ODVAJANJE SRPSKE I RUMUNSKE CRKVE\nDekretom Franje Josipa od 24.12.1864 godine priznato je pravo pravoslavnim Rumunima na odvajanje od Mitropolita u Sremskim Karlovcima i osnovana je nezavisna Mitropolitija Ardeala u Sibiu (današnja Rumunija ) kojoj pripadaju Episkopije Arada i Karansebeša.\nNa nacionalnom kongresu u Sremskim Karlovcima 5 avgusta 1864 godine Vincentiu Babes (jedan od tadašnjih rumunskih nacionalnih vodja) obratio se prijateljskom srpskom narodu recima :" Braco! Mi ovim ispunjavamo svoju misiju, odvajamo se od Vas i izlazimo iz Vašeg sastava, ali verujte nam - u svojim srcima smo Vaši..."\nMedjutim nije ništa prošlo glatko, u nekim mestima je cak bilo dramaticno, na kongresu nije došlo do sporazuma ( trebalo je podeliti vlasništvo eparhija, manastira, fondova i sve ostalo što je dotle bilo zajednicko ). Andrei Mocioni je kongres zakljucio recima :" Iako nije došlo do dogovora izmedju predstavnika dva naroda, trebalo bi da održimo i negujemo, bez rezerve, naše veze bratstva i solidarnosti sa srpskim narodom. Vreme ce pomiriti naše reciprocne interese".\nPrimer - U Beloj Crkvi se proces odvajanja odvijao od 1866 do 1869 godine i završen je jednim ugovorom kojim crkva i škola ostaju Srbima, a Rumuni su obešteceni sumom od 11432 forinte i 17 kruna.\nIako je gregorijanski kalendar opšteprihvacen u najvecem delu današnjeg sveta kao zvanicni gradanski kalendar i dalje postoje razliciti regionalni, ali i verski nacini ravnanja vremena. Cinjenica da se danas u svetu koristi više od 40 razlicitih kalendara, da ih je mnogo više korišceno, a još više otkriveno, kako u knjizi "O racunanju vremena i pravoslavnom kalendaru" tvrdi Branislav Skrobonja, govori da ce svet i u narednom milenijumu imati pune ruke posla oko utvrdivanja najpreciznijeg sistema za racunanje vremena.\nDefinicije i proracuni\nRec kalendar potice od latinske reci "calendarium" koja oznacava spisak dugova i kamata koje je poverilac imao da prima od svojih dužnika svakog prvog u mesecu, objašnjava se u knjizi "O racunanju vremena i pravoslavnom kalendaru". Kasnije je dobila današnje znacenje pod kojim se podrazumeva "bilo koji sistem za deljenje vremena tokom jednog dužeg perioda i uredivanja takvih podela u odredjeni redosled ".Ova definicija odnosi se na svetovni kalendar, dok se pred crkveni postavljaju suštinski drugaciji zahtevi, gde je bitno da se "odrede one tacke preplitanja svetovnog i svetog vremena, u kojima sveto nadvladava i omogucava se dodir sa svetom, uranjanjem u njega molitvom", poucava otac Justin (Popovic).\nU hrišcanstvu verski kalendar je podeljen na dva ciklusa: jedan se odnosi na zemaljski život Gospoda Isusa Hrista i Njegovih sledbenika, dok se drugi odnosi na Njegovo stradanje, smrt, Vaskrs, Vaznesenje i Silazak Duha Svetog na apostole. Za odredjivanje praznika prvog kruga koriste se dani dati gradjanskim kalendarom, dok je drugi krug praznika, koji pocinje Vaskrsom, vezan za položaj Sunca i Meseca, svake godine se menja i ne poklapa se sa gradjanskim kalendarom.\n"Osim na svetovne i crkvene, podela kalendara vrši se i na osnovu nebeskih tela korišcenih za njihovu izradu. Julijanski i gregorijanski kalendar spadaju u cisto solarne, jer se kod njih koristi promena godišnjih doba koja nastaje kao posledica obrtanja Zemlje oko svoje ose i oko Sunca. Cisto lunarni kalendari, kakav je muslimanski, zasnovani su na prirodnim mesecevim ciklusima i godina im nije vezana za suncanu. Lunisolarni kalendari, poput sadašnjeg jevrejskog, imaju godine u skladu sa godišnjim dobima, dok su meseci uskladjeni sa Mesecevim menama. Kod lunarnih kalendara sa solarnim godinama, godine su u skladu sa ciklusima godišnjih doba dok su meseci lunarni. Lunistelarni kalendari imaju lunarne mesece, dok se godine odredjuju na osnovu posmatranja neke zvezde. U nekim africkim plemenima to je bio Sirius, u Meksickom zalivu Plejade, a veruje se da je prvobitni staroegipatski kalendar pripadao ovom tipu" objašnjava se u knjizi Branislava Skrobonje, uz napomenu da medju kalendarima postoje i druge podele.\nPocetak merenja vremena\nMnogi istoricari smatraju da je zaslugom starih Egipcana racunanje vremena zapocelo 19 jula 4241 godine pre Hrista. Osnovna jedinica staroegipatskog kalendara bila je godina od 365 dana, a dugogodišnja osmatranja pokazala su da se pocetak poplava Nila slaže sa prvom godišnjom pojavom zvezde Sirijus neposredno pred izlazak Sunca. Egipcani su izracunali da se svakih 1460 godina pocetak nove godine vraca na svoje prvobitno mesto i tako prvi put u istoriji doveli u sklad kalendar sa suncevom godinom i tokom prirode. Iz ovog kalendara nastao je koptski kalendar kojim se ova crkva i danas služi. U aleksandrijskoj crkvi ravnopravno su bili korišceni i julijanski i kopski kalendar.\nVavilonci su najpre koristili solarni kalendar sa 12 meseci od 30 dana, da bi u 21. veku pre Hrista prešli na lunarni sistem racunanja vremena. Kod starih Grka koji su u racunanju vremena koristili egipatska i mesopotamska iskustva, godina je imala 12 lunarnih meseci, a svake druge godine uvodjen je dodatni mesec da bi se racunica uskladila sa dužinom solarne godine za koju se racunalo da ima 365 dana. Meseci su pocinjali sa mladim Mesecom, a imena su dobijali prema svetkovinama koje su u svakom od njih održavane.\nPrema navodima iz knjige " O racunanju vremena i pravoslavnom kalendaru " Rimljani su najpre koristili lokalni kalendar grada Rima koji je imao 10 meseci - šest po 30 dana i cetiri meseca od 31 dan. Pocinjao je u martu, završavao se u decembru, ali se ne zna šta se dešavalo sa " zimskom prazninom " . Iz njega smo nasledili imena meseca Martius, po bogu Marsu, Aprilius cije ime smatra se, potice od latinskog glagola aperire (otvaranje), Maius po boginji prolecne plodnosti Maji, Junius po Junoni. Ostali meseci ime su dobili prema svom rednom broju i iz tog vremena do danas su pretekli nazivi za: sedmi mesec - september, osmi - october, deveti - november i deseti - december. Januar i februar uvedeni su u kalendar zahvaljujuci rimskom kralju, Sabinjaninu Numi Pompiliju.\nPoštujuci Kanopski edikt, usvojen 238 godine pre Hrista, prema kome je svaka cetvrta godina prestupna, egipatski astronom Sosigen je, po nalogu Julija Cezara, sastavio kalendar cija je godina pocinjala januarom, a sedmi mesec je nosio ime imperatora. Zvanicno je uveden u upotrebu u celom Rimskom carstvu 45. godine pre Hrista. Kasnije je nazvan julijanskim. U Pravoslavnoj crkvi ostao je u upotrebi do danas, dok je u Katolickoj crkvi u 16-tom veku došlo do reforme kalendara. Jednom intervencijom na julijanskom kalendaru do papske reforme 1582. smatra se uvodjenje sedmodnevne nedelje koja je zapocinjala neradnim danom, nedeljom, kao danom secanja na Hristovo Vaskrsenje, do cega je došlo pod uticajem hrišcanskog ucenja u vreme vladavine cara Konstantina.\nBulom pape Grigorija Trinaestog, na ciji zahtev je komisija strucnjaka s Alojzijem Lilijusom na celu sastavila kalendar, cija se srednja dužina godine približava tropskoj godini od one u julijanskom kalendaru, 4.oktobra 1582 godine uveden je gregorijanski kalendar. Proglašenjem narednog dana 5.oktobra za 15-ti nadoknadjena je razlika od 10 dana u kašnjenju ravnodnevnice, a novi kalendar je uz velike otpore do sredine 18 veka prihvacen u celoj zapadnoj Evropi. Proces prihvatanja gregorijanskog kalendara u nemackim državama trajao je od 1624. do 1700 godine, kada su na novo racunanje vremena prešle i Švedska i Norveška. Medju švajcarskim kantonima novi kalendar prihvacen je izmedju 1655 i 1724-te godine, dok je protestantska Engleska na rimsku reformu pristala tek 1752 godine.\nPravoslavni otpor reformi\nU vreme reforme kalendara na zapadu, vecina pravoslavnih zemalja bila je pod turskom vlašcu. Carigradski patrijarh Jeremija Drugi odbio je na poziv pape Grigorija Trinaestog da prihvati ispravku kalendara, a cela stvar odbijena je i u Rusiji. Srbi su se pod kalendarskim udarom sa zapada našli tek posle slabljenja moci turske imperije. Patrijarh Arsenije Carnojevic uspeo je da odbije predlog cara Leopolda Prvog da Srbi predju na papski kalendar, što je 1814 godine ponovio i mitropolit Stefan Stratimirovic u prepisci sa carem Francem Prvim.\nKalendar Milutina Milankovica\nPocetkom ovog veka carigradski patrijarh Joakim Treci bezuspešno je insistirao na dogovoru svih pravoslavnih crkava oko kalendara. Kada su posle Prvog svetskog rata pojedine pravoslavne države uvele novi nacin racunanja vremena u državnu administraciju (Kraljevina SHS 1919, Grcka 1923, a potom Turska, Bugarska, Rumunija ) pitanje kalendara postalo je još akutnije. Na svepravoslavnom kongresu u Carigradu 1923 godine odluceno je da se izrada novog kalendara, koji bi kao tacniji od gregorijanskog bio prihvacen od svih pravoslavnih, poveri Milutinu Milankovicu, profesoru nebeske mehanike na Beogradskom univerzitetu.\nStav patrijarha Pavla\nZa Pravoslavnu crkvu kalendarsko pitanje postoji samo u odnosu na kanonske propise o proslavi Vaskrsa i praznika u vezi sa njim, a ne oko pitanja tacnijeg izracunavanja tropske godine i mesecevih mena koja spadaju u domen astronomije - objašnjava patrijarh srpski Pavle u clanku " Stav Srpske pravoslavne crkve o starom i novom kalendaru", objavljenom u Glasniku SPC 1982 godine. Pitanje kalendara naci ce se na dnevnom redu prvog narednog Svepravoslavnog sabora, mada se ovim problemom, doduše neuspešno, bavila i Prva predsaborska svepravoslavna konferencija održana krajem juna 1977 godine.\nSabor u Nikeji 325.godine\nNijedan od dva predloga o proslavi Vaskrsa ( prvi da se najveci hrišcanski praznik za svagda slavi druge nedelje aprila i drugi da to bude u drugu nedelju posle druge subote, takodje u aprilu ) nisu prihvacena, mada su oba bila u skladu sa odlukama Prvog vaseljenskog sabora. Razlike u praznovanju Vaskrsa potresale su još ranohrišcanski svet, pa je o ovom pitanju odlucivao Prvi vaseljenski sabor u Nikeji 325-te godine. Nikejski sabor usvojio je da se Vaskrs slavi u prvu nedelju posle punog meseca nakon prolecne ravnodnevnice, kao i da ne sme da se poklopi sa jevrejskom pashom, što pravoslavne crkve strogo poštuju i danas.\nDatum proslave Vaskrsa još uvek se odredjuje na ovaj nacin, ali su mnogobrojne promene unutar same Crkve (Veliki raskol 1054-te godine, gregorijanska reforma kalendara i praksa periodicnog uskladjivanja lunarnih ciklusa na zapadu) dovele do razlika u proracunima izmedju istocnih, pravoslavnih crkava i crkava na zapadu. Proracuni pokazuju da se datum praznovanja Vaskrsa pomera u intervalu od pet nedelja. Najranije može da padne 4-tog aprila (22.marta po starom kalendaru), a najkasnije 8 maja (25.aprila po starom kalendaru), pri cemu se u pravoslavnoj tradiciji smatra neprihvatljivim da se Vaskrs slavi pre ili sa jevrejskom pashom, što se kod katolika ponekad dogadja. Ipak, datumi proslave vaskrsa u Zapadnoj i Istocnoj crkvi ponekad se podudaraju, kao što je to slucaj i 2001 godine, kada svi hrišcani praznik Vaskrsenja Gospoda Isusa Hrista proslavljaju zajedno 15. aprila.\nMedju pravoslavnima stara pasha ostala u jedinstvenoj upotrebi sve do sada, iako su neke pomesne pravoslavne crkve julijanski kalendar zamenile gregorijanskim. Novi kalendar primile su Carigradska patrijaršija, Aleksandrijska, Antiohijska, Rumunska, Bugarska i odnedavno i Gruzijska crkva, dok se Sveta Gora, Jerusalimska patrijaršija, Ruska i Srpska pravoslavna crkva ravnaju po julijanskom kalendaru. pri tome treba imati u vidu da je na Moskovskom savetovanju pravoslavnih crkava 1948 godine odluceno da se "klirici i mirjani, bez obzira kojoj pravoslavnoj crkvi da pripadaju, obavezni slediti kalendar one pomesne crkve u cijim predelima žive".\nNova godina više puta godišnje\nUprkos tome što je po julijanskom kalendaru Nova godina padala 1 januara za pocetak godine dugo je korišceno i nekoliko drugih datuma: 1 i 25.mart, Uskrs, 1.septembar, 25.decembar.\nZbog cinjenice da se u rimsko doba 1.januar poklapao sa izborom novog konzula u ciju su cast priredjivane igre i slavljeni paganski bogodi, rimski episkop, koji je kasnije nazvan papom, sve do 7.veka nije hteo da prihvati taj dan kao prvi u godini. U Veneciji i svim zemljama pod njenim uticajem sve do pada Mletacke republike 1797. Nova godina je pocinjala 1.marta. Na zapadu je kao datum otpocinjanja godine bio veoma popularan i 25.mart, praznik Blagovesti, dok je u Francuskoj bio obicaj da Nova godina pocinje na Uskrs, koji je kao pokretni praznik svake godine menjao datum. Zapadu nije bila strana ni varijanta po kojoj se pocetak nove godine racunao od Božica i nazivao se Annus Domini. U Konstantinopolju, kao drugom Rimu, Nova godina najpre je zapocinjala 1.januara, ali su Vizantijci kasnije pod uticajem jevrejske tradicije, nekih sekti na crkve istoka i iz politickih razloga pocetak gradjanske i crkvene godine pomerili na 1.septembar, što je bilo prihvaceno u svim zemljama takozvanog vizantijskog Komonvelta. "Iako je ovaj datum uzet kao zvanican zbog pobede cara Konstantina nad Masencijem, po raznim hronologijama pisanim u Vizantiji može se naci i racunanje od 1.marta",skrece pažnju Skrobolja i objašnjava da je u Rusiji septembarsko datiranje uvedeno tek 1342 godine. "Mada je na saboru 1505 godine ovo datiranje ozakonjeno, u narodu se zadržala tradicija martovskog datiranja sve do Petra Velikog. Postoji mišljenje da se cak u 14-tom veku i na balkanskim prostorima zadržao taj nacin. Glavna potvrda za to je crkva u Nagoricanu koju je podigao sveti kralj Milutin, gde je oslikan ceo godišnji kalendar sa pocetkom u martu. Postoji još nekoliko takvih crkava sa oslikanim kalendarom, ali sa pocetkom godine 1.septembra, kao što su Gracanica, Decani, Pec", navodi se u knjizi " O racunanju vremena i pravoslavnom kalendaru".


Remi "orlića" na startu turnira u Kataru - Sportska centrala\nRemi „orlića“ na startu turnira u Kataru\n11 jan 2009. 20:45\nSrbija – Ujedinjeni Arapski Emirati 1:1 (1:0)\nTrajković 11′ – Marzuk 90+4′\nSrbija: Živković – Blagojević, Brković, Trajković, Milenović (od 53.Brežančić) – Medojević, Miloš Nikolić, Ignjovski – Perović (od 77.Spasojević), Milojević (od 42.Pršo), Milić.\nU.A.E: Mahmud – Al Said, Marzuk, Džamil, Aziz Mohamed – Išak, Ešmael (od 67.Salem), Aziz Husain, Esa (od 46.Abdul Rahman) – Harib Mohamed (od 59.S.Said).\nFudbalska reprezentacija Srbije do 20 godina startovala je remijem na meðunarodnom turniru „Katar 2009“. Izabranici selektora Aleksandra Stanojevića su u prvom kolu protiv Ujedinjenih Arapskih Emirata igrali nerešeno – 1:1 (1:0).\n„Orlićima“ je pobeda izmakla za svega nekoliko sekundi, jer je protivnik izjednačio u četvrtom minutu nadoknade golom Mohameda Marzuka. Naša selekcija prikazala je u većem delu susreta veoma dobru i kvalitetnu igru, iako je u pojedinim trenucima bilo primetno da se većina reprezentativaca nalazi u početnoj fazi priprema, dok je rival u punoj takmičarskoj formi i intenzivno se priprema za Prvenstvo sveta u ovom uzrastu.\nPrvih dvadesetak minuta u potpunosti je pripalo Srbiji, koja je u tom periodu i došla do vodećeg gola preko Branislava Trajkovića. Igrao se 11. minut kada je Milojević dobro izveo prekid sa desne strane na drugu stativu, loptu je prihvatio Perović, šutirao iz prve, golman Emirata je intervenisao, ali je Trajković bio najbliži i najprisebniji donevši prednost našoj selekciji. Pre toga, gol su pokušali da ugroze Milić i Perović, ali je čuvar mreže „šeika“ bio oprezan…\nU nastavku susreta viðena je veoma borbena i taktički dobra igra na obe strane, ali nije bilo izrazitih prilika za gol, ako se izuzmu sporadični šutevi Ignjovskog (59) Abdul Rahmana (80.minut) koji nisu predstavljali realnu opasnost. Kada se činilo da će tri boda ipak ostati našoj selekciji usledio je neočekivan šut Marzuka sa tridesetak metara i lopta je završila u mreži Živkovića za konačnih 1:1.\nNaša selekcija u drugom kolu turnira sastaće se u utorak 13. januara sa Sirijom koja je u prvoj utakmici naše grupe iznenadila Japan i slavila sa 1:0. „Orlićima“ je posle današnjeg ishoda veoma važno da dobiju Siriju ukoliko žele da se plasiraju na jedno od prva dva mesta i uðu u polufinale.


Saradnja Filmskog centra Srbije i Srpske pravoslavne crkve - NOVA portal\nSaradnja Filmskog centra Srbije i Srpske pravoslavne crkve\nKultura Autor:Nova29. okt. 202017:34\nGordan Matić, direktor Filmskog centra Srbije, Foto: Ivica Vojnić\nFilmski centar Srbije (FCS) i Srpska pravoslavna crkva (SPC) potpisali su protokol o saradnji, saopštio je danas FCS.\nKako je saopšteno, cilj protokola je „zajednička podrška i promocija kulturnih vrednosti, duhovnosti i tradicije sadržanih u kinematografskim delima, očuvanja kulturnog nasleđa, savremenog kulturnog stvaralaštva i očuvanja pravoslavne duhovne baštine.“\n– Filmski centar Srbije prepoznaje potrebe domaće kinematografije, a i želju Srpske pravoslavne crkve da na najbolji način pomogne u stvaranju filmova koji ostaju kao trajna kulturna i umetnička dobra narednim generacijama. Ovaj sporazum, kao i pozitivan stav Srpske pravoslavne crkve prema domaćim ostvarenjima, smatramo jako bitnim – rekao je direktor Filmskog centra Srbije Gordan Matić.\nMiki Manojlović: Kultura je strateška stvar, kao voda, nafta\nFilmski centar pisao Vladi: Neki nemaju ni za lekove\nMatić je istakao da se ovakav protokol prvi put realizuje u našoj kinematografiji.\n– Verujemo da će on značiti domaćoj filmskog sceni, da lakše pristupi realizaciji filmova koji imaju ovakve potrebe. To je još jedna u nizu aktivnosti kojom Filmski centar olakšava put u stvaranju dobrih filmova – zaključio je čelni čovek FCS.\nKako je precizirano, ovim protokolom se projektima koje je podržao FCS olakšava pristup i korišćenje materijalnih, kulturnih i duhovnih dobara kojima raspolaže SPC, a koji su neophodni za njihovu realizaciju. Filmski centar Srbije će razmatrati zahteve za korišćenje dobara SPC i potom ih prosleđivati Patrijaršijskoj upravnoj kancelariji SPC.\nFilmski centar SrbijeSrpska pravoslavna crkva


NSinfo: Najlepša biblioteka na najlepšoj plaži - na preko 60 kvadrata\nNajlepša biblioteka na najlepšoj plaži - na preko 60 kvadrata\nKao i prethodnih godina, ljubitelji dobre knjige, kvalitetno i\nzanimljivo štivo, sem u Gradskoj biblioteci, moći će da potraže i na "Štrandu", tokom vrelih letnjih meseci. Međutim, uprkos čestim novinama, biblioteka se i dalje bori sa starim problemima - jedan od njih je nedostatak prostora.\nČitalačka kultura u Novom Sadu jako je visoka među svim uzrastima... zastupljenija naučno fanatastična dela kao i ona ekranizovana. Interesovanje za događaje u biblioteci postoji, ali je često problem njen mali prostor.\n"Ukazivanja Gradske biblioteke u Novom Sadu na nedostatak prostora za obavljanje bibliotečko informacione delatnosti datiraju još od 60. ih godina. Nedavno, pre godinu i po dana u Nacionalnoj biblioteci u Beogradu izgrađena je jedna studija o prostornim problemima u mreži javnih biblioteka Republike Srbije. Nažalost, Novi Sad koji je oduvek bio grad kulture. Nema razrešenja na adekvatan način prostor svoje javne biblioteke", ističe Dragan Kojić, direktor Gradske biblioteke, Novi Sad.\nGrad Novi Sad će prema strategiji održivog razvoja grada za period od 2016. do 2020. podržati tri projekta biblioteke, dogradnju, Dunavsku bilblioteku i centar digitalne građe kreativnog svaralaštva mladih. A dok se čeka na ove važne stvari, rađaju se i nove ideje.\n"Ovih dana završavamo tender za tu kako je mi zovemo najlepšu biblioteku na najlepšoj plaži na Dunavu. Naša biblioteka, a to će se naši uvaženi sugrađani uveriti već pre kraja jula će biti na preko 60 kvadrata. Hteli smo dakle da ih obradujemo sa većim prostorom, sa boljom ponudom, samim tim i sa mnoštvom različitih programa", dodaje Kojić za RTV.\nNovi Sad će 2020. godine i zvanično postati Evrpska prestonica kulture. A o prestonicama više od titula govore ljudi koji u njoj žive, njihove navike, ophođenje prema kulturi i kulturnom nasleđu. Naš grad ima čime da se ponosi, ali prvo mora da pokaže da to i uvažava u pravom smislu te reči.\nizvor: rtv.rs, agencije, foto: ilustracija, phasinphoto/freedigitalphotos.net


Trend nadgradnje podzemnih objekata u ovom delu prestonicu uzeo je maha. Kako će to uticati na kvalitet života stanovnika beogradskih blokova?\nKnjiga „Novi Beograd – osporeni modernizam“, autorke arhitekte Ljiljane Blagojević, mogla bi uskoro da doživi svoj epilog u vidu navedenog naslova. U protekloj deceniji, održano je više stručnih i naučnih skupova, od kojih je nekoliko rezultovalo vrednim publikacijama na temu Novog Beograda, na kojima su razmatrana pitanja arhitekture i urbanizma, održivosti, socijalnih promena i ugroženosti ovog dela grada. Gotovo svaki od tih skupova završen je zaključkom da je problem ugroženosti novobeogradskog urbanizma gorući, kontinualni problem već više od dve decenije i da se na vidiku ne nazire njegovo rešenje.\nSve je počelo 90-ih, kada počinju da niču trafike, kiosci brze hrane, cvećare i kafići kao, po nepisanom pravilu, neugledne kućice kosih krovova, sve u suprotnosti s arhitektonskom estetikom postojeće moderne.\nJedan od krucijalnih problema koji ugrožavaju novobeogradsku arhitekturu i urbanizam jeste izgradnja (često ileglana) neadekvatnih objekata u cilju dopunjavanja institucionalnog, zabavnog, poslovnog ili ugostiteljskog sadržaja, a koji očigledno nedostaje na prostoru ove opštine. Sve je počelo tokom kriznih 90-ih, kada na rubovima blokova, uz same ulice, počinju da niču trafike, kiosci brze hrane, cvećare, kafići i restorani kao, po nepisanom pravilu, neugledne kućice kosih krovova, sve u suprotnosti s arhitektonskom estetikom postojeće moderne. Poslednjih godina to su manje ili veće poslovne zgrade i mega-marketi, koji zbog svojih većih gabarita bivaju izgrađeni na parkovskim površinama. Kulminacija ovog negativnog trenda je pokretanje inicijative i donošenje odluke o izgradnji poslovnih objekata nad podzemnim (atomskim) skloništima u novobeogradskim blokovima 63, 64, 33 i 7(a). Razlozi za donošenje su krajnje trivijalni, a posledice mogu biti pogubne po kvalitet života stanovnika nekih od navednih novobeogradskih blokova.\nSpavaonica bez sadržaja\nJoš pre nekoliko godina razgovarao sam sa, sada već uveliko pokojnim, arhitektom dr Mihailom Čankom, jednim od tada još uvek živih koautora nekoliko novobeogradskih stambenih kompleksa. Pitao sam ga zašto na Novom Beogradu nije predviđen gotovo nikakav sadržaj osim stambenog (ne računam škole i vrtiće) i da je jedini kulturno-zabavni sadržaj postojao u okviru centra Fontana? On mi je odgovorio da su arhitekte i urbanisti predviđali sadržaj, ali da on nikada nije bio ostvaren, što je vremenom Novi Beograd i pretvorilo u takozvanu najveću spavaonicu. Vremenom je izgrađeno nekoliko tržnih centara, a javni prostori poput prizemlja stambenih zgrada, objekata mesnih zajednica ili podzemnih objekata atomskih skloništa polako su počeli da dobijaju funkciju manjih prodavnica, frizerskih salona i privatnih sportskih klubova. Sve ono što je bilo neophodno da bi jedna društvena zajednica funkcionisala, a što nije moglo nigde drugde da bude izgrađeno.\nNadziđivanje sklonište pored Genexa, foto: Blokovi.com\nBlokovi bez parkova\nTom prilikom, JP Skloništa počeo je, po uzoru na Poslovni prostor, da izdaje svoje podzemne objekte. Naravno, održavanje ovih objekata gotovo u svim slučajevima padalo je na teret samih korisnika. Podzemni objekti koji nisu izdati, verovatno zato što ni jedan komercijalni sadržaj nije bio održiv, počela su da propadaju bez adekvatnog tehničkog održavanja. Plafoni su počeli da prokišnjavaju, stvarajući poplave i druge probleme unutar samih objekata. Iz JP Skloništa su izjavili da nemaju sredstava da saniraju i kasnije održavaju svoje objekte i da je najbolje rešenje da se oni nadzidaju, a da prostor skloništa bude pretvoren u podzemne garaže.\nOvo možda i može biti način da neki investitori na legalan način dođu do problematičnog građevinskog zemljišta za svoje poslovne objekte, većim delom na atraktivnim lokacijama i time reše probleme JP Skloništa, ali i veliki problem ako se sami podzemni objekti nalaze na lokacijama koje su jedine preostale parkovske površine, uz to okružene stambenim zgradama. Niko ne želi da se ponovi trogodišnja golgota Petog parkića, ali mnogi stanari zgrada iz Bloka 7(a) su kategorično protiv izgradnje poslovne zgrade na travnatoj površini pred njihovim prozorima.\nOdluka o prenameni, to jest, nadgradnji podzemnih skloništa doneta je krajem maja 2017. godine, a posao (pre)projektovanja poveren firmi BIRO 59, projektnom studiju koji se već dve decnije bavi pejzažnim, urbanističkim, arhitektonskim i enterijerskim projektovanjem. Projekti su već bili izloženi na javni uvid zainteresovanih građana, ali se zaista postavlja pitanje da li svi podzemni objekti zadovoljavaju uslove nadgradnje, pre svega ne ugrožavajući život i rad društvene zajednice okolnih stambenih objekata.\nNaslovna fotografija Genexa: Lawrence Jesterton, CC BY-SA 3.0\nTrend rasta cena stanova na periferiji Beograda sa cenkanjem u bankama\n#atomska sklonista #BIRO 59 #blokovi #genex #ljiljana blagojevic #mihailo canak #modernizam #nadgradnja sklonista #novi beograd #podzemna sklonista #sklonista


Košarkašice na Kupu Srbije u akciji prikupljanja pomoći za Jelenu Zorić - SportJunior\n10. marta 2017. Anđela Stošić\tkošarka\nSutra u Novom Sadu počinje Kup Srbije za košarkašice “Milan Ciga Vasojević”. Na turniru učestvuju četiri prvoplasirane ekipe Srbije, Radivoj Korać, Crvena zvezda, Vršac i Partizan, a igraće se u SPC ”Vojvodina”. Prvo polufinale je na programu od 16:00, a igraće večiti rivali, Crvena zvezda i Partizan. Dva sata kasnije na parket SPENS-a izlaze košarkašice Vršca i Radivoja Koraća.\nOvogodišnju borbu za trofej u senku baca bolest Jelene Zorić, nekadašnje mlade košarkašice Koraća. Jelena je dugo igrala košarku u Srbiji a zatim je nakon dobijene sportske stipendije završila koledž u Americi, a onda se odlučila za povratak u Beograd. Međutim, ubrzo su krenuli da se pojavljuju prvi simptomi bolesti, u vidu učestalih glavobolja, zujanja u ušima i nesigurnog hoda a onda su doktori otkrili tumor. Ova dvadesetšestogodišnjakinja do sada je imala četiri operacije, a već nakon treće su se uspostavili uslovi koji su joj omogućili da ode na neophodna zračenja, do sada ih je bilo 33. Nju sada očekuje još jedna operacija, nakon koje sledi i veliki broj hemoterapija i period rehabilitacije. Upravo je Košarkaški savez Srbije odlučio da se uključi u promovisanju akcije prikupljanje sredstava za operaciju u Beču, pa je na kartama za Kup, štampan i SMS broj na koji publika može da pošalje poruku i pomogne Jeleni. Takođe, tokom TV prenosa turnira, će se apelovati na javnost i zamoliti ljudi za pomoć.\n← ZIMSKO DRŽAVNO PRVENSTVO SRBIJE ZA KADETE U BEČEJU\nFudbalerima Čukaričkog još jedan trofej →\nKošarkaši peti na šampionatu Evrope\n24. jula 2017. Anđela Stošić\nKadetkinje se u Karatašu spremaju za EP\n14. juna 2017. Anđela Stošić


Zamenik kapitena reprezentacije Srbije Dušan Tadić napustio je okupljanje nacionalnog tima.\nKapiten Ajaksa je trebalo da se obrati javnosti na konferenciji za medije pred meč sa Rusijom, ali će ga tamo zameniti Sergej Milinković-Savić.\n"Orlovi" će poslednji meč u ovom nizu morati da odigraju bez kapitena koji je ranije napustio nacionalni tim, ali i njegovog zamenika Tadića pošto je i on učinio isto - zbog povrede.\nPrema prvim informacijama reč je o povredi tetive zbog koje Ljubiša Tumbaković ne bi mogao na Tadića da računa u sredu, te je fudbaler otišao na tretman kojim bi što pre sanirao "štetu" i vratio se na teren.\nTadić je bio jedan od aktivnijnih u ovom reprezentativnom okupljanju i odigrao skoro sve minute u dve utakmice protiv Škotske i Mađarske.


BalkanMagazin :: Kilovati od iznutrica\nKilovati od iznutrica\nIzvor: Dojče Vele / Agencije\nsreda, 12. septembar 2012 02:36\nU postrojenju na biogas, koje će pokretati otpad iz klanica, a koje planira da izgradi nemačka firma Entrejd, godišnje bi trebalo da se proizvede 27,3 GWh električne energije i 30 GWh toplotne energije.\nNemačka firma Entrejd uskoro će u Kraljevu započeti izgradnju postrojenja na biogas. Realizacija projekta koštaće oko 12,5 miliona evra a postrojenje će raditi na otpad iz klanica. Radovi na izgranji počeće tokom ove godine, a pogon bi trebalo da startuje od 2014. godine. Snaga planiranog postrojenja na biogas iznosiće 3,4 megavata, a godišnje bi u ovom postrojenju trebalo da se proizvede 27,3 gigavatsati (GWh) električne energije i 30 GWh toplotne energije. Šefovi Entrejda već najavljuju da će ubrzo potom uslediti proširenje pogona na biogas.\nPredstavnici nemačke firme govorili su za nemačku štampu o ovom planu kao obostrano korisnom – i za Entrejd i za Srbiju.\n„Trećinu sredstava finansiraće Entrejd, a za preostale dve trećine spremnost je izrazio veliki investitor iz Evropske unije,“ kaže novi šef Julien Ulig za kelnski Štat ancajger ali nije hteo da otkrije ime „velikog investitora“, dok ugovori ne budu potpisani.\nGrof Emanuel Bajsel, koji sa Uligom vodi Entrejd, rekao je „ono što radimo koristiće svima.“\nOtvara se 35 radnih mesta – radiće se u tri smene kako bi se dnevno obradilo 170 tona otpada. Pored toga, podseća Bajsel, Srbija trenutno nema odgovarajuće postrojenje za skladištenje otpada iz klanica, čime se rizikuje da nečiste materije dospeju u podzemne vode.


Nove poreske obaveze u 2013. | RTV Ritam\nRTV Ritam / Vesti / Ekonomija / Nove poreske obaveze u 2013.\n“I u naredne dve godine ukoliko budu plaćali mesec za mesec, sve tekuće obaveze po isteku od dve godine, biće im otpisana kamata, a onda će glavnicu imati mogućnost da plate u redovne 24 rate u naredne dve godine”, objašnjava Ljubić.\n“Svi oni koji nisu prijavili porez na dohodak, a imaju imovinu, oni treba da budu zabrinuti i tu se očekuje prema iskustvima bivših jugoslovenskih republika znatan priliv sredstava. Ukoliko se ustanovi da se ne može dokazati da je imovina stečena iz dohotka ta imovina će biti oporezovana”, upozorava privredni savetnik Andrija Jovičić.\n“Dobra stvar jeste da ćemo imati predvidivost u smislu da ćemo znati koliko je to opterećenje za nas kao duvansku industriju. Druga bitna stvar za državu Srbiju je što se sa ovim novim akciznim kalendarom Srbija približava EU kada je u pitanju harmonizacija u oblasti duvanskih proizvoda”, ističe direktor kompanije “Britiš Ameriken Tobako” Srđan Lazović.\nTrenutno nema komentara u vezi Nove poreske obaveze u 2013.. Možda želite da dodate Vaš komentar ?


Prodaja Biblija dramatično porasla | Hrišćanska Adventistička Crkva Čikago\nPosted on 28, 2020 Posted By: Moderator Categories: Vesti\nU haosu zbog korona virusa ljudi se okreću Bogu. Novi podaci o prodaji pokazuju da je Biblija doživela dramatičan porast prodaje dok čitaoci traže nadu usred trenutne pandemije koronavirusa.\nDavalac podataka o prodaji knjiga Nilsen BookScan rekao je da se biblijski i liturgijski tekstovi ubrzano penju na lestvici poslednjih sedmica, napominjući da je jasan stil kupovine bio “neobičan obrazac u poređenju s istim periodom poslednjih godina”.\nNielsen je dodao da će zatvaranje crkava verovatno biti faktor, pre nego što je dodao da se “možda ljudi okreću Svetom pismu radi utehe u ovim nenormalnim i melanholičnim vremenima … ili su možda ljudi radoznali da li se u Otkrivenjima prorokuje koronavirus. “\nTomas Keni iz velike nezavisne knjižare „Kennis“ iz Galvaia, rekao je Tajmsu da su njihove brojke prodaje „potpuno različite u odnosu na normalne“.\nOn je dodao:„Primetili smo veliki porast prodaje naslova religioznosti i duhovnosti, posebno Biblije”.\n“Beletristika, obrazovanje, knjige za pečenje i veliki književni klasici koje su ljudi uvek pokušavali da zaobiđu i prodaju potpuno u nesrazmeru sa normalnim.”\nRanije ovog meseca, američki izdavač Lajfvej kristijan risoursis rekao je da je doživeo 62-postotni rast prodaje u odnosu na ovo vreme prošle godine.\n“Verujemo da ovo nije slučajno, jer ljudi često okreću Bibliji kao izvoru nade u doba krize i neizvesnosti”, rekao je Ben Mandrel, izvršni direktor Lajfveja. “Ljudi crpe nadu iz Svetog pisma, jer u njoj vide Boga koji je sa nama tokom naše patnje.”\nMandrell je dodao: “Biblija, kao Božje reči za nas, je podsetnik da nas On ne ostavlja da sami prolazimo kroz teška vremena.”\nIzdavač Tindale sa značajnim verovanjem takođe beleži porast prodaje Biblija.\nDžim Džuvel, direktor komunikacije Tindejl Haus Pablišersa, rekao je: “Nije iznenađujuće što se ljudi u trenucima nevolje i nesigurnosti okreću utehi i jasnoći Biblije”.\n“To smo videli u Tindejl hausu poslednjeg meseca, sa velikom prodajom Biblija i angažovanjem na našim platformama za društvene medije.”\nBiblija, izolacija, Korona virus, molitva, Sveto Pismo


Trebinje - Prikupljeno pedesetak doza krvi za Kliničko-bolnički centar Banjaluka | Trebinje Live\nTrebinje - Prikupljeno pedesetak doza krvi za Kliničko-bolnički centar Banjaluka\nU Službu za tranfuzijsku medicinu Bolnice Trebinje danas su članovi Aktiva dobrovoljnih dabalaca krvi iz ovog grada darovali pedesetak doza ove dragocjene tečnosti.\nNačelnik Službe Dragan Šarenac potvrdio je Srni da su se humanisti samoorganizovali da bi obezbijedili krv za potrebe Kliničko-bolničkog centra u Banjaluci, gdje je povećan broj pacijenata koji su u ovu zdravstvenu ustanovu upućeni iz mnogih poplavljenih gradova Srpske.\n"Naši humanisti su željeli da se uključe u akciju pomoći i na ovaj način su htjeli da obezbijede rezerve krvi u slučaju da budu potrebne nekom od pacijenata", rekao je Šarenac.\nPotpredsjednik Aktiva dobrovoljnih davalaca krvi "Elektroprivrede Republike Srpske" Snežan Redžo potvrdio je Srni da je ovaj aktiv formiran prije dva mjeseca i da im je ovo prva organizovana akcija u Trebinju.\n"Naša misija je jasna. Želimo da pošaljemo poruku da smo spremni, ukoliko je potrebno, da u svakom trenutku damo krv za našu braću iz drugih gradova Srpske", rekao je Redžo i poručio da će i ubuduće da se odazovu ovakvim i sličnim humanim akcijama.


utorak, 17 septembar 2013\nAkademija se ove godine održava u mestu Male koje se nalazi u bliztini Brisela u Belgiji zemlji velikih prirodnih lepota i bogatog nasleđa.\nAkademija će se održati od 29. oktobra do 03. novembra 2013. godine. Pozvane su sve nacionalne skautske organizacije da upute svoje predstavnike.\nTokom prethodnih godina većina učesnika je bila aktivna u razgovorima po pitanju upravljanja organizacijom, obuke kadrova i promocije izviđaštva. Zato su domaćini ove godine ponudili niz tema uključujući i pomenute.\nViše informacija na www.europak-online.net\nShodno odluci Starešinstva Saveza na ovogodišnjoj Akademiji ispred našeg Saveza će učestvovati Nikola Milojević, zamenik načelnika za međunarodnu saradnju i član odreda izviđača Školski brod "Jadran" iz Niša.\nKao što jer poznato Savez izviđača Srbije se kandidovao za domaćina Akademije u 2014. godini.


BEOGRAD: VIŠE HILJADA LJUDI NA ULICAMA UZVIKIVALO UHAPSITE VUČIĆA - Magločistač\nPočetna U fokusu BEOGRAD: VIŠE HILJADA LJUDI NA ULICAMA UZVIKIVALO UHAPSITE VUČIĆA\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 03.04.2017 Kategorija: U fokusuNema komentara\nViše hiljada učesnika protestnog okupljanja “Protest zbog diktature” večeras je neposredno ispred Skupštine Srbije skandiralo “Gde su naši glasovi”, “Uhapsite Vučića” i “Puko je”. Oni su počeli da se razilaze posle 22 sata, nakon četvorosatnog protesta. Za sutra u 18 sati najavljen je novi protest u Beogradu.\nNa glavi je imao crvenu vojničku beretku, rekao je novinarima da se zove Sima Radovanović i da je iz udruženja “Čuvari anđela”. Pre tog obraćanja bilo je očigledno da protest nema lidere.\nNekoliko stotina Nišlija, uglavnom mladih, okupilo se večeras u 20 sati na centralnom gradskom trgu. Skup je organizovan spontano, ali se okupljenima ipak obratio jedan od učesnika Ivan Stambolić. On je rekao da su mladi ljudi izuzetno nezadovoljni dešavanjima u Srbiji i rezultatima izbora, i da žele da se to promeni. Stambolić je kazao da omladina ne želi da o njihovoj “sudbini odlučuje neko drugi”. Za sve vreme trajanja protestnog skupa i protestne šetenje okupljeni građani su uzvikivali “Vratite nam Srbiju”, “Lopovi, Lopovi” i “Pokrali su izbore”. Građani su se nešto posle 21.00 razišli, ali je za sutra najavljen novi protest, u isto vreme i na istom mestu.\nOkupljeni su probili metalnu ogradu ispred ulazu u to zdanje u centru Beogradu a policija nije reagovala, javio je reporter Bete. Demonstranti su skandirali: “Vučiću pe…ru”, “av, av, av” a situacija je bila veoma napeta.\nStudenti i srednjoškolci u Čačku najavili su preko društvenih mreža da će sutra protestovati u Čačku protiv diktature. Kako je navedeno na društvenim mrežama, učenici čačanskih srednjih škola i studenti okupiće se sutra u 12.45 časova na centralnom gradskom trgu u Čačku, kako bi podržali kolege i drugove u Beogradu, Nišu i Novom Sadu. “Ovo je prva bitka za bolju budućnost”, poručili su čačanski srednjoškolci na društvenim mrežama.


U kampanji otvoren novi deo Kliničkog centra, ali radovi i dalje traju\nVesti Autor:N1 Beograd27. apr. 202215:57 > 16:018 komentara\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić otvorio je krajem februara ove godine, tokom predizborne kampanje, renovirani deo Kliničkog centra Srbije (KCS), ali izgleda da to renoviranje nije završeno. Čitalac N1 poslao nam je fotografije Urgentnog centra na kojima se vide radnici koji i dalje rade na uređenju tog dela klinike.\nKako je najavljeno na otvaranju 27. februara, novi deo Kliničkog centra Srbije ima urgentnu garažu sa mestom za sletanje helikoptera, što će, kako je rečeno, ubrzati prijem najtežih slučajeva, a u jednom trenutku će moći da zbrine 24 pacijenta priključenih na aparate.\nObnovljenu zgradu KCS-a obišao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, a kako je rečeno u toj ustanovi, ubuduće će lekari dočekivati pacijente, a ne medicinski tehničari kako je do sada bila praksa.\nU novoj zgradi na 86.000 kvadratnih metara, moguć je prijem 800 pacijenata, a obezbeđeno je 825 bolničkih postelja, rečeno je na otvaranju.\nNajavljeno je da u novu zgradu prelazi ceo Urgentni centar, klinike za hematologiju, gastroenterologiju, kardiologiju, grudnu hirurgiju, za endokrinologiju, biće Odeljenje za fertilitet, kao i Centar za transplantaciju.\nAleksandar Vučićklinički centar srbijeradovirenoviranjeUrgentni centar\npre 52 min 33


Brnabić sa Nacionalnim konventom EU o poglavljima 23 i 35\nVetar: SE 13 m/s\nPremijerka Srbije Ana Brnabić održala je radni sastanak sa radnim grupama Nacionalnog konventa o EU za Poglavlja 23 i 35, a ključne teme razgovora bile su izmena Ustava, reforma pravosuđa, borba protiv korupcije i završetak pregovora Beograda i Prištine.\nNa početku radne sesije o napretku u Poglavlja 35 na sastanku u Kući ljudskih prava u sredu, predsednica Vlade je informisana o zajedničkim stavovima Radne grupe o principima za rešavanje kosovskog pitanja, navodi se u saopštenju Yukom-a.\nBrnabić je na sastanku naglasila da zamrznuti konflikt svakako nije rešenje za Kosovo, jer je to i dalje konflikt, a zbog koga mi kao država nećemo moći da idemo napred. Potrebno je naći kompromis, a to svakako nije, kako se ističe, jednostrano proglašena nezavisnost Kosova i priznanje Srbije.\nBrnabić je takođe iznela mišljenje da rešavanje kosovskog pitanja svakako neće proći bez rasprave u Skupštini Srbije, ali da u ovom trenutku nema dovoljno osnova za takvu diskusiju jer predlog rešenja o kome bi se raspravljalo u Skupštini, još nije postignut. Konačnu reč o ovom pitanju će dati građani na referendumu.\nOna se osvrnula i na lošu implementaciju Briselskog sporazuma i od strane predstavnika vlasti u Prištini. Od 15 tačaka Briselskog sporazuma šest je vezano za Zajednicu sprskih opština (ZSO) koja još uvek nije formirana. Da je osnovana ZSO situacija na terenu bi bila sasvim drugačija, a samim tim i pregovori u Briselu bi tekli u drugom pravcu, navodi se u saopštenju.\nUčesnici iz redova Radne grupe izneli su stav da postoje problemi u realizaciji Briselskog sporazuma i sa strane Beograda, naročito u oblasti slobode kretanja, matičnih knjiga i priznavanje univerzitetskih diploma, a da zabrana putovanja sportistima i književnicima ne vodi ka normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine.\nUčesnici su takođe istakli potrebu za promenu retorike o Kosovu, kao i za prestanak napada na lica koja imaju različito viđenje rešenja budućeg statusa Kosova i Metohije, navedeno je u saopštenju.\nU okviru diskusije akcenat je stavljen na pojašnjenje rešenja koja se u poslednje vreme pojavljuju u javnosti, kao i o Unutrašnjem dijalogu i normalizaciji odnosa između Srba i Albanaca. Učesnici su izneli stav da akcenat u procesu rešavanja ovog pitanja mora biti na normalizaciji odnosa između Srba i Albanaca, kao i na zaštiti prava građana koji žive na KiM.\nFoto: Kabinet predsednice vlade / Promo\nNakon razmene mišljenja sa predsednicom Vlade u pogledu svake od tema iz Poglavlja 23, zaključeno je da konačni akt izmene Ustava u delu pravosuđa bude tema još jednog okruglog stola, pre nego što akt bude prosleđen Skupštini. Cilj izmena je postavljanje osnova za efikasno, odgovorno i pre svega nezavisno sudstvo. Od mera propisanih Akcionim planom za Poglavlje 23 nije se odustalo. Revizija Akcionog plana za Poglavlje 23 predstoji, ali isključivo u pogledu rokova kada će mere biti ispunjene.\nBrnabić je istakla da aktivnosti bilo kog ministarstva, kao i predlozi akata koji se donose, ne bi trebalo da odstupaju od mera predviđenih Akcionim planom. U suprotnom, civilno društvo treba da obavesti šeficu pregovaračkog tima, sa kojom je već uspostavljena saradnja, kako bi se angažovala na usaglašavanju aktivnosti nadležnih ministarstava sa predviđenim merama.\nPovodom skorašnjih aktivnosti Ministarstva pravde na donošenju Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći, uz ocenu da se sa ovim zakonom neopravdano dugo kasni, predsednica Vlade je pozvala nevladine organizacije da nađu kompromisno rešenje sa prestavnicima advokatskih komora, s obzirom da Vlada procenjuje da je uključenje udruženja građana u sistem besplatne pravne pomoći višestruko korisno za građane Srbije, ne opterećuje budžetska sredstva, te je ekonomski održivo rešenje.\nIzražena je spremnost da se, uz podršku Vlade, otvori prostor za dijalog o usaglašavanju interesa advokatskih komora i udruženja građana koji, radi ostvarivanja ciljeva zbog kojih su osnovane, organizuju pružanje pravne pomoći.\nPremijerka je predložila oblast borbe protiv korupcije kao temu posebnog otvorenog dijaloga. Adekvatna primena zakona i strateških dokumenata u ovoj oblasti izostaje, i potrebni su odgovori na otvorena pitanja, radi povratka poverenja u institucije.\nZakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja bila je još jedna od tema iz obimnog Poglavlja 23, uz ocenu premijerke da Vlada Srbije ulaže velike napore da se otvore podaci, što je na predlog ove Vlade postala i zakonska obaveza svih organa.\nZajednički je konstatovano da je potrebno nastaviti sa praksom direktnih kontakata između predsednice Vlade Republike Srbije i organizacija civilnog društva okupljenih u okviru Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji o važnim pitanjima za evropske integracije i društvo u celini.\n"IGRA PRESTOLA" INSPIRISANA JUGOSLAVIJOM? Autor knjiga po kojima je rađena serija IZNENADIO PRIZNANJEM\nBrnabić: Srbija je posvećena miru; Palmer: Za mir je nužna saradnja\nBrnabić: Ne razumem proteste, rekonstrukcija nije opcija\nBrnabić: Zahvalnost administraciji SAD na promeni odnosa\nO REFORMAMA I KOSOVU Premijerka Ana Brnabić se obraća svetskim državnicima u UN\n"DA VIDIM KO SU MI SABORCI" Kojo odgovorio na prozivku Boška Obradovića SLIKOM SA MEDVEDOM (FOTO)\nĐilas: Garantujem i svojom imovinom da će kad dođem na vlast PKB BITI NACIONALIZOVAN\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić do kraja meseca imaće niz sastanaka sa najvažnijim svetskim zvaničnicima, a najvažnija tema na tim susretima biće rešenje kosovskog problema.\nObradović o "paralelnom" poslaničkom klubu\nLider Dveri Boško Obradović izjavio je danas da ne razmišlja o formiranju nove poslaničke grupe u Skupštini Srbije, ali će, kako kaže, ona biti formirana 4. maja u takozvanoj "slobodnoj zoni" u Beogradu, u kojoj će zasedati paralelni parlament.\n"Razmena mišljenja" između glumca Nikole Koja i lidera Dveri Boška Obradovića ne jenjava na društvenoj mreži Tviter.\nVODOVODNA CEV I POLITIKA Otkazana debata sa Oljom Bećković i Ivanom Ivanovićem u niškom hotelu koji je u vlasništvu FUNKCIONERA SPS\nSamo nekoliko sati pred početak, debata o slobodi izražavanja čiji je moderator trebalo da bude novinarka i autorka "Utiska nedelje" Olja Bećković, otkazana je.\nMarko Milošević, sin bivšeg predsednika Srbije i SRJ Slobodana Miloševića i njegove supruge Mirjane Marković, simbol devedesetih godina, poznat po bahatom i nasilnom ponašanju i pretnjama, prekjuče se prvi put posle 13 godina pojavio u javnosti. Samo jedna njegova slika bila je dovoljna da ponovo ustalasa javnost, a mi smo pronašli arhivske video snimke koji nepogrešivo svedoče o bahatosti Miloševićevog sina.\nOD SIMBOLA MOĆI DO RUINE Ovako danas izgledaju "Madona" i "Bambilend", mesta kojima se dičio MARKO MILOŠEVIĆ (FOTO, VIDEO)\n"Bambilend" i diskoteka "Madona", oba "ekskluzivna" mesta u Požarevcu, devedesetih godina prošlog veka bili su simboli moći i luksuza, i asocijacija na nekada najmoćniju porodicu u Srbiji, na čijem čelu je bio nekadašnji predsednik SRJ Slobodan Milošević.\nUrna sa posmrtnim ostacima Mirjane Marković položena je danas u zajedničku grobnicu pored supruga Slobodana Miloševića, nekadašnjeg predsednika Srbije i SR Jugoslavije, u dvorištu njihove kuće u Požarevcu.\nGartantujem i svojom imovinom ako treba da će, kada dođem na vlast, PKB biti nacionalizovan - rekao je danas predsednik novoosnovane Stranke slobode i pravde (SSP) i jedan od lidera SZS Dragan Đilas.\n"Dok su Haradinaj, Tači deo dijaloga neće biti ništa od procesuiranja"\nUdruženje porodica kidnapovanih i ubijenih na Kosovu i Metohiji obratilo se predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću sa apelom da ne vodi dijalog sa Hradinajem, Tačijem i drugim predstavnicima privremenih vlasti Prištine jer sve dok su oni deo tog dijaloga neće biti procesuirani pred Specijalnim sudom za zločine tzv. OVK.\nNASTAVLJA SA PROVOKACIJAMA Haradinaj: Sa Beogradom imamo SAMO JEDNO nerešeno pitanje\nPriština i Beograd imaju samo jedno nerešeno pitanje - priznanje, kaže premijer privremenih prištinskih institucija Ramuš Haradinaj.\n"NAGURAĆEMO TE U SAKSIJU, A MOŽE I ŠAKA CRVA UNUTRA" Šešelj opet divlja na Tviteru, na meti sada Sergej Trifunović\nVojislav Šešelj, lider radikala, skandalizovao je javnost još jednim ispadom: ovaj put usmerenim ka Sergeju Trifunoviću, kome je putem Tvitera poručio da mu je poslao urnu u koju će ga nagurati i bez spaljivanja?!\nVESELJI OPET PIŠE Nakon pisma Kongresu SAD, sad je o navodnim zločinima Srbije pisao Evropskom parlamentu i članicama Kvinte\nPredsednik kosovskog parlamenta, Kadri Veselji, ipak je uputio pismo Evropskom parlamentu i zemljama članicama Kvinte u kojem od svih, kako se navodi, prijateljskih zemalja traži donošenje rezolucije koja bi potvrdila istinu o zločinima koje su tokom poslednjeg sukoba na KiM navodno počinili Srbi.\nVučić iz zdravstvenih razloga ne učestvuje na skupu povodom 20 godina od bombardovanja RTS\nPredsednik Srbije danas neće prisustvovati međunarodnoj konferenciji povodom 20 godina bombardovanaj RTS-a, iz zdravstvenih razloga.\nPOLITIČARI, ESTRADA I DVA MINISTRA Ko je sve bio na SAHRANI MIRE MARKOVIĆ\nMirjana Marković, bivša predsednica JUL-a i supruga Slobodana Miloševića sahranjena je danas u porodičnoj kući u Požarevcu.\n"MI SMO NAROD KOJI TABANA MESECIMA" Nikola Kojo ima oštru poruku za Boška Obradovića\nLider Dveri, Boško Obradović, i glumac Nikola Kojo, iako na opozicionoj strani, apsolutno se nisu složili u vezi sa narednim potezima opozicije.\nGrađani Kosova i Metohije koji su vraćeni iz Sirije, NAPUSTILI AZIL\nSvi građani Kosova i Metohije koji su prošle nedelje vraćeni iz Sirije, pušteni su iz Prihvatnog centra za strance, potvrdio je kosovski specijalni tužilac.\nVučić sutra u Kini, sastaje se sa predsednicima Kine i Rusije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić boraviće od sutra u višednevnoj poseti Kini, gde će učestvovati na Drugom forumu za međunarodnu saradnju "Pojas i put", i imati brojne bilateralne razgovore sa najvišim svetskim zvaničnicima, učesnicima tog skupa.\nDVE DECENIJE OD NATO AGRESIJE Bujošević: Bomdardovanje RTS je prvi teroristički napad na medije u istoriji\nGeneralni direkor RTS Dragan Bujošević poručio je večeras da će RTS večno pominjati imena 16 radnika stradalih tokom NATO bomdardovanja kako bi se stalno ponavljalo da niko nema pravo da ubija novinare koji su, kako je rekao, 23. aprila 1999. godine radili svoj posao.\n"SILEDŽIJSKA DEVOJČICA", "SMRDULJCI" I "RUŽIČASTI TIĆ" Novi okršaj Željka Mitrovića i Boška Obradovića na Tviteru\nOkršaj između vlasnika TV Pink Željka Mitrovića i lidera Dveri Boška Obradovića se nastavlja na društvenoj mreži Tviter, a ovog puta su od "artiljerije" korišćene reči "ružičasti tić", "seljačna", "smrdljiva kišica", "smrduljci", "go..o", "pederčić" i još štošta.\nNavikli smo da gorile OPONAŠAJU LJUDE, ali kad smo ovo videli morali smo ipak da PROTRLJAMO OČI (FOTO)\nJEZIVO Nakon što je popio mnogo energetskih napitaka, ovom mladiću je SRCE ZAMALO ISKOČILO, ali doslovno (VIDEO)\n“KAO DA KUPUJETE KONJA” Milijarder najavio TAKSI REVOLUCIJU i to već od sledeće godine (VIDEO)\nODLAZAK NURUDINA Preminuo glumac Voja Mirić\n"RAZBIO MI JE GLAVU JER MU NISAM DALA NOVAC ZA DROGU" Jelena Tinska i Igor Pervić bili su u braku, a ovako je ona pričala o njemu\n"NIJE MOGLA DA ME GLEDA, DAVALA MI JE PARE ZA DROGU" Igor Pervić je imao poznate roditelje, a i njegova majka se MUČILA zbog njegove zavisnosti\nMILION EVRA ZA NOTR DAM OD VLADE SRBIJE Siniša Mali: Prijatelj se u nevolji poznaje\nMali: Čelično prijateljstvo Srbije i Kine, Vučić ponovo sa Si Đinpingom\nEKSKLUZIVNO Ovo su SLIKE SVIH OTROVNIH IGRAČAKA koje se prodaju u Srbiji, a opasne su i za decu i trudnice (FOTO)\nNaslovna za 24.04.\nHumana porodica iz Švajcarske: Dovezli tri šlepera OPREME I NAMEŠTAJA ZA BOLNICU\nAko imate mentalnu blokadu prilikom rešavanja VAŽNIH ŽIVOTNIH ODLUKA I PROBLEMA, uradite ovu najjednostavniju stvar\nVODI AJAKS KA TITULI! Dušan Tadić nastavio da briljira: Asistirao, pa onda pogodio sa penala protiv Vitesea /VIDEO/\nJURIŠA KA JOŠ JEDNOM TROFEJU Nikolić odveo Videoton u finale Kupa Mađarske\n"KRALJEVI" IZBACILI PANATINAIKOS Real na fajnal-foru Evrolige, braniće titulu u Vitoriji\nKAKVA ZAMENA ZA KAVANIJA! Pari Sen Žermen spremio BOGATSTVO za jednog od najboljih napadača sveta\nŠUMI JE IMAO VELIKE PLANOVE! Kako je nesreća na skijanju omela legendarnog Nemca da OSTVARI OVU ŽELJU\n"MAJKU LI VAM..." Podgorica u ŠOKU, Zvezda uzela ABA titulu, a "delije" slavile na ULICAMA CRNOGORSKE PRESTONICE! /VIDEO/


Beta 20. juna 2021. 18:20\n„Nervozne reakcije koje dolaze iz Srbije pokazuju, nažalost, da na toj strani još nema spremnosti za takvu vrstu suočavanja sa istinom. Tome najbolje svedoči reakcija predsednika Srbije Aleksandra Vučića, koji Crnoj Gori prigovara što se ‘meša u pitanje Srebrenice’ i pita se ‘kakve veze ima Srebrenica sa Crnom Gorom'“, napisao je lider SDA.\nPrema njegovim rečima, Crnogorci i Crna Gora, kao i svi narodi i države koji pripadaju civilizovanom i demokratskom svetu svakako treba da se „mešaju u pitanje Srebrenice“.\n„Bilo koji zločin počinjen nad nedužnim ljudima, a naročito genocid, tiče se svakog pravednog i istinoljubivog čoveka na svetu, svakog naroda i svake države“, naveo je Izetbegović.\n„Posebno Crna Gora ima šta da kaže o genocidu koji je počinjen u Srebrenici, jer je politikom (Slobodana) Miloševićevog režima bila uvučena u agresiju na Bosnu i Hercegovinu i zlo koje je počinjeno širom Balkana“, naglasio je lider SDA.\nIzetbegović je dalje rekao da su Crnogorci u Skupštini Crne Gore, sa srebreničkim cvetom na reveru, pokazali da u njima živi hrabrost i istinoljubivost, koju oni jednom rečju zovu – čojstvom.\n„To čojstvo znači osvrnuti se za sobom, pogledati se u ogledalo i priznati da si napravio grešku i greh. Crnogorci su ovakvim odnosom, poput najvećih evropskih naroda, pokazali da su spremni da odbace istorijske zablude i da na temeljima istine, ma koliko ona nekad gorka bila, grade buduće odnose sa svojim okruženjem“, ocenio je on.\n„Nažalost, to se nije desilo i verovatno se neće ni desiti. Vučić se vraća samozavaravanju u kom bilo koji Srbin i Srbija nikad ne mogu biti krivi i odgovorni za počinjeno zlo. A krivi su“, ocenio je Izetbegović.\n„Pred oba suda pravosnažno je presudjeno da je u Srebrenici počinjen genocid. Pred Haškim tribunalom presudjeno je većini srpskog vojnog i političkog rukovodstva, a pred Medjunarodnim sudom pravde Srbija je, kao prva država na svetu, zbog nesprečavanja, proglašena krivom za kršenje Konvencije o genocidu UN-a“, naglasio je Izetbegović.\nDalje je naveo da, „iako su medjunarodni sudovi utvrdili krivicu pojedinaca i odgovornost sistema oličenog u Miloševićevom i (Radovana) Karadžićevom režimu, Vučić već godinama uporno krivicu želi ostaviti na teret kompletnog srpskog naroda, čime očito želi amnestirati zločince iz tog naroda i sistem koji ih je proizveo“.\n„To je pitanje na koje će Srbi i Srbija sami sebi morati dati odgovor. Pritom, morali bi imati na umu da su bežanje od suočavanja sa istinom, nove-stare zablude oličene u tzv. ‘srpskom svetu’ kao zameni za ‘Veliku Srbiju’, priprema za nove paternalizme, za tihe agresije i pokušaje dominacije, koji nikome ništa dobro neće doneti“, zaključio je Bakir Izetbegović.


Gradski većnici se saglasili oko raspodele mineralnog đubriva i utvrđivanja poreza na imovinu u narednoj godini - Raski Portal\nredakcija3 November 22, 2018\t0 Komentara\nNa sedamdeset drugoj (vanrednoj) sednici Gradskog veća grada Kraljeva, pred većnicima se našlo 12 tačaka.\nVeće je donelo Rešenje o raspodeli mineralnog đubriva KAN 27%N proizvođačima koji imaju upisane površine pod zasadima voća na teritoriji grada Kraljeva.\nOd 719 građana, koliko ih se prijavilo za raspodelu sredstava, samo jedan nije dobio veštačko đubrivo – budući da živi na teritoriji opštine Vrnjačka Banja, nije mogao da dobije đubrivo od grada Kraljeva. Maksimalna dodeljena količina je 350 kilograma. Kriterijumi, veoma jasni, doneti na sednici Vlade Republike Srbije, odnosili su se na količinu voća koju neko poseduje, površinu zasada pod voćem.\nU obraćanju medijima, gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić je naglasio da grad obezbeđuje značajna materijalna sredstva za razvoj poljoprivrede, više od 70.000.000 dinara, što je više od dva odsto gradskog budžeta, čime se svrstava u gradove koji najviše novca izdvajaju za svoje poljoprivredne proizvođače.\n„Izdvajamo i sredstva za kupovinu protivgradnih raketa, za šta smo ove godine potrošili 3.000.000 dinara, i sredstva kao pomoć protivgradnim strelcima, koji se od 15. aprila do 15. oktobra, za vreme protivgradne sezone, svakodnevno nalaze u stanju pripravnosti. Pored novca koji dobijaju od Republike, oni na godišnjem nivou i od grada Kraljeva dobijaju 24.000 dinara“, pojasnio je gradonačelnik.\nKako je istakao, ove godine je grad dobio dodatni novac od Republike, koji je opredelio za raspodelu veštačkog mineralnog đubriva.\n„Ako smo opredelili 70.000.000 dinara za poljoprivredu, nećemo reći da se ove godine nije javilo dovoljno poljoprivrednika u jednoj oblasti i mi zbog toga taj novac prebacujemo u ukupnu masu budžeta grada Kraljeva i trošimo ga za nešto drugo, već u ovo doba godine, u novembru, vidimo gde imamo višak novca u okviru sredstava opredeljenih za poljoprivredu, a gde imamo više zainteresovanih u odnosu na novac koji posedujemo, i onda izvršimo preraspodelu novca – ove godine za osiguranje, gde se mnogo više poljoprivrednika javilo zainteresovanih da osiguraju svoja gazdinstva. Potom šaljemo mišljenje i tekst konkursa Ministarstvu poljoprivrede, i kada dobijemo saglasnost, a očekujemo da ćemo je uskoro dobiti, na narednoj sednici Gradskog veća donosimo odluku i sva sredstva koja su planirana za poljoprivredu ostaju poljoprivrednim proizvođačima“, objasnio je gradonačelnik.\nČlanovi Gradskog veća su doneli i Rešenje o ustupanju Ugovora o finansiranju izgradnje nepokretnosti u javnoj svojini grada Kraljeva za korisnika OŠ „Braća Vilotijević“ Kraljevo i izdavanju u zakup.\nKako je objasnio gradonačelnik, postoji veliki broj ugovora koji su do sada potpisivani sa školama.\n„S obzirom na to da je grad osnivač škola, grad će preuzeti ovaj i još neke ugovore koje su do sada potpisivale mesne zajednice ili drugi subjekti čiji je osnivač grad Kraljevo“, rekao je Terzić.\nVećnici su doneli i zaključak kojim se prihvata Mišljenje Saveta za grb povodom zahteva preduzeća ORGANIC JUNIPER DOO Kraljevo, Žiča, za upotrebu Osnovnog grba. Kako je objasnio gradonačelnik, grad grb ne daje nekom ko prodaje alkoholna pića, ali daje fudbalskom ili košarkaškom klubu, sportskom ili kulturno-umetničkom udruženju, ustanovi kulture.\n„U komercijalne svrhe, u svrhe prodaje i proizvodnje alkoholnih pića, nećemo dozvoliti da grb grada Kraljeva bude korišćen. To je stav i Saveta za grb i Gradskog veća grada Kraljeva“, istakao je Terzić.\nČlanovi Gradskog veća su doneli zaključak o davanju saglasnosti na Rešenje o utvrđivanju prosečnih cena kvadratnog metra odgovarajućih nepokretnosti za utvrđivanje poreza na imovinu za 2019. godinu na teritoriji grada Kraljeva.\nPrema rečima predsedavajućeg Gradskim većem, za poslovne objekte u prvoj gradskoj zoni dolazi do određenog umanjenja, a do određenog uvećanja za stanove u prvoj zoni, s tim da malo uvećanje postoji i u drugim zonama, ali se uglavnom radi o gotovo istom iznosu ukupnih sredstava koja su planirana.\n„S obzirom na to da je popis nelegalno sagrađenih objekata izvršen na teritoriji grada Kraljeva urađen jako dobro, imamo značajno uvećanje prihoda na imovinu u 2017. godini u odnosu na 2016, u 2018. više u odnosu na 2017. S obzirom na to da se rešenja svakodnevno izdaju, očekujem da će biti veći prihod po ovom osnovu u budžetu grada Kraljeva i u 2019. godini u odnosu na danas“, zaključio je gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić.\nKraljevo: Obnovom fasada do uštede energije


Vučić: Intenzivna saradnja sa Bugarskom - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Vučić: Intenzivna saradnja sa Bugarskom\n2Piše: FoNet 15. maja 2019. 19.20 Izmenjeno: 17. maja 2019. 04.02\nVučić i Borisov Foto: EPA-EFFE/VASSIL DONEV (arhiva)\nVučić je izrazio zadovoljstvo što dve zemlje intenziviraju saradnju, ne samo kroz bilateralne odnose, nego i kroz rad Visokog saveta za saradnju Srbije, Bugarske, Rumunije i Grčke.\nIstakao je da taj kvadrilateralni format saradnje smatra veoma značajnim za razvoj dobrosusedskih odnosa, kao i za razvoj Srbije u ekonomskom i svakom drugom smislu. Vučić je istakao da će Srbija nastaviti da daje doprinos evropskoj agendi povezivanja regiona, pa je sa Borisovom posebno razgovarao o infrastrukturnim i energetskim projektima za povezivanje dve zemlje.\nPredsednik Srbije je obavestio Borisova o završetku radova na južnom kraku Koridora 10, najavivši da će poslednja deonica autoputa kroz Grdeličku klisuru u subotu biti otvorena za saobraćaj.\nAleksandar Vučić, bojko borisov, predsednik srbije, predsednik Vlade Bugarske\nSaradnja nikad na boljem nivou nije\nMaja Gačić kaže:\nZa ekonomski razvoj Srbije jako je bitna dobra saradnja sa nasim susedima, Bugarima.


Konkurs za projekte pomoći u zapošljavanju Roma › Made-in-Germany.rs\nNemačka organizacija za međunarodnu saradnju (GIZ) i Stalna konferencija gradova i opština (SKGO) raspisale su konkurs za izbor osam lokalnih samouprava, koje će podržati u realizaciji projekata inovativnih i održivih rešenja za zapošljavanje teže zapošljivih grupa stanovništva.\nKonkurs je otvoren do 14. juna, a realizuje se u okviru projekta “Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji – Inicijativa za inkluziju”, za čije finansiranje je GIZ obezbedio 1,2 miliona eura, ili 150.000 eura po projektu. Predlozi projekata treba da budu usklađeni sa nacionalnim i lokalnim strateškim dokumentima i da su namenjeni stvaranju novih prilika za zapošljavanje povratnika iz zemalja Evropske unije čiji su zahtevi za dobijanje azila odbijeni. Tu se pre svega misli na Rome, ali i na druge marginalizovane društvene grupe.\n– Ovo je prilika da se pomogne lokalnim samoupravama da odgovore na izazove u situaciji kada imaju veliki broj azilanata i ekonomskih migranata, uglavnom iz teško zapošljih grupa, među kojima je najviše Roma – objasnio je generalni sekretar SKGO Djordje Staničić, a prenosi agencija Beta.\nOn je istakao da je u prvoj fazi projekta, realizovanoj u prošloj godini, pomoć dobilo sedam lokalnih samouprava: Požarevac, Arilje, Sokobanja, Kučevo, Novi Pazar, Bečej i Mladenovac, za projekte od kojih su dva iz oblasti upravljanja otpadom, dva iz poljoprivrede, dva iz preduzetnišva i jedan iz oblasti socijalne zaštite, kao i da je zahvaljujući njima zaposleno više od 230 teže zapošljivih sugrađana.\n– Zapošljavanje i osnaživanje marginalizovanih grupa je veoma važno i potrebno je da u tome sarađuju nadležne institucija sa lokalnim samoupravama i civilnim društvom. Ovaj projekat je važan jer podrazumeva saradnju većeg broja opština i obezbeđuje egzistenciju ljudi koji najteže dolaze do posla – naglasila je Stana Božović, državna sekretarka u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja.\nPrema rečima Nenada Ivaniševića, zamenika predsednika koordinacionog tela za praćenje realizacije Strategije socijalne inkluzije Roma i Romkinja za period od 2016-2025. godine, podrškom projektima lokalnih samouprava jačaju se njihovi kapaciteti da sami nastave da traže načine za zapošljavanje teže zapošljivih grupa stanovništva, a da projekti nakon isteka finansiranja postanu samoodrživi.\nPredstavnica GIZ-a i vođa ovog projekta, Aleksandra Dimić – Ugrinaj, kaže da lokalne samouprave najbolje znaju koje su njihove potrebe i na koji način bi u njihovim sredinama mogli da se zaposle ljudi koji imaju određene veštine i znanje, a teško dolaze do posla. Ona je objasnila da lokalne samouprave u sprovođenju projekta zapošljavanja teže zapošljivih grupa imaju pomoć Ministarstva za rad, Nacionalne službe za zapošljavanje, SKGO, Tima za smanjenje siromaštva i socijalnih službi.\nOd Nemačke za inkluziju Roma 1,8 mil. €\nOd MiG na 04/06/2019 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nNemački Infineon kupuje američki Sajpres


KULTURA Predstavu režira Paolo Mađeli\nPredstava nastala u koprodukciji Narodnog pozorišta Sarajevo i Scene MESS\nZnačajna koprodukcija pozorišta i festivala\nFoto: (Foto: Fena)\n"Kavkaski krug kredom" jedan je od posljednjih, ali i najintrigantnijih komada dramatičara, pjesnika, pripovjedača, reditelj i teoretičara Bertolta Brehta (Brecht), koji će na sceni Narodnog pozorišta Sarajevo premijerno biti izveden 14. februara u režiji Paola Mađelija (Magelli).\nDirektor NPS-a Izudin Bajrović istakao je na današnjoj konferenciji za medije da je pozorište ugostilo dva značajna gosta. i to najznačajnijeg dramatičara svog vremena Bertolta Brehta te jednog od najznačajnijih teatarskih stvaralaca u današnjem vremenu Paola Mađelija.\nGlumac i v.d umjetničkog direktora Drame Ermin Sijamija naglasio je da svi u ovoj pozorišnoj kući imaju razlog da budu sretni, jer učestvuju, istražuju, rade i uživaju u radu s velikim rediteljem, dodavši da se oni koji učestvuju u predstavi mogu osjećati privilegiranima jer uče od tog velikog čovjeka.\nMađeli je istaknuo da ima dug prema Sarajevu, jer su mu nagrade koje je dobio na Festivalu MESS otvorile vrata Evrope.\nGovoreći o saradnji sa glumačkim ansamblom i ostalim saradnicima na predstavi, on je ustvrdio da je "ansambl za sada, jer su do premijere ostala još tri dana, uradio izvrstan posao".\n- Breht je snagom svog izraza stvorio dramu koja postavlja ozbiljna, prava pitanja. "Kavkaski krug kredom" za nas je vrlo značajna predstava i zanimljivo je da smo namjerno odabrali da je radimo u Sarajevu zbog pitanja koja ona dosta jasno i bez ustezanja postavlja - rekla je dramaturginja Željka Udovičić-Pleština.\nGlumac Miodrag Miki Trifunov smatra da je moralna obaveza sukobiti se s našom stvarnošću te pozvati historiju u pomoć.\n- Smatram da u 21. stoljeću mi koji imamo historijsko iskustvo ovom predstavom pokažemo i kažemo nemojte tako, razmislite o svom postojanju, razmislite šta činite, zbog čega činite - podvukao je Trifunov.\nPaolop Magelli NPS MESS


A1 Srbija je najbrža mobilna mreža u Srbiji\nA1 provereno najbrža moblina mreža u Srbiji za 2021. godinu 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.10.2021. / 10:54\nU aprilu ove godine naša kompanija je posle 14 godina poslovanja u Srbiji promenila ime u A1 Srbija i tada smo obećali korisnicima da od nas mogu da očekuju više. Uz podršku A1 Telekom Austrija Grupe, sproveli smo značajna unapređenja na mrežnoj infrastrukturi, proširili kapacitete 4G mreže i dodatno unapredili data servise. Čak 100 novih baznih stanica izgrađeno je za prvih 9 meseci 2021. godine, i u istom periodu ukupni radio kapaciteti su povećani za više od 35%. Priznanje Ookla je najbolja potvrda kvaliteta radova koje smo izveli i na kojima radimo i dalje, posebno zbog toga što je rezultat zasnovan na testiranju individualnih korisnika - izjavio je Nenad Zeljković, glavni direktor za tehniku A1 Srbija i A1 Slovenija.\nСве похвале, наставите тако.\nAhahahah svaka mreza kaze da je najbolja i najbrza u Srbiji 😂


SAD: Sprečen napad u ime ID\nAmerički sekretarijat za pravosudje saopštio je da su vlasti u državi Njujork uhapsile osobu koja je planirala da ubije civile u četvrtak uveče u ime grupe Islamska država.\nU saopštenju se navodi da je Imanjuel Lačman, star 25 godina, prilikom današnjeg prvog izvodjenja pred sud optužen za pokušaj pružanja materijalne podrške Islamskoj državi.\nU sudskim dokumentima se takodje navodi da optuženi tvrdi da je dobio uputstva od člana Islamske države u inostranstvu i da je nameravao da izvrši oružani napad na civile u restoranu ili baru u gradu Ročester u državi Njujork.\nPomoćnik sekretara za pravosudje Džon Kardin saopštio je da je napad trebalo da bude izvršen u četvrtak uveče, ali da su, “srećom službe za primenu zakona uspele da intervenišu i osujete Lačmanov plan”.\nGlavni agent FBI-a za zapadni deo države Nujork, Adam Koen rekao je da je, mada je ovaj napad sprečen, njegova agencija i dalje zabrinuta zbog činjenice da “pojedinci u inostranstvu koriste internet da bi naveli osobe u Sjedinjenim Državama da vrše nasilje u mestima u kojima žive”.


Vesti online / Vesti / Svet / Haos u Geteborgu: Marš Nordijskog pokreta otpora, policija masovno hapsila\nSukob neonacista i policije u Geteborgu\nNa maršu koji je organizovao Nordijski pokret otpora (NMR) okupilo se stotine pristalica, a kako je policija objavila na svom veb-sajtu, najmanje 20 osoba je uhapšeno, a jedan policajac je lakše povređen, prenosi Rojters. Portparol policije rekao je državnoj švedskoj televiziji da je još deset osoba uhapšeno.\nPolicija je u očekivanju nasilja pozvala pojačanje iz svih policijskih stanica u Švedskoj i dodala 350 privremenih kreveta u policijsku garažu.\nKako se navodi, u Švedskoj, članstvo u nacističkim organizacijama nije zabranjeno i pokret Nordijski otpor je dobio dozvolu policije za održavanje marša.\nSVET Video: Jedna žena protiv 300 neonacista!\nSVET Haos u Solunu: Desničari zapalili sedište antifašista (VIDEO)


VTKBiH apeluje na usvajanje podzakonskih akata o carinskoj politici BiH - Privredna štampa\nVTKBiH apeluje na usvajanje podzakonskih akata o carinskoj politici BiH\nVanjskotrgovinska komora Bosne i Hercegovine apeluje na nadležne institucije da hitno usvoje podzakonske akte vezane za implementaciju Zakona o carinskoj politici Bosne i Hercegovine kako bi se privrednicima omogućilo da pravo koje im je propisano Zakonom i ostvare.\nZakon o carinskoj politici BiH je rađen u okviru Tvvinning projekta EU, koji je objavljen u „ Službenom glasniku BiH”, broj 58/15. Zakonski rok za izradu provedbenih akata bio je šest mjeseci od usvajanja Zakona, tj. isti su trebali biti doneseni do 29.01.2016.g, ali nažalost do dana današnjeg provedbeni akti koje treba da predloži Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje BiH nisu doneseni. Nedonošenjem provedbenih akata onemogućena je primjena Zakona o carinskoj politici BiH.\nVanjskotrgovinska komora BiH je zaprimila veliki broj zahtjeva od strane privrednika povodom problema sa kojima se suočavaju zbog ograničenja koje im nameće nemogućnost primjene Zakona o carinskoj politici BiH.\nNaime, nepostojanje provedbenih akata je privrednicima Bosne i Hercegovine nametnulo ogromnu barijeru u poslovanju, zbog čega su pored redovnih postojećih problema koje karakteriše tržište Bosne i Hercegovine poput niskog nivoa proizvodnje, loše strukture izvoza, visokih poreza, nedovoljne podrške razvoju i si., privrednici suočeni sa novom barijerom – nemogućom primjenom Zakona o carinskoj politici BiH.\nVanjskotrgovinska komora BiH, u proteklih nekoliko mjeseci, obraćala se i Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje BiH i Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, kao i Izvoznom vijeću Bosne i Hercegovine, Važno je napomenuti da je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH podržalo inicijativu privrednika te takođe uputilo urgenciju Upravnom odboru Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\nMnogi privrednici nisu bili u mogućnosti osloboditi se uvoznih dažbina prilikom uvoza opreme za proizvodnju koja se ne proizvodi u Bosni i Hercegovini, a koja se uvozi za novu ili proširenje postojeće proizvodnje ili modernizaciju, tj. osavremenjivanje postojeće proizvodne tehnologije, a kojim se obavlja neposredna proizvodna djelatnost (u skladu sa odredbama iz člana 207. Zakona o carinskoj politici u Bosni i Hercegovini). Takva situacija još traje i nezadovoljstvo od strane privrednika je sasvim opravdano.\nZa kompanije koje žele da modernizuju svoju proizvodnju te prošire svoj proizvodni kapacitet, a ovim putem naglašavamo da se radi o kompanijama iz metalne i elektro industrije, drvne i tekstilno obućarske, donošenje odgovarajućeg provedbenog akta u velikoj mjeri pružilo bi dodatni impuls podizanju proizvodnje a samim time i njihove konkurentnosti.\nNaime, da bi Zakon o carinskoj politici BiH postao operativan potrebno je donijeti sljedeće provedbene propise (koje shodno članu 208. Ili članu 276. tog zakona donosi Vijeće ministara BiH na prijedlog Upravnog odbora UINO BiH) – Odluka o sprovođenju Zakona o carinskoj politici i Odluka o uslovima i postupku ostvarivanja prava na oslobođanje od plaćanja uvoznih dažbina, kojom se shodno članu 208. Zakona propisuju uslovi i postupak ostvarivanja prava na oslobođanje od plaćanja uvoznih dažbina pri puštanju robe u Slobodan promet u slučajevima propisanim članom 207. Zakona i ograničenja u pogledu raspolaganja robom koja je oslobođena od plaćanja uvoznih dažbina. Iz Uprave za indirektno oporezivanje BiH Spoljnotrgovinska komora BiH je obaviještena da je prednacrt Odluke o uslovima I postupku ostvarivanja prava na oslobođanje od plaćanja uvoznih dažbina je pripremljen te usklađen sa carinskim uredbama EU koje uređuju područje carinskih povlastica u EU. Takođe, nedavno je UO UINO BiH pokrenuo aktivnosti vezane za usklađivanje člana 26. Stav 2. Zakona o porezu na dodanu vrijednost sa članom 207. Zakona o carinskoj politici u Bosni i Hercegovini što VTK BiH podržava ali ujedno izražava bojazan da će i ova procedura donošenja ove Odluke uzeti i previše vremena.\nNaime, Uprava za indirektno oporezivanje BiH je stava da obje ove Odluke od krucijalnog značaja za privredu ne mogu biti operativne prije 01.01.2018. godine, dok je stav Spoljnotrgovinske komore BiH, Izvoznog Vijeća BiH te privrednika da nisu izneseni dostatni argumenti za nedonošenje barem jedne Odluke i to prvenstveno Odluke uslovima i postupku ostvarivanja prava na oslobođanje od plaćanja uvoznih dažbina naročito jer su već pokrenute određene aktivnosti.\nVanjskotrgovinska komora BiH posebno naglašava neophodnost što skorijeg donošenja navedene Odluke budući da bi Odluka o uslovima i postupku ostvarivanja prava na oslobođanje od plaćanja uvoznih dažbina u značajnom obimu podstakla privrednike da modernizuju svoju opremu i proizvodnju, lako je teško govoriti o detaljnim brojevima kako bismo iskazali značaj donošenja ove Odluke, sa pravom možemo reći da bi za svaku ozbiljniju kompaniju, a prevashodno izvoznika iz BiH, primjena Odluke mjerila se u uštedama od hiljade KM na osnovu uštede od oslobađanja od plaćanja uvoznih dadžbina, navode iz VTK BiH.\npodzakonski aktiTvvinning projekatVTK BiHZakon o carinskoj politici BiH\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Mirko Šarović učestvuju na Globalnom turističkom ekonomskom forumu 2017 (Global Tourism Economy Forum, GTEF),…\nPo pozivu iz Fabrike čarapa „Ključ“ Sarajevo, direktor Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH (FIPA-e) Gordan Milinić je…


Crnogorski DF: BIA Srbije nema dokaza o umešanosti DF-a u pokušaj terorizma – NovostiDana.rs\nCrnogorska opoziciona partija Demokratski front (DF) saopštila je danas da Bezbednosno-informativna agencija Srbije ne raspolaže dokazima ili informacijama o umešanosti državljana Crne Gore u navodni pokušaj terorizma na izborni dan.\n„BIA ne raspolaže dokazima ili informacijama da je bilo koji državljanin Crne Gore učestvovao u bilo kakvim kriminalnim radnjama vezanim za prošlogodišnja dešavanja u vezi izbora 16. oktobra u Crnoj Gori“, saopštio je DF-a posle susreta jednog od čelnika tog saveza Andrije Mandića s premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nMandić i Vučić su se sastali u Beogradu. To je njihov treći susret u poslednjih par meseci i od otvaranje istrage o pokušaju terorizma na izbornu dan u Crnoj Gori.\nTužilaštvo sumnjiči dvojicu čelnika Fronta, Mandića i Milana Kneževića za umešanost u neuspeli plan, a Skupština im je ukinula imunitet.\nSastanak s Vučićem je organizovan na interesovanje Mandića.\nDodaje se da je na sastanku dogovorena gradnja Srpske kuće u Podgorici, čiju će gradnju finansirati Vlada Srbije.\n„U Srpskoj kući će, na osnovu dogovora Mandića i Vučića, biti smeštene najvažnije kulturno-prosvetne institucije srpskog naroda u Crnoj Gori. Dogovorena je i kontinuirana pomoć i za druge institucije srpskog naroda, koje neće biti smeštene u ovom prostoru“, navodi se u saopštenju DF-a.\nU eksploziji uništeno vozilo komandira interventne policije u Baru


Napredna pretraga datoteka na Windows 10 operativnom sistemu\nU mnoštvu datoteka koje imamo na računaru jedna se lako zagubi. Možemo da je pronađemo uz pomoć naprednih alata, bitno je da se sećamo ili dela imena, datuma izmene ili nekih pojmova iz sadržaja.\nPrethodno smo već pisali o programima koji mogu da se koriste za pretragu računara, ali pre nego što pristupite njima isprobajte načine pretrage koje nudi sam operativni sistem. Savete za sedmicu (Windows 7), možete naći ovde, a danas pričamo o desetki (Windows 10).\nOtvorite folder u kome se možda nalazi zagubljena datoteka i pritisnite F3. Pojaviće se novo polje Search (Pretraga).\nI tu će se pojaviti novi meni za naprednu pretragu dokumenata ili celog računara. Datoteke možete pretraživati po tome kada se menjane, po tipu, imenu, veličini i sadržaju. Za pretragu po imenu ukucajte deo imena u polje za pretragu a potom rezultate filtrirajte po jednom od ponuđenih kriterijuma.\nMajkrosoft Teams sadrži dosta toga, ćaskanja, prezentacije, dokumenta, snimke. Neretko se desi da se pogubimo …


Cveće i sveće za Zorana Đinđića - 12.03.2016, Sputnik Srbija\nRuski demineri deaktivirali 200 eksplozivnih naprava u DNR i LNR\nCveće i sveće za Zorana Đinđića\nPovodom 13 godina od ubistva premijera Zorana Đinđića u Aleji velikana na Novom groblju u Beogradu porodica, prijatelji, stranačke kolege i građani od jutros mu... 12.03.2016, Sputnik Srbija\n12:35 12.03.2016 (Osveženo: 15:16 12.03.2016)\n© Tanjug / Oksana ToskićCveće\nPovodom 13 godina od ubistva premijera Zorana Đinđića u Aleji velikana na Novom groblju u Beogradu porodica, prijatelji, stranačke kolege i građani od jutros mu odaju poštu, polaganjem venaca i paljenjem sveća na njegovom grobu.\nTrinaest godina od ubistva Zorana Đinđića\n12 Mart 2016, 09:10\nDelegaciju DS–a predvodio je predsednik Bojan Pajtić, koji je sa Đinđićevom suprugom Ružicom položio cveće i upalio sveću.\nPoštu Đinđiću odali su i funkcioneri te stranke Nataša Vučković, Balša Božović, Dragan Šutanovac, Dušan Petrović, Slobodan Milosavljević, Aleksandra Jerkov…\nNekadašnji potpredsednik DS–a i lider „Levice Srbije“ Borislav Stefanović takođe je odao poštu ubijenom premijeru.\nRanije danas su članovi Vlade, na čelu sa premijerom Aleksandrom Vučićem, položili venac na spomen–ploču na mestu gde je pre 13 godina Đinđić ubijen.\n© Tanjug / Oksana ToskićČlanovi Vlade Srbije polažu venac povodom godišnjice smrti Zorana Đinđića\nČlanovi Vlade Srbije polažu venac povodom godišnjice smrti Zorana Đinđića\nU organizaciji DS–a biće održano i finalno takmičenje u besedništvu u Đinđićevu čast, a u „Mikser hausu“ biće izvedena predstava „Ubiti Zorana Đinđića“ Rajka Đurića i Zlatka Pakovića.\nČlanovi i simpatizeri Liberalno-demokratske stranke i Socijaldemokratske stranke krenuli su u "Šetnju za Zorana", kojom odaju počast pre 13 godina ubijenom premijeru Srbije.\nKolonu od nekoliko stotina građana, sa belim ružama u rukama, predvodili su Čedomir Jovanović i Boris Tadić. Šetnja je išla centralnim gradskim ulicama do zgrade Vlade Srbije i dvorišta u kojem je ubijen Đinđić, a potom se nastavila do Aleje velikana na Novom groblju, gde je Đinđić sahranjen.\n© Tanjug / Oksana ToskićTradicionalna "Šetnja za Zorana"\nTradicionalna "Šetnja za Zorana"\nNešto kasnije, cveće u ime Nove stranke položio je Zoran Živković.\nI u Kragujevcu su građani i članovi DS-a i Zajedno za šumadiju šetnjom obeležili 13 godina od Đinđićevog ubistva. U njegovu čast, palili su sveće i polagali cveće pored spomen-ploče Zoranu Đinđiću, u ulici koja nosi njegovo ime.\nĐinđić je ubijen ispred sedišta Vlade Srbije 12. marta 2003. godine.\nZbog organizovanja ubistva premijera na 40 godina zatvora osuđen je bivši komandant „crvenih beretki“ Milorad Ulemek. Na istu kaznu osuđen je i Zvezdan Jovanović, neposredni izvršilac ubistva i bivši Ulemekov zamenik.\nPolitička pozadina ubistva Zorana Đinđića još nije otkrivena.\nUŽIVO Ukrajinske snage granatiraju DNR, U Zaporožju isključuju povratak pod kontrolu Kijeva07:05 Ruski demineri deaktivirali 200 eksplozivnih naprava u DNR i LNRJuče, 21:53


MUP na Sajmu\nNa Beogradskom sajmu u toku su dve srodne manifestacije – Međunarodni sajam prevencije i reagovanja u vanrednim situacijama i Međunarodni sajam zaštite imovine i lica. Oba sajma privlače istu publiku, ali i mnogi izlagači mogu da se predstave i u hali 1 – na 112 EXPO i u hali 3 – na sajmu iSEC.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova republike Srbije, preciznije Sektor za vanredne situacije, generalni je pokrovitelj manifestacije 112 EXPO, ali se MUP i veoma detaljno predstavio na Međunarodnom sajmu zaštite imovine, lica i poslovanja.\nModerno poslovanje više se ne može zamisliti bez korišćenja savremenih tehnologija i soficistirane opreme u gotovo svim oblastima rada. Negativna strana korišćenja različitih dostignuća su potencijalne zloupotrebe novih tehnologija, ali MUP se intenzivno i uspešno bori i usavršava tehnologije pomoću kojih reaguje preventivno i omogućuje da kompanije i pojedinci što bezbednije komuniciraju i rade.\nNa svom štandu MUP je, između ostalog, izložio različite savremene sisteme u funkciji javne bezbednosti – radare za proveru brzine, alkometre, droga testove. Pored toga, na otvorenom prostoru MUP je predstavio svoje mobilne jedinice, vozila interventnih brigada, komandna vozila. Prikazana su i vozila za različite namene, a posetioci Beogradskog sajma mogu da vide minersko bure za prenos opasnih materija i sumnjivih paketa.


Beta 20. marta 2021. 13:20\nPredsednik Stranke slobode i pravde (SSP) Dragan Djilas izjavio je danas da je cilj te partije da se „politička kriza“ u Srbiji „ne prelije na ulice“ i da niko od SSP-a ne želi da dodje do nasilnih protesta.\n„Zbog toga želimo da razgovaramo, uz jasnu i preciznu definiciju, s predstavnicima Evropskog parlamenta, da zaista vide šta se ovde dešava i koje mere trebaju da se preduzmu. O formatu i predstavnicima ćemo se izjasniti kada vidimo kakav je plan koji se stalno menja zbog korone. Da li ćemo uopšte biti u prostoriji (gde ćemo razgovarati), to ne znam“, naveo je Djilas.\nLider SSP-a je ocenio da se odnos stranih država menja prema predsedniku vladajuće stranke i Srbije Aleksandru Vučiću. Rekao je da su za tu promenu zaslužne nevladine organizacije i opozicione stranke koje „su učinile sve da Evropi predstave pravu sliku“ o Srbiji i da očekuju podršku EU za uspostavljanje medjustranačkog dijaloga o izbornim uslovima.\n„I dalje se koriste najstrašnije reči, a ljudi koji bi trebalo da vode dijalog, čine sve da do dijaloga ne dodje… Niko ne očekuje da će izbori biti demokratski (kao posle 5. oktobra 2000. godine), ali očekujemo minimum minimuma: da na laži o nama možemo da odgovorimo, da ljudi, ne samo opozicioni političari, napokon mogu da dodju do javnog servisa, da sprečimo pritiske na birače“, izjavio je Djilas.\nNa pitanje kada očekuje smenu vlasti, Djilas je rekao da je Srbija „mnogo blizu toga“ i da se po istraživanjima i razgovorima s gradjanima „vidi kolika je razlika u odnosu na pre godinu ili dve“.\n„Vučić zna da ne može da pobedi na predsedničim izborima, da ne može da pobedi na parlamentarnim izborima pod uslovima koje smo tražili. Ja očekujem izbore već do kraja godine, i da ćemo 2022. godine pokazati kako Srbija može da izgleda“, ocenio je lider SSP-a.\nKomentarišući smrt advokata Vladimira Cvijana, o kojoj je javnost obaveštena tek tri godine kasnije, Djilas je kazao da taj slučaj „budi dosta zebnje“, s obzirom da nema nikakvih podataka o okolnostima smrti tog bivšeg sekretara predsednika Srbije i visokog funkcionera SNS-a.\n„Oni koji imaju podatke, dužni su da ih saopšte, kao i zašto je zaključeno da to nije bila nasilna smrt. Šta god da se desilo, njegova porodica je ostala bez tog čoveka, i zato pazimo na reči koje koristimo“, kazao je Djilas.


Ako prilika ne zakuca na vrata, napravi vrata - Zrenjaninski IKT klaster\nAko prilika ne zakuca na vrata, napravi vrata\nAktivnosti klastera, Vesti\nPredsednik Upravnog odbora Zrenjaninskog IKT klastera i osnivač WEBIZ-a, brenda edukativnih događaja, održao je u oktobru motivaciono predavanje pod nazivom „Ako prilika ne zakuca na vrata, napravi vrata“ , na Tehničkom fakultetu „Mihajlo Pupin“ u Zrenjaninu.\nPrisutnima se istom prilikom obratio i Miša Živanov iz gaming kompanije Eipix iz Novog Sada.\nKovač je studentima istakao značaj njihovog međusobnog povezivanja, umrežavanja i komunikacije, što će im biti naročito korisno u daljem radu. Po njegovim rečima, najveći kapital koji će studenti kasnije poneti sa fakultete jesu upravo ljudi koji ih trenutno okružuju:\n– Cela WEBIZ priča vrti se oko toga, neformalnog obrazovanja i networkinga, a mi kroz predavanja studentima želimo baš na to da ukažemo. Želimo da ih upoznamo i sa onim što smo mi okupljeni u WEBIZ-u postigli i da im predočimo šta mogu da očekuju na narednom okupljanju – objasnio je Kovač.\nOn je dodao, da se predstavnici Weabiz-a svake godine trude da dođu na Tehnički fakultet „Mihajlo Pupin“, upoznaju se sa novom generacijom studenata i ispričaju im motivacionu priču, šta sve mogu da očekuju od svog formalnog obrazovanja, a posebno, šta treba da rade tokom studiranja, osim sticanja znanja na klasičnim predavanjima, te kako da nadograde znanje koje će tu steći.


Većina građana ne zna koji je glavni grad Republike Srpske – Kakanj-X\nVećina građana ne zna koji je glavni grad Republike Srpske\nNa 18 sep, 2018 296\nIstraživanje je realizovano od 1. do 10. septembra 2018. godine za vlastite potrebe agencije, javlja agencija Fena\nPo Ustavu Republike Srpske Istočno Sarajevo je glavni grad i to zna 21,7 posto stanovnika tog bh. entiteta, dok 56 posto smatra da je to Banja Luka, pokazalo je istraživanje koje je realizovala Agencija „Prime Communications“.\nDa je Istočno Sarajevo glavni grad Republike Srpske mišljenja je 13,9 posto ispitanih građana, saopćeno je danas iz ove agencije.\nU istraživanju je učestvovalo 1.000 ispitanika, a primijenjena je tehnika usmenog intervjua, na osnovu unaprijed pripremljenog upitnika.\nPopulacija reprezentovana istraživanjem je definisana kao opća populacija RS-a, starija od 18 godina.\nIstraživanje je realizovano od 1. do 10. septembra 2018. godine za vlastite potrebe ove agencije.


Bosna i Hercegovina preuzima nebo od Srbije i Hrvatske - Stolac.co\nSve je spremno da Bosna i Hercegovina 5. prosinca ove godine preuzme kontrolu gornjeg dijela neba, potvrdio je za Radio Slobodna Evropa Igor Pejić, sekretar u Ministarstvu prometa i komunikacija BiH.\nGornji dio neba, iznad 10.000 metara nadmorske visine, od 1998. kontroliraju Srbija i Hrvatska.\nPredsjedništvo Bosne i Hercegovine odobrilo je u srpnju Nacrt za pregovore za zaključivanje novih međudržavnih sporazuma sa susjednim zemljama, čime je omogućeno da se krene u realizaciju za kontrolu gornjeg dijela bh. neba.\nDa je sve spremno za preuzimanje bh. neba, potvrđuje za RSE i Rade Zucić, stručni suradnik za odnose s javnošću u Agenciji za pružanje usluga u zračnoj plovidbi Bosne i Hercegovine, prenosi N1.\nBosna i Hercegovina je već godinama u procesu preuzimanja kontrole u zračnoj plovidbi iznad svog teritorija.\nOd 1995. do 2014. godine nije imala ni kontrolu nad dijelom svog zračnog prostora do visine od približno 10.000 metara (32.500 stopa).


Duvanska industrija Bujanovac se prodaje za dva miliona evra\nPočetana cena za prodaju Duvanske industrije Bujanovac (DIB) je oko 2,06 miliona evra, oglasilo je Ministarstvo privrede Republike Srbije.\nJumko iz Vranja ima plan, prodaja ili stečaj?\nDo kraja maja ističe rok za zaštitu 11 velikih preduzeća u Srbiji od naplate potraživanja. Prema donetoj odluci ova preduzeća do tog roka trebalo je da budu prodata ili da odu u stečaj.\nHolding "Elektronska industrija" iz Niša otišao u stečaj\nPrivredni sud u Nišu otvorio je postupak stečaja nad holding preduzećem "Elektronska industrija" iz Niša na predlog Agencije za privatizaciju, a zbog, kako se navodi, nedonošenja odluke o modelu i metodu privatizacije u roku određenom zakonom.


Mercedes spaja svoje elitne brendove u jednu diviziju - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nKao što je navela publikacija Automotive News Europe, ova vest zvanično će biti obelodanjena tokom 2021 Munich Auto Show sajma automobila, sledećeg septembra.\nPošto tri podbrenda poseduju različite ciljne grupe na tržištu, izvršni direktor kompanije Daimler, Ola Kalanuis, veruje da bi oni sarađivali daleko bolje pod istim menadžerskim telom, jer su svi fokusirani na visoke prodajne margine. Najbolji kandidat za upravljanje AMG, Maybach i G-Class udruženim odeljenjem, jeste trenutni izvršni direktor Mercedes-AMG brenda.\nAMG će nastaviti da predstavlja brend orijentisan na performanse unutar Daimler grupacije, dok će svoje prve električne modele ponuditi tokom sledeće godine, zajedno sa One hiperautomobilom pokretanim F1 hibridnom tehnologijom. BMW M, glavni rival Audi Sport brenda, ternutno nudi širok opseg modifikovanih modela baziranih na Mercedes-Benz hečbek, sedan, kupe, kabriolet i SUV modelima, svih veličina i oblika, a ovaj trend će se nastaviti sa fokusom na smanjivanju kapaciteta motora i elektrifikaciji automobila.\nMaybach trenutno poseduje opseg sa dva modela sastavljen od luskuznih verzija S-Class limuzina i GLS velikom premijum SUV segmentu. Nakon njihovog prvog i ne toliko idealnog pokušaja oživljavanja brenda tokom dvehiljaditih, Daimler je pružio Maybach modelima drugu šansu, vezujući ih uže sa Mercedes-Benz proizvodima kako bi kreirali vrhunska izdanja određenih serija, polako gradeći lični karakter i identitet ovog najluksuznijeg proizvođača. Cilj je predstavljalo uspostavljanje brenda koji će postati glavni rival kompanijama Bentley i Rolls-Royce.\nKao ništa manje važan, G-Class podbrend zasniva svoje postojanje na luksuznim terencima i poseduje planove proširenja svog opsega izvan G-Wagen segmenta. Pored predstojećih 4×4² modela, koji će dobiti lična AMG izdanja, takođe možemo očekivati i potpuno električne EQG modele, kao linije terenskih vozila sa mogućnošću nultih emisija izduvnih gasova.\nPrvi čovek za odnose sa javnošću iza Daimler grupacije, izjavio je za Automobilwoche publikaciju, kako će sva tri brenda zadržati svoju samostalnost, jak identitet i razvijene korporativne kulture, ali će njihovo poslovanje postati prošireno i učiniti da budu još bolji. Nemačka kompanija nije još uvek finalizirala novu poslovnu strukturu unutar grupacije.\n29.09.2021 Lifestyle - Biz\nKina zvanično zabranjuje kriptovalute i proglašava ih ilegalnim\nKineska centralna banka udvostručila je svoje napore za rušenje kriptovaluta i objavila je zvanično da su sve transakcije koje uključuju kriptovalute nelegalne, efektno signalizira...


Gradonačelnik Bakić: Verujem da je pred dizačem tegova Tamašom Kajdočijem blistava budućnost\nVuk Stosic 23.06.2022. 14:18h\nGradonačelnik Subotice Stevan Bakić sastao se danas, u Gradskoj kući, sa takmičarem subotičkog Kluba dizača tegova Spartak i reprezentativcem naše zemlje, Tamašom Kajdočijem, koji je na nedavno održanom Evropskom prvenstvu u dizanju tegova u Tirani oborio tri nacionalna rekorda, i trenerom u KDT Spartak i pomoćnim trenerom u nacionalnoj selekciji Srbije, Ervinom Rožnjikom. Gradonačelnik Bakić je, tim povodom, izjavio da je malo lokalnih samouprava gde gradonačelnik ili predsednik opštine ima toliko prilika da se sretne sa sjajnim lokalnim sportistima iz, kako je rekao, jednostavnog razloga što u kontinuitetu postižu izvanredne uspehe koji prevazilaze okvire lokalne zajednice.\n„Tamaš Kajdoči je napravio istorijske uspehe početkom ovog meseca na Evropskom prvenstvu u dizanju tegova u Tirani. Osvojio je sedmo mesto, što je prvi put u istoriji da se takmičar iz Srbije plasira među deset najboljih u seniorskoj konkurenciji. Do tog rezultata stigao je tako što je postavio čak tri nova nacionalna rekorda. U disciplini trzaj podigao je 177 kilograma, a u izbačaju 226 kilograma što, kako mi je saopšteno tokom današnjeg susreta, u čitavom regionu nikada niko nije podigao u izbačaju. Treći rekord je u biatlonu, sa ukupno podignutih 403 kilograma, čime je zauzeo sedmo mesto u totalu“, naveo je gradonačelnik Bakić.\n„Ponosni smo i na njihov Klub dizača tegova Spartak koji je apsolutno dominantan u Srbiji. Osvojili su 23 ekipne titule, od kojih poslednjih 17 u nizu, a u više kategorija drže nacionalne rekorde. Pred Tamašom, koji ima 25 godina, je blistava budućnost i ja zaista verujem da će ga predstojeća velika takmičenja, a to su dva evropska i dva svetska prvenstva od kojih se jedno krajem ove godine održava u Kolumbiji, voditi ka njegovom glavnom cilju – plasmanu na Olimpijske igre u Parizu 2024. godine, gde mu predviđam sjajan rezultat. Na Grad Suboticu u ostvarenju tog cilja možete da računate, potrudićemo se da vam se obezbede pristojni uslovi da možete da se skoncentrišete samo na rezultate koji se od vas i očekuju, tim pre što su i uspešni sportisti najbolji ambasadori i ovog grada, i naše zemlje. Kajdočiju, njegovom treneru Rožnjiku i Klubu dizača tegova Spartak želim mnogo sreće i uspeha u daljem radu“, naglasio je gradončelnik Stevan Bakić.\n1 / 9 Foto: Grad Subotica/Strahinja Babović\n„Bez podrške Grada Subotice ne bismo mogli da ostvarimo ove istorijske rezultate. Naš klub je osnovan 1948. godine, sledeće godine obeleževamo 75 godina postojanja i rada i činjenica je da smo u tom periodu napravili velike rezultate. Nadam se da su najveći uspesi tek pred nama, ključ je upravo sjajni Tamaš Kajdoči, jedan od najtalentovanijih dizača tegova ikada sa ovih prostora. Pripremamo se za Svetsko prvensto u Kolumbiji i želimo da odbranimo titulu ekipnog prvaka države, a posebno me raduje što se mladi Subotičani sve više interesuju za dizanje tegova. Zahvalan sam što se naš rad, trud i ljubav prema ovom sportu priznaje, što nas je gradonačelnik Bakić svečano ugostio i što nam je na taj način ukazano da se sve što činimo ceni i poštuje“, rekao je Ervin Rožnjik.


POMOZIMO - Dnevni centar za decu sa posebnim potrebama „Zračak“\nProdavnica široke potrošnje Rasadnik bilja Prodavnica odeće Građevinski materijal Tradicionalni proizvodi Hrana za životinje Lekovito bilje Cvećara Gvožđara Atelje Mesara Tradicionalni prehrambeni proizvodi\n» POMOZIMO - Dnevni centar za decu sa posebnim potrebama „Zračak“\nObaveštavamo Vas da je Dnevni centar za decu sa posebnim potrebama „Zračak“ počeo sa radom avgusta meseca ove godine u prostorijama Osnovne škole „Dimitrije Tucović“ u Čajetini. Ovaj dnevni centar pohađa desetoro dece iz raznih delova opštine Čajetina a koja imaju različite potrebe.\nNapominjemo da oni do sada nisu bili obuhvaćeni sistemom redovnog školovanja kao ni specijanim obrazovanjem. Za njihovu edukaciju su nam potrebna razna didaktička sredstva i materijal, pa Vas molimo da, ukoliko ste u mogućnosti podržite i pomognete ovaj projekat sa novčanim sredstvima koja ste spremni da izdvojite.\nTim gestom ćete pomoći ovu decu koja uglavnom potiču iz ugroženih porodica, da se socijalizuju i uključe u život lokalne zajednice.\nUkoliko ste u mogućnosti da nam pomognete, sredstva možete uplatiti na sledeći žiro-račun:\nUnapred hvala na razumevanju i saradnji!\nOpština Čajetina brine o deci sa posebnim potrebama\nUlepšajmo detinjstvo deci sa posebnim potrebama- Zajedno za osmeh više!