinamu naklon, to što oni rade, niko na Balkanu ne može da pomisli.\nInače pre Olma, rekorder je bio Modrić koji je prodat za 26 miliona Totenhemu, a u Srbiji i dalje je prema zvaničnim podacima najveći transfer Kežmanov, 14 miliona evra, dok su Drulić i Dejan Stanković prodati za po 13.\nPioli ga sprečio da dobije posao na "San Siru", sada je podneo ostavku!\nPregovarao sa Milanom mesecima, završiće na "Old Trafordu"?!


10 najboljih hotela za porodice u Miyazu - TripAdvisor\nPorodični hoteli u Amanohashidate Onsen\nPorodični hoteli u Miyazu Onsen\nNajbolji hoteli za porodice - Miyazu, Japan\nHoteli za porodice - Miyazu\nOnsen riokan 4\nBr. 1 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 2 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 3 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 4 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 5 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 6 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 7 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 8 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 9 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 10 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 11 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu\nBr. 12 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Miyazu


Mali: Od sutra isplata 30 evra prvo penzionerima i korisnicima socijalne pomoći - Glas Zaječara\nHome Ekonomija Mali: Od sutra isplata 30 evra prvo penzionerima i korisnicima socijalne pomoći\nIsplata 30 evra novčane pomoći svim punoletnim državljanima Srbije u cilju ublažavanja posledica pandemije korona virusa počinje u ponedeljak, a novac će prvo biti uplaćen penzionerima i primaocima novčane socijalne pomoći, rekao je ministar finansija Siniša Mali.\n„Ostalim punoletnim gradjanima koji su ispunili uslove za ovaj vid novčane podrške države, novac će biti uplaćen 2. i 3. novembra. Ukupno, reč je o više od 5,7 miliona gradjana, od čega 1,6 miliona penzionera. Svako će dobiti po 3.527 dinara“, naveo je Mali u saopštenju.\nOn je podsetio i da će sredinom decembra svi punoletni gradjani dobiti novu pomoć od 20 evra, kao i da će penzioneri početkom 2022. godine dobiti još po 20.000 dinara.\nMinistar je objasnio i da će novčana pomoć od 20 evra biti automatski uplaćena svima koji su se prijavili za prethodnu pomoć i da nije potrebna dodatna prijava.\nDodao je da ostali gradjani Srbije, koji su u medjuvremenu stekli pravo na pomoć, ili se nisu ranije prijavljivali, mogu da se prijave za 20 evra na portalu Uprave za trezor, od 15. do 30. novembra.\nPrethodni tekstNegotin: Nišlija uhapšen zbog krađe tri lovačke puške i municije\nNaredni tekstU Zaječaru 1 osoba preminula, još 61 novooboleli od korona virusa


Grad Banjaluka se zadužuje za šest miliona KM | Info | Društvo\nGrad Banjaluka se zadužuje za šest miliona KM 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nGrad Banjaluka se zadužuje za šest miliona KM\n21.02.2018. / 18:05\nOdbornici u Skupština grada Banjaluka usvojili su danas prijedlog odluke o zaduženju grada emisijom hartija od vrijednosti u iznosu do 6.000.000 KM, iz čega će biti finansirano pet kapitalnih projekata na području grada.\nU prijedlogu odluke navedeno je da će ta sredstva biti korištena za izgradnju mosta preko Vrbasa sa pristupnom saobraćajnicom u Ulici Gavrila Principa i rekonstrukciju Ulice Branka Morače do spoja sa Kozarskom ulicom, zatim rekonstrukciju Ulice kralja Aleksandra Prvog Karađorđevića, te izgradnju istočnog tranzita od Krfske ulice do Ulice Gavrila Principa.\nSredstva će biti korištena i za finansiranje izgradnje prve faze vodovodne mreže, u okviru regionalnog vodovoda "Crno vrelo", te rekonstrukciju, adaptaciju i sanaciju fiskulturne sale Tehničke škole u sportsku dvoranu u Jevrejskoj ulici.\nU obrazloženju ove odluke navodi se da jedan od razloga za zaduženje jeste to što najveći dio sredstava za realizaciju ovih investicija nije obezbijeđen ovogodišnjim budžetom grada.\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić, tokom prezentacije na današnjoj sjednici, naveo je da bi tender za izgradnju novog mosta na lokaciji Zelenog mosta mogao da bude raspisan već krajem ovog mjeseca, te da je procijenjena vrijednost novog mosta sa pristupnom saobraćajnicom do 2,5 miliona KM, a plan je da radovi budu okončani do kraja ove godine.\nGovoreći o izgradnji puta za Motike, Radojičić je rekao da je to početak dugotrajnog posla za čiji bi kompletan završetak trebalo oko osam miliona KM.\n"Ovo što ćemo ove godine raditi, a što će biti finansirano iz emisije obveznica, jeste 1,2 kilometara puta koji počinje od Žutih zgrada i ide prema Motikama. Moram naglasiti da je riječ o kompletnoj saobraćajnici sa kanalizacijom, rasvjetom i trotoarima, za šta će trebati oko 1,5 miliona KM", pojasnio je Radojičić.\nGovoreći o spoju istočnog i zapadnog tranzita, uključujući i rješavanje imovinskopravnih pitanja, Radojičić je naveo da je u ovoj godini dionicu Krfska ulica- Ulica Gavrila Principa moguće realizovati za jedan milion KM.\nPrema njegovim riječima, projekat "Crno vrelo", koji će takođe biti finansiran emisijom hartija od vrijednosti, za ovu godinu podrazumijeva izgradnju prvog podsistema "Zvijezda" - krakova B i C, odnosno obuhvata Gornji i Donji Pervan i Goleši, koji bi prvi trebalo da dobiju vodu sa ovog sistema sa banjalučke teritorije, a procjenjuje se da je za ovu investiciju potrebno milion KM.\nNavodeći da je tender za izgradnju sportske dvorane na mjestu nekadašnjeg Šoping centra spreman još od novembra prošle godine, Radojičić je precizirao da se samo očekuje odgovor da li su gradu odobrena donatorska sredstva, te naveo da je za ovu dvoranu potrebno 1,2 miliona KM, od čega se polovina očekuje iz inostrane donacije.\nPredsjednik Skupštine Grada Zoran Talić naveo je da današnja višečasovna rasprava o odlukama koje se odnose na finansiranje krupnih projekata emisijom obveznica, daje na značaju parlamentarizmu u Banjaluci.\n"U vezi sa tim tačkama dnevnog reda, imali smo oko 20 učesnika u raspravi i 14 replika. Ove odluke su bitne i njima zatvaramo kapitalne projekte, kako na gradskom tako i na prigradskom i seoskom području", rekao je Talić.\nOn je dodao da se to posebno odnosi na neke projekte koji traju duži niz godina i koji će riješiti probleme ne samo građanima, već i privredi.\nOdbornici su danas razmotrili i usvojili 15 tačaka dnevnog reda, a nastavak sjednice, na kojoj će se raspravljati o preostalih devet tačaka, zakazan je za ponedjeljak, 26. februar. /kraj/ba/žs\nbanja luka zaduženje


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Podržan zakon o alternativnom rješavanju sporova\nSKUPŠTINSKI ODBOR 04. 02. 2020. 15:06 >> 15:36 0\nOdbor za pravosuđe i upravu podržao je danas, većinom glasova, Predlog zakona o alternativnim rješavanju sporova, kojim će građanima i privredi biće omogućeno da na brz i efikasan način, riješe sporove bez pokretanja sudskih postupaka.\nTo će, kako je obrazloženo, obezbijediti veću sigurnost građana i bolji poslovni ambijent.\nVlada je Predlog tog zakona utvrdila 21. novembra prošle godine.\nU obrazloženju se navodi će novim zakonom građanima i privredi "pristup pravdi" biti omogućen podsticanjem i unaprjeđenjem sistema vansudskog rješavanja sporova.\n„Novi Zakon će pružiti nove mogućnosti da se, na brz i efikasan način, riješe sporovi bez pokretanja sudskih postupaka, što će obezbijediti veću sigurnost građana i bolji poslovni ambijent u Crnoj Gori“, navode iz Vlade.\nU cilju efikasnijeg i ekonomičnijeg rješavanja sporova, predloženim zakonom je propisana obaveza stranaka da se u određenoj vrsti spora, prije pokretanja postupka pred sudom, obrate medijatoru radi pokušanja rješavanja spora medijacijom.\nPredviđena je i obaveza suda da u određenoj vrsti spora uputi stranke na prvi sastanak sa medijatorom radi pokušaja rješavanja spora medijacijom.\n„Vlada je predložila da medijacija bude besplatna u sporovima iz porodičnih odnosa, protiv države i jedinica lokalne samouprave“, kaže se u obrazloženju.\nDržavni sekretar Ministarstva pravde Ibrahim Smailović objasnio je da će medijatori posredovati u sporovima koji će se voditi van suda, predviđeno je da spor rezultira Sporazumom koji, zajedno sa poravnanjem i iznosom, postaju pravosnažni.\nČlanovi Odbora, većinom glasova, podržali su i izmjene Zakona o parničkom postupku koji je predložila Vlada.\nSkupština Crne Gore Odbor za politički sistem


NovaEnergija.net » Google i drugi investitori uložili u “Symphony” 100 miliona dolara Google i drugi investitori uložili u “Symphony” 100 miliona dolara – NovaEnergija.net\nStartap kompanija Symphony Communication Services, koja nudi platformu za slanje poruka, objavila je da je prikupila više od 100 miliona dolara od investitora, a među ulagačima je i Googleova filijala Alphabet, prenosi portal Market Watch.\nSymphony je novi servis za razmenu poruka namenjen industriji finansijskih usluga, odnosno trgovcima na berzi i investicionim menadžerima, koji mogu trenutno da čatuju pojedinačno ili u grupama.\nKako javlja njujorška agencija “Bloomberg”, među investitorima je 21 finansijska kompanija, poput UBS grupe, Société Généralea, “Goldmana Saksa” i “JP Morgana Chasea”, navodi se u saopštenju Simfonija. “Bloomberg” podseća da je američki list Wallstreet Journal 5. oktobra procenio da će, zahvaljujući Googleovoj investiciji, vrednost Symphonyja skočiti na oko 650 miliona dolara. “Ovo finansiranje je pokazatelj poverenja u vrednost Symphonyja i koristi za klijente”, izjavio je osnivač i generalni direktor Symphonyja, Dejvid Gurl.\nSymphony je novi servis za razmenu poruka namenjen industriji finansijskih usluga, odnosno trgovcima na berzi i investicionim menadžerima, koji mogu trenutno da četuju pojedinačno ili u grupama i da dodavanjem haštaga signaliziraju kolegama kada se oni pominju.\nNamera Symphonyja je da ponudi jeftiniju alternativu za “Bloombergov” terminal, koji nudi servis finansijskih podataka koji koriste trgovci i investicioni menadžeri širom SAD-a. Prilikom prethodne runde prikupljanja kapitala, Symphony je dobio 66 miliona dolara, navodi njujorška agencija.\nIzvori: Tanjug, Novosti.rs\nGoogle i drugi investitori uložili u “Symphony” 100 miliona dolara was last modified: October 14th, 2015 by Žikica Milošević\nPreduzetnicima u Srbiji šalter i dalje draži...