Srpska elita i Francuska – nade i očekivanja (1894–1914)\nSrpski intelektualci krajem 19. i početkom 20. veka, svesni složenosti međunarodnih odnosa i položaja Srbije, u svojim brošurama i knjigama razmatrali su pitanja od vitalnog značaja za dalji razvoj srpske države. Istorija Srbije na početku 20. veka obeležena je sukobom Austrougarske i Srbije, što se odrazilo i na stavove srpske elite. Srpsko nacionalno pitanje, odnosno konačno rešavanje Istočnog pitanja i odupiranje austrougarskim pritiscima, bilo je ključno za srpsku državu, kao i srpski narod koji je živeo na prostoru Osmanskog carstva i Habzburške monarhije. Tekstovi objavljivani u srpskoj štampi, brošure i knjige otvarali su prostor za polemike. Odnosi Srbije sa velikim silama u sklopu rešavanja srpskog pitanja, bili su tema ne samo sastanaka političara i državnika, već i prijateljske razmene mišljenja intelektualaca. Školovanje u inostranstvu, korišćenje strane literature i održavanje kontakata i veza sa sredinom obrazovanja, oblikovalo je stavove srpskih intelektualaca. Sa razvojem srpske štampe i prevođenjem tekstova, brošura i knjiga sa francuskog na srpski jezik, tekstovi najpoznatijih francuskih književnika, naučnika i političara postali su dostupni širim slojevima obrazovanog srpstva. Pisana reč kao sredstvo komunikacije i razmene ideja između francuskih pisaca i srpskih čitalaca uticala je na sliku Francuske među Srbima, kao i definisanje očekivanja Srbije od njene politike prema Balkanu.\nFrancuska literatura o Osmanskom carstvu, Bosni i Hercegovini i Austrougarskoj, a posebno dela opšteg političkog karaktera, postali su putokaz za rešavanje problema u kojima su se našli Srbija i srpski narod. Francuski listovi La Revue bleue, Le Journal des debats i La Revue des Deux Mondes uz francuske dnevne listove Le Figaro i Le Matin, redovno su čitani u krugovima visokih državnih funkcionera, finansijera, naučnika i publicista širom Evrope, dakle, i među srpskom elitom. Najznačajniji i najinteresantniji tekstovi iz pomenutih prestižnih časopisa i listova prevođeni su i štampani u srpskim časopisima ili kao odvojene brošure. Ponekad su ih pratili komentari ili tekstovi srpskih intelektualaca. Francuski stav o aktuelnim događajima, pojavama i procesima međunarodnih odnosa, analiziran je od strane srpskih intelektualaca i državnika posebno u okviru dva ključna časopisa epohe: Dela i Srpskog književnog glasnika. U svojim tekstovima, kao i u diplomatskoj prepisci, srpski intelektualaci prezentovali su i svoja očekivanja od Francuske.\nKilometrima udaljena od Srbije, Francuska nije direktno i sudbinski, zainteresovana za pitanje Balkana. Ipak, krajem 19. veka, promena srpske spoljne politike, pokušaj da se napravi otklon od Austrougarske i sklapanje Francusko-ruskog sporazuma (1893. godine) uticali su da se pojača interesovanje i kod Francuza i kod Srba. Srpska elita okrenula se analizi odnosa prema velikim silama, pre svega onima na Zapadu, tj. Francuskoj i definisanju svojih očekivanja. Prva manifestacija odnosa srpske elite prema Francuskoj vidljiva je na primeru zvaničnog stupanja na snagu Francusko-ruskog sporazuma 1894. godine. Radikalski krugovi, vezani za Rusiju i istovremeno povezani sa francuskim radikalima, dočekali su sa velikim oduševljenjem pomenute vesti. Pripadnici srpske elite, bliski režimu dinastije Obrenović nisu sa istim oduševljenjem dočekali sklapanje ovog sporazuma, kao što su radikali, koji su već od ranije bili povezani sa francuskim radikalima. Alber Male je već nakon svojih prvih susreta sa Androm Nikolićem i Milovanom Milovanovićem u Srbiji zapisao za svoje prijatelje radikale: „Ti ljudi su strasno vezani za sve što je francusko mada su istovremeno i strasni rodoljubi“.\nKako se krajem 19. veka nazirao kraj osmanske vlasti nad evropskim posedima, osluškivanje misli francuskih intelektualaca i Francuske o ovom pitanju aktuelne su među Srbima. Predstavnici srpske kulturne i političke elite pokazali su posebno interesovanje da srpskom čitaocu prezentuju francuski stav o Istočnom pitanju, od čijeg rešenja „zavisi pravac daljeg narodnog razvića“. Aktuelna pitanja međunarodnih odnosa i formiranje blokova sila, kao i nacionalno pitanje na Balkanu i položaj Srbije i Srba bila su u središtu interesovanja intelektualaca. Pitanja „Evropske Turske“, teritorija Stare Srbije i Makedonije, Bosne i Hercegovine, kao i francuska slika o Srbiji i Srbima u francuskoj štampi i publikacijama postale su važne srpskim intelektualcima u cilju definisanja srpskih nacionalnih ciljeva i otkrivanja puteva realizovanja srpskih interesa. Grupa srpskih intelektualaca okupljenih oko Srpskog književnog glasnika, zahvaljujući delima francuskih pisaca, kao i samostalnim analizama, postala je svesna „civilizatorske misije“ Austrougarske na Balkanu krajem 19. i početkom 20. veka. Francuska literatura i izveštaji francuskih autora, pored formiranja stavova u francuskoj javnosti, dakle, definisali su i očekivanja srpske elite od Francuske.\nVelika očekivanja od francusko-ruskog sporazuma manifestovana su i praćenjem određenih francuskih autora koji su govorili u prilog podršci pomenutog saveza slovenskim narodima. Na stranicama Dela, nastalog u okviru srpske elite bliske Radikalnoj stranci, sklapanje francusko-ruskog sporazuma propraćeno je sa oduševljenjem i zaključkom da je evropska ravnoteža povraćena. Knjiga Šarla Loazoa La Balkan Slave et la crise autrichienne (Balkanski sloveni i austrijska kriza) iz 1898. godine bila je veoma zapažena među Srbima i dostigla je visok nivo čitanosti među srpskom elitom. Sa posebnom pažnjom proučavani su Loazoovi stavovi u pitanjima dometa francusko-ruskog sporazuma. Loazo francusko-ruskoj politici prebacuje da zanemaruje evropski Istok i na njemu slovenske narode, koje bi trebalo da „pomaže u njihovim pravednim, nacionalnim aspiracijama“. Njegovo stvaralaštvo budilo je mišljenja u Srbiji da se iznošenje srpskog pitanja na evropsku scenu i njegovo rešavanje može realizovati pomoću francusko-ruskog sporazuma. U krugovima srpske elite približavanje Francuske i Rusije shvaćeno je idealistički, što je povezano sa međunarodnim položajem Srbije krajem 19. i početkom 20. veka.\nSve do dolaska Stojana Novakovića na čelo srpske vlade 1895. godine preovlađivala je austrofilska struja u spoljnoj politici Srbije. Pomenuto je uticalo da bliže povezivanje Francuske i Srbije bude imaginarna misao za jedan deo srpskog društva. Stojan Novaković u cilju spoljnotrgovinskog osamostaljivanja i finansijskog oporavka Srbije, kao i oslobađanja zavisnosti od Austrougarske, uviđa značaj Francuske. Nakon što je obrazovao vladu, Novaković se pored oslanjanja na Rusiju, okrenuo i Francuskoj, kao značajnom činiocu pridobijanja podrške srpskim nacionalnim ciljevima od strane velikih sila. Kao političar konzervativne orijentacije, Novaković se prvo opredelio za jačanje privrednih i finansijskih veza sa Francuskom. Istovremeno, finansijsko okretanje Francuskoj, po Novakovićevoj zamisli vodilo je i pridobijanju njene diplomatske, odnosno, političke podrške. Krajem 19. veka Srbijom se sve više dizao glas da se mora približiti drugim evropskim zemljama. Navedeno je označilo i definitivan raskid sa Austrougarskom i kompletnu spoljnopolitičku preorijentaciju Srbije. Pojedini građanski pisci, naučnici, publicisti, a i državnici sve odlučnije zastupali su stav o potrebi udaljavanja od Austrougarske. Pojavila se potreba, a što je još važnije i mogućnost da se Srbija okrene drugim silama: Rusiji i Francuskoj, koje su od 1894. godine bile saveznice. Istovremeno, srpski intelektualci isticali su i potrebu sporazumevanja s balkanskim državama, kao ključ daljeg delovanja i razvitka Srbije. Međutim, okolnosti nisu išle na ruku planovima srpskih političara i državnika s kraja 19. veka, jer ni Rusija ni Francuska, u skladu sa svojim interesima i spoljnopolitičkim planovima nisu želele pokretanje Istočnog pitanja. Očuvanje suvereniteta sultanove vlasti, bilo je krajem 19. veka opredeljenje ruskih i francuskih političara, čak i onda kada su se zalagali za reforme i uviđali da osmanska vlast neće još dugo trajati.\nIako je u Srbiji 1897. godine na vlast došla vlada Vladana Đorđevića i politika Srbije vraćena austrofilskom pravcu, značajan deo srpske elite nastavlja potragu za osloncem Srbije na nekoj od drugih evropskih sila. Poseban podstrek jačanju veza Francuske i Srbije, kao i isticanju teze o potrebi čvršćeg vezivanja i oslanjanja na Francusku, davali su nekadašnji srpski studenti u Francuskoj. Srpski intelektualci krajem 19. i početkom 20. veka pokazali su težnju da proniknu u srž diplomatije jedne velike sile kao što je Francuska. Dva istaknuta srpska intelektualca i nekadašnji francuski đaci, Milutin Garašanin i Milovan Milovanović, krajem 19. (Garašanin) i početkom 20. veka (Milovanović) zalagali su se za jače povezivanje Srbije sa Francuskom.\nAktivnosti Milutina Garašanina, pre svega u poslednjim godinama njegovog života, kao i Milovana Milovanovićeva celokupna aktivnost mogu se posmatrati i kao prve manifestacije jačanja frankofilstva od kraja 19. veka u Srbiji. O tome kolika je Garašaninova vezanost za Francusku govori i podatak da se Alberu Maleu poverio kako je prilikom posete Svetskoj izložbi 1890. godine osetio navalu ponosa kao da je Francuz, jer je osetio francuski oporavak nakon nacionalnog poraza u ratu sa Pruskom. Garašanin je smatrao da se iza svakog Srbina „krije“ Francuz. Kao učesnik Francusko-pruskog rata Garašanin je izjednačavao patnju, borbu i žrtve koje su Francuzi podneli zbog borbe za slobodu, kao i borbe za Alzas i Lorenu, sa onima koje su Srbi podneli u ustancima, sticanju autonomije i nezavisnosti. Alber Male oslovljava Milovanovića sa „moj drug Milo“ i pisao je da „voli Francusku“, kao i da „rozeta Legije časti nikada bolje mesto nije našla na grudima nekog stranca“. Vezanost za francusku kulturu i državu koju je Milovanović stekao tokom školovanja, kao i brojna poznanstva i prijateljstva u francuskom društvu, odredili su državničke i političke poglede srpskog intelektualca. Garašanin i Milovanović su svoje frankofilstvo ugradili i u stavove o Francuskoj i srpska očekivanja da Francuska politički, ekonomski i kulturno podrži Srbiju. Njihove misli sledili su i članovi srpske kolonije u Parizu, među kojima su se posebno isticali Grgur Jakšić i Valtazar Bogišić.\nIstovremeno, od početka 20. veka pokazivana je i posebna pažnja prilikom izbora srpskih poslanika u Parizu. Stojan Novaković, Andra Nikolić, Mihailo Vujić i Milenko Vesnić bili su srpski poslanici (ambasadori) u Parizu do Prvog svetskog rata. Njihov autoritet i sposobnost, pored aktivnosti srpske studentske kolonije u Parizu, trebalo je da doprinesu boljim odnosima sa Francuskom. Ovim ugledanje na francusku civilizaciju i kulturu dobija političko-ekonomsku dimenziju. Među pripadnicima srpske elite, početkom 20. veka gotovo da je postojala opšta saglasnost da je Francuska bitna za spoljnu politiku Srbije i rešavanje srpskog pitanja. Kao srpski poslanik u Parizu 1900. godine Stojan Novaković je nakon prvih političkih razgovora koje je tamo vodio, a koje su obuhvatale predaju akreditiva i audijenciju kod predsednika Francuske i predsednika Vlade Valdek-Rusoa, stiče se utisak bio razočaran. U svom izveštaju očajno je zaključio kako iz tih razgovora „malo ima šta da se zabeleži“, te da se u Parizu osim „domaćih“ pitanja kao i nekih kolonijalnih „ne vodi nikakva politika“ koja bi omogućila isticanje srpskog pitanja u prvi plan. Srpska elita je uvidela da je Francusku teško zainteresovati za Srbiju. Novaković je čak bio skeptičan i da će plaćanje francuskim listovima da povoljno pišu o Srbiji biti loše plasiran novac. Po Novakoviću ugledni francuski listovi: Le Temps, Le Figaro, Le Journal i Les Debats nisu bili potkupljivi, a upravo su oni mogli biti ti koji su „kvarili“ odnos sa Srbijom. Imajući u vidu da su „nejaki oni koji pomažu […] a vrlo jaki oni koji kvare i smetaju“, Novaković je predlagao da se ukine subvencija svim novinama, osim agencije Avas (Havas). Tokom svog boravka u Parizu, Stojan Novaković nije propustio da primeti kako su „ovdašnji život i civilizacija toliko izmakli od nas svačim da mi ne možemo ni misliti na poređenje sebe s njima, a u tom pogledu pre biste imali ohrabrenja nego pesimizam“.\nTokom trajanja Svetske izložbe u Parizu 1900. godine Stojana Novakovića je posetio Svetislav Simić, jedan od najupečatljivijih srpskih intelektualaca epohe. U julu mesecu 1900. godine Simić je došao prvo u Nansi da usavršava francuski jezik, a potom je proveo desetak dana u razgovorima sa Novakovićem u Parizu. Svetislav Simić imao je pozitivan stav prema francuskoj kulturi i bio je uveren da se Srbija može modernizovati i osnažiti po ugledu na Francusku. Navedeno potvrđuje i stav o francuskoj beletristici, koji je izneo prilikom rasprave sa Ljubomirom Nedićem, profesorom logike i istorije književnosti na Velikoj školi i urednikom konzervativnog glasila Red. Simić, između ostalog, navodi da „šta vredi za Francuze u svakom pogledu i naprednije i obezbeđenije za nas, u mnogo većoj meri vredi i za nas u svemu slabe i nejake“. Izgleda da je tom prilikom Simić, bivši konzul u Prištini, uz razgovore i konsultacije sa Novakovićem pripremio plan svog opšteg ogleda o Staroj Srbiji, pa je bio zainteresovan da Novaković predloži Ministarstvu inostranih dela da pomogne njegovo štampanje. Pomenuti rad pod pseudonimom Pavle Orlović objavio je u Srpskom književnom glasniku. Inače ovaj Simićev tekst o Staroj Srbiji preveden je na francuski i potom uz pomoć Albera Malea štampan kao posebna brošura u Francuskoj, bez znanja da iza svega stoji srpska vlada i bez otkrivanja identiteta autora. Srpska elita okupljena u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije pokušala je na pomenuti način da deluje na francusku diplomatiju, na njen državni vrh, kao i na širu javnost. Radikal, diplomata i državnik Andra Nikolić pomogao je objavljivanje publikacije i poslao je svim važnijim pojedincima i institucijama u Francuskoj. Od ovog perioda, može se reći da je srpska elita videla u Francuskoj bazu za svoje propagandne aktivnosti i diplomatske akcije, čiji se broj od početka 20. veka uvećavao.\nFinansijsko vezivanje Francuske za Srbiju, odnosno materijalna pomoć u vidu zajmova i privredne saradnje, bio je još jedan aspekt interesovanja vodećih državnih i političkih struktura Srbije. Pored Stojana Novakovića, i srpski finansijski stručnjak Mihailo Vujić kao srpski poslanik u Parizu i kasnije kao predsednik Vlade doprineo je buđenju francuskog trgovačko-političkog interesa za Srbiju. Bilo je potrebno prevazići austrougarske smetnje privrednom i finansijskom razvoju Srbije. Kako Rusija nije imala sredstava koja bi mogla uložiti u Srbiju, već se zaduživala u Francuskoj, među srpskom elitom javila se ideja o poboljšanju finansijskog položaja Srbije pomoću Francuske, što je bio put i političkog povezivanja. Snažan podsticaj da Srbija krene u procese uzimanja zajmova u Francuskoj pružili su Milutin Garašanin, potom Stojan Novaković i Mihailo Vujić.\nProces uzimanja zajmova i naoružavanja kupovinom od francuskih proizvođača uvećao je promene koje su u Srbiji nastale 1903. godine, odnosno, dolazak nekadašnjeg učenika Sen Sir akademije i učesnika Francusko-pruskog rata kralja Petra Karađorđevića na srpski tron. Preovlađujući uticaj francuskog kapitala u Srbiji uticao je na stvaranje nezadovoljstva austrougarskih političkih i privrednih krugova, a u slučaju nabavke topova u Francuskoj 1905. godine (tzv. „topovsko pitanje“) doprinelo je otpočinjanju Carinskog rata Austrougarske i Srbije (1906–1911). U Srbiji je opozicija napadala politiku vlade, ali se ne može smatrati da su ovi napadi bili usmereni ka vezivanju sa Francuskom, jer su samostalci bili većinom frankofili, već se pre svega odnosila na sukobe mlađih i starijih srpskih radikala. Nastojanja srpske elite da u Francuskoj pronađe ekonomsku tačku oslonca poklopila su se i sa francuskim interesovanjem da uprkos nastojanju da očuva odnose sa Austrougarskom na zadovoljavajućem nivou, njena industrija osvoji tržište Srbije.\nLoši odnosi Srbije sa Austrougarskom i izbijanje Carinskog rata, uticali su da srpska elita traži puteve izlaska iz krize. Iako je Francuska bila obazriva u davanju zajmova jer nije želela da sukob sa Austrougarskom, niti pripremanje Srbije za rat, ipak se prisustvo francuskog kapitala, a postepeno i političkih interesa, uz saglasnost srpske političke elite i promenu spoljnopolitičke orijentacije zemlje uvećavao. Srpska elita je u svim diplomatskim aktivnostima, a posebno onima u Francuskoj nastojala da srpske zahteve predstavi istovremeno i kao evropski interes obuzdavanja Austrougarske i germanskih interesa prodora na Istok. U toku 1907. godine i prijema Milenka Vesnića kod Armana Falijera, predsednika Francuske, srpska diplomatija je pokušala da življe zainteresuje Francuze za Srbiju. Tada je srpski diplomata raširivši kartu Balkana, na njoj pokazivao gde žive Srbi, objašnjavajući trenutni položaj svoje zemlje i Srpstva. Udaljavajući se od Austrougarske, srpska elita tražila je podršku u Rusiji i Francuskoj, što je označilo i definitivno udaljavanje od germanskog sveta.\nIz Pariza srpski poslanik Milenko Vesnić šalje izveštaje u kojima analizira francusku štampu i zaključuje da Francuska nije u prilici „zatezati žice“ prema Nemačkoj. Kao obrazloženje navedenog stava u pismu Jovanu Žujoviću, Vesnić navodi podršku u javnosti zbog „sve većeg jačanja socijalističkih i internacionalističkih težnji, a drugo stoga što bi sad već bilo teško razuveriti Francuze da Marokansko pitanje nije glavni povod eventualnom sukobu, a opet radi njega je gotovo nemoguće ratovati u ovoj zemlji pod današnjim prilikama“. Pored spoljnopolitičkog položaja Francuske, za Srbe su značajne i unutrašnje prilike u Francuskoj, jer su određivale puteve delovanja francuskih političara, diplomata i javnog mnjenja. Izveštaji srpskog poslanika u Parizu, Milenka Vesnića, o burnoj političkoj sceni Francuske stvarali su galerije likova francuskih političara, koje je trebalo dobro upoznati u sklopu ojačavanja saradnje sa Francuskom. Socijalista Brijan i radikal Klemanso ostavili su najupečatljiviji utisak na Vesnića, kao i dinamični život francuske prestonice. Izveštaji i pisma koje je Milenko Vesnić slao zvaničnim državnim organima i svojim prijateljima imali su veliku informativnu vrednost za srpske intelektualce. Vesnić je zahvaljujući ličnim prijateljskim vezama i kontaktima u francuskom visokom društvu bio dobro obavešten o francuskim društvenim kretanjima, što je olakšavalo planove diplomatskih i propagandnih akcija Srbije u Francuskoj. Obaveštenja koja su stizala u Beograd omogućavala su definisanje i usmeravanje očekivanja srpske elite od Francuske.\nIako je Rusija bila okosnica srpske spoljne politike u periodu Aneksione krize, srpska elita uočila je da sama njena pomoć nije dovoljna i pokušala je delovati i u drugim pravcima. Milovan Milovanović i drugi vodeći srpski političari obilazili su Berlin, London, Pariz i Rim u toku 1908. i 1909. godine u nadi da će izdejstvovati povoljno rešavanje srpskog pitanja. Za Srbiju je odnos Francuske i Nemačke bio važan u sklopu daljeg odnosa Srbije sa centralnoevropskim silama. Milovanović je na početku Aneksione krize bio svestan da je snaga nemačko-austrijskog saveza postala veoma važna za razrešenje elementarnih evropskih pitanja. Srpski diplomata isticao je Nemačku podršku Austrougarskoj, koja „govori oholo i neće ni da čuje za teritorijalne koncesije“. Vođa srpske spoljne politike verovao je da će savez Nemačke i Austrougarske, biti jak sve dok se Rusija i Francuska zajedno sa Velikom Britanijom ne suprotstave odlučno ovom germanskom savezu. U periodu Aneksione krize prioritet srpske elite je bio „držati Evropu en haleine“ i izvući Srbiju bez materijalnih i moralnih posledica i gubitaka „s uvećanim moralnim ugledom Srbije i ojačanim svetskim simpatijama za nju“. Misije u evropskim prestonicama imale su karakter zadobijanja pristalica Srbije i pronalaženja zaštitnika srpskih interesa. Uz istovremene izveštaje francuskih diplomata iz Beograda o austrougarskim trupama na srpskoj granici, Milovanović je u Parizu, kako sam navodi, ubedio Klemansoa i Pišona „da se drže mirni i ne pokušavaju nikakva posredovanja između Rusije i Austrougarske“.\nSrpska elita je i pored očigledno jake frankofilske struje, zarad ostvarivanja srpskih nacionalnih interesa, razmišljala o više pravaca delovanja, u kojima Francuska nije uvek postavljena u centar. Kako je Austrougarska u Parizu organizovala veliku delatnost protiv Srbije koristeći katoličku struju, posebno od početka 20. veka, bilo je potrebno pronaći rešenje za prevazilaženje ovog problema. Milenko Vesnić predložio je u jednom trenutku da se za početak borbe za srpske interese uzme London uz pomoć ruske diplomatije. Vesnić je verovao da se preko engleskog uticaja može primorati Klemansoova vlada da ipak podrži Rusiju i Srbiju na Balkanu. Ipak, Francuska je bila zemlja od čijeg je angažovanja za srpsku stvar elita Srbije puno očekivala. Prijemi i sastanci sa uglednim ličnostima francuske politike priređivani su kod srpskog poslanika Vesnića. Na jednom sastanku sa Pišonom, pored Vesnića prisustvovao je i Milovanović, a bio je organizovan sa ciljem približavanja stavova dve države. Kao što je poznato, u vreme Aneksione krize francuska vlada nije čak uputila nikakve proteste protiv pomenutog čina, ali se uspeh srpske diplomatije, a pre svega aktivnosti Vesnića i Milovanovića, ogleda i u činjenici da je francuski ministar Pišon uz izraze rešenosti da će brinuti za srpske interese obećao Srbiji „izvesno zadovoljenje“. Ekonomska i kulturna akcija Francuske u Srbiji tokom narednih godina bila je navedena obećana pomoć, koja je vodila daljem vezivanju srpske elite za Francusku i u isto vreme uvećavanju srpskih očekivanja da će Francuska podržati srpske interese i u budućnosti.\nArhitekta srpske diplomatije Milovan Milovanović se slagao sa uverenjem koje je bilo opšte u krugovima evropske diplomatije da Francuska, Rusija i Italija ne mogu da se kompromituju prema Nemačkoj i Austrougarskoj jer nisu spremne za rat. Milovanović je u svojim hartijama, ispisanim u sobi pariskog hotela nakon susreta i informacija koje je dobijao od diplomata velikih sila, zapisao: „Evropa neće rat. Strana protivna nama ima više pouzdanja u se i svoju snagu ako dođe do rata […] U pitanju se vidi povreda Turskog ali ne i srpskog interesa. U snagu Srbije se ne veruje […] Sem rata, ima i drugih sredstava, sredstva diplomatije […] Treba angažovati Evropu da se založi za nas diplomatski“. Još na početku krize iz kontakata sa francuskim poslanicima u Beogradu, a potom i diplomatama u Evropi, dakle, Milovanoviću je jasno da čitava situacija ide u pravcu izbegavanja rata. Ipak, Milovanović naglašava značaj kontakata koje je Srbija imala sa „prijateljskim silama“, a pre svega sa Francuskom, te da je posebno bilo značajno predstaviti srpski problem na evropskoj političkoj sceni i usaglasiti „svoje ciljeve sa njihovim“, tj. pronaći zajednički prihvatljive interese. Cilj svih putovanja, brojnih sastanaka i konsultacija, kao i snažne akcije u Parizu, bilo je iznošenje srpskog zahteva pred Evropu s ciljem da postanu opšteprihvatljivi. Ovim je započelo povezivanje rešavanja srpskog pitanja sa imperijalnim planovima velikih sila u predvečerje Velikog rata.\nZnačaj „bosanskog pitanja“ i njegovog rešenja za Evropu bio je predmet čestih Milovanovićevih opservacija. Naglašavao je da Balkan, odnosno Srbija jesu tačke na kojima se prepliću i sudaraju interesi Austrije sa Rusijom i Italijom, kao i interesi Nemačke sa Engleskom. Od Aneksione krize postaje jasno da Nemačka preko Austrije nastoji da prodre na Balkan, tj. i dalje na istok put Carigrada i Male Azije. Verujući da bi pomenuta teza o prodoru germanske moći na Istok mogla da zainteresuje Francuze za Srbiju, Milovanović je „naročito izložio detaljno francuskom ambasadoru u Berlinu Žilu Kambonu, koji to potpuno razume i o tome pisao i svom ministru u Pariz i svom bratu u London“. Inače, Žil Kambon je bio jedan od stubova francuske diplomatije ovog perioda. Srpska elita smatrala je potrebnim da Francuska bude potpuno upoznata sa mogućnostima razvoja situacije na Balkanu. Ipak, frankofil Milovanović jedinu vojnu pomoć koju bi Srbija mogla da ima očekivao je od Rusije. Verovao je da bi u ratu velikih sila i pored velikog francuskog zalaganja, tek uključivanje Velike Britanije moglo spasiti Balkan. Shvatao je da Francuska još nije spremna za rat, što je zvanična Francuska svojom brigom da 1908. godine otkloni mogućnost rata na Balkanu i potvrdila. Čini se da su Vesnićevi izveštaji iz Pariza, kao i Milovanovićevi kontakti sa stranim diplomatama formirali preovlađujuće i ispravno uverenje da se u periodu krize i nakon njenog kraja, ne može očekivati, a još manje dobiti potrebna pomoć Francuske.\nFrankofil Milovan Milovanović pred kraj života je razmatrao i pitanje: Trojni savez ili Trojni sporazum, pri čemu je zaključio: „Nisam ni u jednom ni u drugom, niti bih mogao računati da težim ući“. Ono što je Milovanovića vodilo da razmišlja u pomenutom pravcu pored uverenja da „Treba u međuvremenu odlučno za svoje angažovanje tražiti ili moći očekivati odgovarajući ekvivalent“ iz koga je nastalo pitanje: „Ima li ko kog računa da bi Tr. S. ili Sp. primili na se obavezu da se angažuju za Srbiju“. Dalji tok razvoja međunarodnih odnosa udaljavali su Srbiju od germanskog sveta i još čvršće vezivali za Rusiju, Francusku i Veliku Britaniju.\nMonopolistički položaj francuskog kapitala u Srbiji u značajnoj meri je odredio ekonomsko i političko vezivanje Srbije za Francusku i njene saveznice. Pre svega ostavljao je njenim državnim strukturama malo slobode za akcije u koje ne bi bila uključena Francuska. Vremeno se u Monopolskoj upravi Srbije uvećavao broj Francuza, a 1910. godine, otvorena je i Francusko-srpska banka u čijim rukama su bili najznačajniji privredni poslovi dve zemlje, čime su srpski ekonomski i politički interesi, povezani i sa jačim političkim uticajem Francuske u Srbiji, kao i potrebom zaštite francuskog kapitala na prostoru Srbije i Balkana. Francuski kapital je iskoristio frankofilsko raspoloženje srpskih političkih i poslovnih krugova i uspešno suzbijao svoje austro-nemačke suparnike.\nSrpska elita, čak i ona frankofilski raspoložena, znala je da na kraju prve i početku druge decenije 20. veka Francusku pre svega interesuje usklađivanje svojih odnosa sa Nemačkom. Francuska je ipak uporedo težila očuvanju svojih, pre svega finansijskih, interesa u Osmanskom carstvu i nije želela zaoštravanje odnosa sa Austrougarskom. Milovanović svestan da neke odlučnije akcije prema Austrougarskoj od strane Francuske i drugih sila neće biti, verovao je da savez sa Bugarskom može biti ključ sprečavanja prodora Austrije na Balkanu. Uticao je na čvršće vezivanje Francuske za Srbiju, uočivši da je Francuska „rana već zarašćena“, te da je razvoj događaja doveo do približavanja Rusije i Francuske, a potom i Velike Britanije. Ističući zanačaj koji ima sporazum Rusije sa zapadnim silama (Francusko-ruski sporazum i Rusko-engleski sporazum) u rešavanju prilika na Balkanu, Milovanović veruje da se moraju ojačati međusobni odnosi balkanskih država. Kako se Francuska plašila poremećaja na Balkanu zbog kapitala uloženog preko Otomanske banke, cilj francuske diplomatije bio je sprečavanje raspada Osmanskog carstva dok ne bude spremna da interveniše pri raspodeli teritorija i interesnih sfera.\nUloga kralja Petra I Karađorđevića u procesu srpskog pronalaženja podrške u Francuskoj takođe je značajna. Školovan u Francuskoj i njen branitelj u Francusko-pruskom ratu, vezan za kulturu i duh francuskog društva, kralj Petar I je od 1903. godine pomagao političko, ekonomsko i kulturno povezivanje. U prvim godinama vladavine, zbog problema usled nerešenog zavereničkog pitanja, teže je uočiti konkretan uticaj srpskog vladara, koji je prisutan, pre svega, u njegovim kontaktima sa svojim prijateljima iz Pariza. Kralj Petar I se susreo sa svojom školskim drugovima iz prestižne vojne škole Sen-Sir, a imao je kontakte i u okviru Normandijskog geografskog društva, institucije značajne za francuske ekonomske planove. Kako je uz pomenuto i uvećan broj srpskih pitomaca na francuskim vojnim školama početkom 20. veka, može se zaključiti da su vojna i ekonomska saradnja sa Francuskom bile prioritetne za srpskog vladara. Poseta kralja Petra I Karađorđevića Francuskoj 1911. godine, koja je pored ekonomskih i političkih razloga imala i sentimentalne, stvorila je posebnu frankofilsku atmosferu u Srbiji, istovremeno postavši demonstracija duboke političke povezanosti Francuske i Srbije. Politički zadatak posete po oceni saradnika Slovenskog juga bio je da ne bude samo formalnog karaktera, već da se u odnosima ne ostane na „istom stupnju“, a posebno je naglašeno da: „Srpski Narod imao je uvek velike simpatije za Francusku. To je ona zemlja koja je posle slovenskih zemalja najdraža Srbima. To se najbolje vidi po velikoj prijemčivosti našoj za francusku kulturu […] mi vidimo u srpskoj literaturi i srpskoj umetnosti snažan uticaj francuske lepe duše“. Među intelektualcima oko Slovenskog juga vladalo je i uverenje: „sve te simpatije Srpskog Naroda imale su slabog odjeka samo u knjigama onih Francuza koji bi zalutali na Orijent, pa i o Srbiji po nešto napisali. Francuska politika vrlo se malo zagrejavala tim srpskim simpatijama, čak i pre tri godine, kada je Srbija bila u najkritičnijem položaju da rešava pitanje o svome postanku. Iako su Francuzi bili tada relativno dobro upoznati sa srpskim pitanjem, nisu se za Srbiju onako zauzeli, kako su im, u ostalom, diktirali i njihovi interesi. Kod Francuza je tada pobedio berzijanac i filistar“. Očekivanja od posete Francuskoj kralja Petra I i pored naglašavanja francuskih mogućnosti i veza Francuske i Srbije, bila su ipak realna: „Ne očekujemo od ovoga puta neke prevrate u svetu u korist srpske politike; zadovoljni smo sa onim što će nam taj put doneti, a to je, svakako, (najmanje) pristupanje Francuske za jedan korak bliže problemu srpskom“ jer su Francuzi „posle marokanskih pregovora, vrlo moćni uplivni članovi u koncertu velikih sila“.\nFrancuska je bila zainteresovana za onemogućavanje prodora Austougarske i Nemačke na Istok i stoga je prihvatila Srpsko-bugarski sporazum, ali Vesnić je javljao u Beograd da mu je načelnik Ministarstva spoljnih poslova Francuske Moris Paleolog stavio do znanja da Francuska ne može odobriti akciju balkanskih država. Kada je do ratnih okršaja ipak došlo 1912. godine, Pariz je prihvatio pobede saveznica i podelu turske teritorije, pokazujući interesovanje da savez zadrži antiaustrijsku liniju, a stoga su vesti o eventualnom sporazumevanju Srbije i Austougarske uznemiravale francusku diplomatiju, koja je srpskom poslaniku u Parizu ukazala da bi to dovelo do evropskog rata usled remećenja evropske ravnoteže. Kako bi zadobila što veću podršku u Francuskoj, Srbija je povela živu diplomatsku akciju u sklopu koje je u Pariz decembra 1912. godine došao Grgur Jakšić, sa zadatkom da francuske novinare obaveštava o događajima na Balkanu i da u francuskoj javnosti zastupa i brani srpske nacionalne interese. Jakšićeve aktivnosti na publikovanju članaka i saradnja sa francuskim intelektualcima doprinela je da srpski interesi postanu bliži francuskim političarima. U toku Balkanskih ratova Francuzi su počeli da pokazuju najveći stepen razumevanja za srpske interese do tada. Poklapanje francuskih i srpskih interesa vodilo je i francuskom energičnom stavu prema Bugarskoj 1913. godine i protivljenju rata balkanskih saveznika.\nNakon Balkanskih ratova razvoj događaja na međunarodnoj sceni definitivno je približio Francusku i Srbiju u političkom, ekonomskom i kulturnom pogledu. Jednim delom bila su ispunjena očekivanja srpske elite s kraja 19. veka. Sporazum Rusije i Francuske kao pomoćno sredstvo u realizovanju srpskih nacionalnih interesa nije zaživeo na onaj način, kako su nekadašnjih blagodejanaci, koji su izgradili svoje ličnosti u Francuskoj ili na francuskim uzorima očekivali. Početkom 20. veka, francuska ekonomska i kulturna zračenja u srpskom društvu postavila su temelje političkog savezništva. Ekonomski i politički interesi, kao i opšti razvoj međunarodnih odnosa vodili su srpsku elitu ka saradnji sa francuskim kolegama. Velika očekivanja su ponekad bila izneverena, kao što je to bilo u vreme krize izazvane aneksijom Bosne i Hercegovine, a delom i na početku Balkanskih ratova (1912–1913). Srpska elita je, gajeći duhovnu vezu sa francuskim kodeksima ponašanja i verovanja, unosila nove ideje u srpsko društvo, koje su se reflektovale i na političke stavove i diplomatske aktivnosti. Ipak, dugotrajnim delovanjem, preko istaknutih Srba frankofila i snažnom diplomatskom akcijom u Parizu, kao i saradnjom srpskih i francuskih naučnika i političara, srpska elita uspela je da kod Francuske izazove veće interesovanje za Srbiju i Srbe.\nPred Prvi svetski rat Srbija se ekonomski, politički i kulturno vezala za Francusku kao ključnu tačku oslonca. Bosanska vila je početkom 1914. godine objavila tekst Ljube Stojanovića u kome je srpski intelektualac ocenio: „Francuska je na nemačku novu orijentaciju odgovorila istom merom i povećala je odmah i ona svoju vojnu silu. S druge strane, sredstvima koja njoj stoje na raspoloženju (a ona su vrlo moćna!), ona se trudi da se na Balkanu uspostavi stalan mir i spokojstvo, i zahvaljujući toj njihovoj pomoći Balkan će brzo procvetati u svakom pogledu, i kulturno i ekonomski“. Godinu dana kasnije dok je rat nosio ogromne žrtve Milenko Vesnić iz Pariza piše da nijedan narod „nije se ipak interesovao s toliko usrdnosti za naše uspehe, koliko su to činili Francuzi, i to iz svih društvenih slojeva. Za dokaz toga ja bih mogao pokazati jedan čitav svežanj pisama, upućivanih u toku prošle godine službenom predstavniku Srbije, među kojima ih ima vrlo dirljivih“ i dodaje kako je „celokupno javno mnjenje stalo otvoreno uz Srbiju i Srpstvo“ zbog čega Srbi duguju „prijateljima Francuzima duboku, iskrenu i usrdnu zahvalnost“. Na ovim temeljima je među Srbima izgrađena ideja „večitog prijateljstva“ Srba i Francuza, koja je postala prvi put upitna krajem 20. veka.


NIS Архиве - Biznis i Finansije\nU nedostatku dizel goriva, postoje rešenja za njegovu zamenu\nHome\tTags\tPosts tagged with "NIS"\nby bifadmin 1. decembra 2020.\nPrema rang listi objavljenoj u godišnjoj ediciji BIZNIS TOP 2019/20 u izdanju ekonomskog mesečnika Biznis i finansije, Naftna industrija Srbije je bila najuspešnija kompanija u 2019. godini, sa značajno većom dobiti od ostalih. Kompanija Ziđin Bor Koper, koja je bila najprofitabilnija u 2018. godini, zabeležila je u 2019. najveći pad dobiti i zauzela neslavno prvo mesto prema ukupnom gubitku.\nSto najvećih kompanija u Srbiji je dočekalo korona krizu sa prošlogodišnjom dobiti koja je bila za preko 45% manja u poređenju sa godinom ranije. Usluge, koje su lane bile najzaslužnije za privredni rast, u 2020. su bile najveće žrtve pandemije i najnegativnije će uticati na ovogodišnje rezultate privrede. Skoro svi proizvodni sektori su u padu, a jedini izvesni dobitnik korona krize u ovoj godini je farmaceutska industrija, ističe se u ediciji BIZNIS TOP.\nGodišnja edicija magazina Biznis i finansije objavljuje rang liste 150 najvećih preduzeća u Srbiji u 2019/20. godini, prema ostvarenoj dobiti i po poslovnom prihodu, kao i rang liste po okruzima prema ostvarenoj dobiti i poslovnim prihodima, a na osnovu podataka Agencije za privredne registre (APR).\nSrpska privreda neposredno pre pandemije\nPrivreda u Srbiji je prema podacima Agencije za privredene registre (APR), u 2019. godini ostvarila ukupno 11.664.688 miliona dinara prihoda, što je rast od 8,2% u poređenju s godinom ranije, pri čemu je sto najve- ćih kompanija uvećalo prihode za 9,3%. Nasuprot rastu prihoda, ostvarena dobit na nivou cele privrede od 391.239 miliona dinara je bila manja za 12,8%, dok je sto najvećih kompanija umanjilo dobit za čak 45,3% u odnosu na prošlogodišnju.\nNeto gubitak najvećih sto preduzeća u iznosu od 35.709 miliona dinara ostao je na nivou 2018. godine, dok je njihov kumulirani gubitak opao za 9,1% i iznosi 656.798 miliona dinara.\nMeđu posmatranih sto kompanija, samo je jedno srednje i jedno mikro preduzeće, a sektorski preovlađuju trgovina, prehrambena industrija i proizvodnja električne energije i gasa.\nPet najprofitabilnijih preduzeća u 2019\nVodećih pet kompanija prema neto dobitku ostvarilo je preko četvrtine ukupne dobiti sto najvećih predu- zeća u Srbiji u 2019. godini, pri čemu je samo jedna od prošlogodišnjih pet prvoplasiranih bila i među pet najprofitabilnijih kompanija u 2018. godini.\nTo je Naftna industrija Srbije (NIS), koja je u 2018. bila na trećem mestu po ovom pokazatelju, da bi u 2019. dospela na prvo mesto sa dobiti od 17.700 miliona dinara, što je uprkos godišnjem padu od 32,1% znatno veći iznos od svih ostalih kompanija na listi sto najvećih.\nDrugo mesto su zauzele Robne kuće Beograd, čiji dobitak iznosi 12.257 miliona dinara. Ovo preduzeće je posle gubitka od 4.126 miliona dinara u 2018. ostvarilo prošle godine dobit zahvaljujući otpisu kamata na kratkoročni kredit većinskog vlasnika i ove godine je, istovremeno, na devetom mestu prema ukupnom gubit- ku, koji je veći od vrednosti kapitala.\nTreća je kompanija Telenor, sa zaradom koja je godišnje porasla za 12,9%, na 10.526 miliona dinara. Četvoroplasirani Tigar Tajers je imao izraziti godišnji rast profitabilnosti od čak 86,9%, ostvarivši dobit od 9.025 miliona dinara.\nNa petom mestu je komunalano preduzeće Energetika iz Kragujevca, koje je posle negativnog poslovanja u 2018. godini, zabeležilo dobitak od 6.784 miliona dinara u 2019. zahvaljujući smanjenju obaveza u iznosu od 7.059 miliona dinara, shodno odluci republičke vlade.\nVodećih pet po poslovnim prihodima\nPet vodećih kompanija prema poslovnim prihodima, ostvarilo je skoro četvrtinu prihoda sto najvećih pre- duzeća u Srbiji u 2019. godini.\nKao i prethodnih godina, na prvom mestu je JP Elektroprivreda Srbije (EPS), čiji su prihodi iz osnovne delatnosti u vrednosti od 279.637 miliona dinara uvećani za 5,9% na godišnjem nivou i čine 2,4% poslovnih prihoda cele privrede. Ipak, EPS već duži niz godina posluje s velikim gubitkom koji je u 2019. godini iznosio 119.720 miliona dinara, što je ovo javno preduzeće svrstalo na drugo mesto liste najvećih gubitaša.\nDrugoplasirana je Naftna industrija Srbije (NIS), s prihodima od 245.289 miliona dinara, koji su bili manji za 5,1% nego godinu ranije, prvenstveno zbog smanjenog obima prometa i volatilnosti cene nafte. Na trećem mestu je maloprodajni lanac Deleze Srbija, koji je uvećao prihode iz primarne delatnosti za 4,4%, na 104.869 miliona dinara.\nNajveći rast poslovnih prihoda među prvom petorkom zabeležio je četvoroplasirani Tigar Tajers, koji je lane uvećao prihode za 27,5%, na 103.463 miliona dinara, najviše zahvaljujući prodaji na stranim tržištima. Na pe- tom mestu je još jedno javno preduzeće, Srbijagas, koje je uvećalo prihode za 15,4%, na 91.487 miliona dinara, a koje se prošle godine izdvojilo i po uvećanju imovine i kapitala.\nOd najprofitabilnije kompanije do najvećeg gubitaša\nNajveći pad dobitka je zabeležilo preduzeće Ziđin Bor Koper, koje je u 2018. bilo vodeće na listi sa zaradom od 90.053 miliona dinara, a lane tek na 18. mestu sa dobiti od 3.267 miliona dinara.\nNajveći neto gubitaš (16.906 miliona dinara) u 2019. bila je Železara Smederevo u stečaju, a među prvih pet prema neto gubitku su i JP Putevi Srbije (16.853 miliona dinara), PKB (9.590 miliona dinara), Rudnap Grupa u stečaju (9.428 miliona dinara) i Novi Sad Gas (8.399 miliona dinara).\nPrema ukupnom gubitku na kraju 2019. godine, na prvom mestu je Ziđin Bor Koper, čiji je gubitak od 126.079 miliona dinara veći za 29,2% u odnosu na 2018. godinu i predstavlja 3,6% ukupnog prošlogodišnjeg gubitka privrede.\nPrivreda u korona godini: Pad, pad i poneki blagi oporavak\nProšlogodišnje privredne zvezde, sektor usluga koji je predvodio privredni rast, ove godine se preobratio u najveću žrtvu pandemije korona virusa. Prema izveštaju o tekućim makroekonomskim kretanjima koji je Ministarstvo finansija objavilo u septembru ove godine, usluge će najnegativnije uticati na ukupne privredne aktivnosti u 2020. godini, pre svega zbog gubitaka u turizmu, transportu, ali i u delatnostima kao što su zaba- va i rekreacija, navodi se u godišnjoj ediciji BIZNIS TOP.\nU Ministarstvu finansija očekuju i pad svih proizvodnih sektora, osim poljoprivrede. Industrija koja je još uvek suočena sa smanjenjem spoljne tražnje a jedno vreme je imala probleme i zbog poremećenih lanaca snabdevanja, takođe će negativno uticati na rast privrede. Ovakva procena se posebno odnosi na izvozno orjentisane delatnosti, poput automobilske, gumarske i industrije proizvodnje osnovnih metala, dok će se na delatnosti sa značajnom domaćom komponentom, poput prehrambene, manje odraziti posledice pandemije, navodi se u godišnjoj ediciji časopisa Biznis i finansije.\nU ediciji BIZNIS TOP 2019/20 objavljene su najaktuelnije analize i prognoze o uticaju korona krize na poslovanje 16 vodećih sektora u Srbiji, mereno njihovim učešćem u bruto društvenom proizvodu (BDP) Srbije i na osnovu uticaja koji imaju na ukupne rezultate domaće privrede.\n1. decembra 2020. 0 komentar\nMost u Nišu našao se u Ginisovoj knjizi rekorda zbog najdužeg trajanja rekonstrukcije\nDan oslobođenja Niša u Drugom svetskom ratu obeležava se 14. oktobra, a istog dana 2020. godine, kako kažu Niški gerilci, predstavnici Ginisove knjige rekorda posetili su Niš kako bi dodelili prvo Ginisovo priznanje gradu. Grad Niš ponosni je “ginisovac” u najdužem rekonstruisanju mosta.\nPredstavnici Ginisa – gospodin Longnouz i gospodin Fejker, predali su priznanje srpskom predstavniku Ginisa gospodinu Prolongiću i plakete povodom obaranja rekorda u kategoriji „Najduže trajanje rekonstrukcije mosta do 50 metara“, pišu Južne vesti.\nOvo priznanje Tvrđavski most dobija zbog rekordnih 222 dana, 23 sata i 23 minuta u rekonstrukciji, a to se nije do sada dešavalo – naglasila su gospoda iz Ginisa, a prenose gerilci.\nEkipa Urbane gerile Niš, grupe anonimnih aktivista, bila je domaćin predstavnicima Ginisove knjige rekorda i dobila zadatak da plakete povodom ovog rekorda, koji nije zabeležen u svetu, uruči predstavnicima Direkcije za izgradnju, kao i Gradskom veću i gradonačelnici.\nInače, Tvrđavski most u Nišu rekonstruiše se od početka marta ove godine. Za to je izdvojeno 60 miliona dinara, a bilo je najavljeno da će sve biti gotovo za četiri meseca.\nFoto: Niška urbana gerila\n15. oktobra 2020. 0 komentar\nNIS investirao u prvom kvartalu 7,7 milijardi dinara\nUprkos ogromnim potresima na naftnom tržištu zbog pandemije, NIS je u prvom kvartalu zabeležio rast prometa naftnih derivata i izvoza u odnosu na isti period lane. Nastavljena su ulaganja, iako je za prva tri meseca ove godine zabeležen neto gubitak od 1,1 milijarde dinara.\nVrednost investicija Naftne industrije Srbije (NIS) u prvom tromesečju ove godine iznosi 7,7 milijardi dinara, saopštila je ta kompanija.\nPoslovanje NIS grupe u prvom tromesečju ove godine bilo je pod snažnim uticajem negativnih makroekonomskih trendova, navodi se u saopštenju. Drastičan pad cena nafte na svetskom tržištu i pad potražnje za naftom i naftnim derivatima u uslovima pandemije virusa KOVID-19 imali su presudan uticaj na finansijske pokazatelje Grupe u ovom izveštajnom periodu, kažu u NIS-u.\nTako je prosečna vrednost barela nafte tipa Brent u prvom kvartalu iznosila 50,3 dolara. To je 20 odsto manje u odnosu na prosečnu vrednost zabeleženu u istom periodu 2019. godine, dok su vrednosti ove nafte u drugoj polovini marta gotovo konstantno bile ispod 30 dolara za barel.\nNajviše ulagano u naftu i gas\n„Važno je istaći da je i u ovim izazovnim okolnostima NIS realizovao obiman investicioni portfolio vredan 7,7 milijardi dinara i time nastavio ulaganja u razvoj i modernizaciju. Najviše je ulagano u projekte proizvodnje i prerade nafte i gasa“, kaže se u saopštenju.\nPored toga, dodaju, NIS je i u uslovima borbe protiv širenja virusa KOVID-19 obezbedio stabilno snabdevanje na domaćem tržištu naftnih derivata, prepoznajući zdravlje zaposlenih, eksternih saradnika i potrošača kao neopozivi prioritet u ovoj situaciji. Kada je reč o operativnim pokazateljima, u NIS-u kažu da su uprkos nepovoljnim okolnostima ostvarili dobre rezultate.\nZabeležen i rast izvoza\nU periodu januar-mart na naftnim poljima NIS-a proizvedeno je 319 hiljada uslovnih tona nafte i gasa. U Rafineriji nafte u Pančevu prerađeno je 860 hiljada tona nafte i poluproizvoda, što je 44 odsto više nego prošle godine. Ukupan obim prometa naftnih derivata iznosio je 778 hiljada tona, što je 7 odsto više u odnosu na prvo tromesečje prošle godine, a zabeležen je i rast izvoza od 63 odsto.\nPodsećaju da je u prvom kvartalu NIS realizovano novi digitalni projekat i da je puštena u rad Drive. Go mobilna aplikacija koja pruža mogućnost plaćanja goriva na točionom mestu NIS Petrol i GAZPROM benzinskih stanica, bez ulaska u prodajni objekat.\n„Korišćenje aplikacije u ovim okolnostima istovremeno doprinosi zaštiti i očuvanju zdravlja zaposlenih i potrošača“.\nTakođe, navode, NIS je uspeo da pokazatelj EBITDA očuva na pozitivnom nivou iako ona za prva tri meseca 2020. godine iznosi 5,2 milijarde dinara, što je 18 odsto manje od rezultata ostvarenog prošle godine, dok je zabeležen neto gubitak od 1,1 milijarde dinara.\nObaveze NIS grupe po osnovi poreza i drugih javnih prihoda za prvo tromesečje iznose 39,9 milijardi dinara.\nPovodom rezultata iz izveštaja, generalni direktor NIS Kiril Tjurdenjev se zahvalio zaposlenima i naveo da su rezultati u ovom tromesečju posledica okolnosti na koje kompanija nije mogla da utiče.\n„Međutim, mi već činimo značajne korake koji će pozitivno uticati na naš učinak u nastavku godine. U fokusu će nam biti mere za povećanje efikasnosti poslovanja i smanjenje troškova u svim oblastima koje nisu od suštinske važnosti za funkcionisanje biznisa“, izjavio je Tjurdenjev.\nTakođe, dodaje, neće se odustati od ulaganja u ključne razvojne projekte koji će kompaniji doneti najviše koristi u budućnosti.\n„Samo na taj način moći ćemo da očuvamo stabilnost na domaćem tržištu i nastaviti da stvaramo vrednosti za svoje akcionare i zaposlene, kao i širu zajednicu“, rekao je Tjurdenjev.\nCene proizvoda u poljoprivredi i ribarstvu u septembru povećane su za 41,4 odsto\nZašto se širom sveta, 11. novembar slavi se kao Dan primirja?\nCINS objavio procenat vakcinisanih među hospitalizovanim i preminulim pacijentima iz različitih bolnica


Produženo zaključavanje za sve građane do 24. januara\nTanjug 4. januara 2021. 15:43\nBEČ – Ministar zdravlja Austrije Rudolf Anšober saopštio je danas da će zaključavanje biti produženo do 24. januara za sve građane, a zbog protivljenja opozicije da podrži izmenu zakona kojim bi se uvela mogućnost „otključavanja“.\nVlada Austrije uputila je parlamentu na razmatranje izmenu zakona kojom je bilo predviđeno da se omogući osobama koje bi učestvovale u masovnom testiranju i dobile negativan rezultat, da već od 18. januara koriste sve prodavnice, ugostiteljske objekte, kulturne ustanove, uslužne delatnosti, nedelju dana pre onih koji ne žele da se testiraju.\nOpozicija je najavila blokadu zakona u skupštini, nakon čega je ministar Anšober rekao da će zbog toga zaključavanje za sve biti produženo, a tako ni trgovina, ugostiteljstvo i turizam neće moći da otvore objekte pre 25. januara.\nOn je istakao da je odluka o produženju mere zaključavanja logična posledica odbijanja zakona od strane opozicije. Izrazio je žaljenje što je do toga došlo, ali i naglasio da poštuje demokratsku odluku.\nNakon sastanka sa predstavnicima opozicije Anšober je kazao da oni nisu promenili stav, ali da je postignut dogovor o proširenju redovnih testova na određene profesije, kao i za mogućnost korišćenja pojedinih ustanova kulture.


Za finansiranje i sufinansiranje projekata u kulturi opredeljeno 17 miliona dinara - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Za finansiranje i sufinansiranje projekata u kulturi opredeljeno 17 miliona dinara\n23/02/2021 23/02/2021 1621 komentar na Za finansiranje i sufinansiranje projekata u kulturi opredeljeno 17 miliona dinara\nGrad Kragujevac je raspisao Javni konkurs za finansiranje i sufinansiranje programa, projekata i manifestacijau oblasti kulture sredstvima iz budžeta grada za 2021. godinu. Konkurs je raspisan uče, 22. februara, otvoren je 30 dana, zaključno sa 24. martom, a objavljen je na zvaničnoj internet stranici grada Kragujevca.\n– Kada je reč o Javnom konkursu za finansiranje/sufinansiranje programa, projekata i manifestacija u oblasti kulture, tu smo izgradili jedan kontinuitet koji je svakako važan i u tom smislu grad Kragujevac odudara od nekih drugih sredina i drugih gradova. Uz Novi Sad, Kragujevac opredeljuje najviše sredstava za ove namene. Ovo je sedma godina kako raspisujemo konkurs. Dali smo šansu predstavnicima civilnog sektora da aktivno participiraju na kulturnoj sceni grada Kragujevca i pomažu nam da je zajednički kreiramo. Opredeljena sredstva iznose 17 miliona dinara. Prioritetne oblasti koje ćemo podržati ove godine su muzičko stvaralaštvo, likovne, primenjene umetnosti, arhitektura, umetnička fotografija, savremeni ples, tradicionalna igra, balet, filmsko stvaralaštvo, pozorišna umetnost, istakao je Miljan Bjeletić, član Gradskog veća za kulturu.\nTagovi: grad Kragujevac Konurs za finansiranje i sufinasiranje projekata u kulturi Miljan Bjeletić\n23/02/2021 u 17:09\nI opet će da se deli šakom i kapom svojim prijateljima, kumovima i njihovim rođacima?


Direktorat organizuje osnovnu obuku iz vazduhoplovne medicine :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 10.04.2020 06:57:49\nDirektorat organizuje osnovnu obuku iz vazduhoplovne medicine\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije (DCV RS) po prvi put organizuje Osnovnu obuku iz vazduhoplovne medicine - Basic course in aviation medicine, koja će se održati u DCV RS u periodu od 02.12. - 07.12.2019.\nObuka je namenjena lekarima koji su zainteresovani za vazduhoplovnu medicinu i sticanje prava ovlašćenog lekara radi obavljanja pregleda vazduhoplovnog osoblja za: klasu 2 (dozvola privatnog pilota, pilota jedrilice, pilota balona, paraglajdera, padobranca), LAPL (dozvola pilota lakih vazduhoplova) i SS (kabinsko osoblje).\nProgram obuke propisan je regulativom Evropske agencije za bezbednost vazdušnog saobraćaja (EASA).\nUzimajući u obzir da je do sada postojala mogućnost prisustva istim obukama samo u inostranstvu za koje je potrebno izdvojiti značajna finansijska sredstva, DCV RS kao organizator obuke je u cilju promocije bezbednosti vazdušnog saobraćaja i dostupnosti obuke zainteresovanim lekarima iz naše zemlje, omogućio besplatno učešće za sve učesnike što je od velikog značaja.\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije će nastaviti sa edukacijama lekara, jer je prepoznata važnost profesionalnog usavršavanja u cilju povećanja bezbednosti vazdušnog saobraćaja.


Arbitar Aleksandar Nerić je dosudio penal za domaću ekipu na šta je burno reagovao trener gostiju Živorad Pločić.\nPrema rečima sudije, trener ga je čak i udario pesnicom na terenu.\nSudija Aleksandar Nerić napisao je prijavu gde je jeziva dešavanja:\n- U 75. minutu dosudio sam penal za Žabare, sa odlukom se nije slagao trener ZSK-a, udario me pesnicom u lice i otvorenom šakom po nosu, a kada je pomoćnik pritrčao da mi pomogne, Pločić je udario i njega, uhvatio ga za vrat, a potom ga udario pesnicom u vrat. Na sreću, ubrzo je intervenisala policija, spasla nas je i ispratila do Urgentnog centra u Valjevu zbog ukazivanja lekarske pomoći. Zbog toga sam prekinuo utakmicu, naveo je glavni sudija, a prenosi Sportski žurnal.


Ukinuto vanredno stanje - Sirmiuminfo\nSremska Mitrovica – Skupština Srbije ukinula je vanredno stanje, koje je uvedeno 15. marta zbog epidemije korona virusa. Ukidanje vanrednog stanja ne znači da se vraća na rutinu pre 15. marta, jer na snazi ostaju i dalje pojedine mere koje su uvedene kako bi se smanjila mogućnost širenja virusa korona.\nUkidanjem vanrednog stanja i policijskog časa, prestala je zabrana kretanja za starije od 65 godina, uz preporuku lekara da se suzdržavaju socijalnih kontakata.\nMeđu merama koje ostaju na snazi su obavezna fizička distanca od dva metra i zabrana javnih okupljanja, a do daljeg neće raditi ni bioskopi i pozorišta.\nRukavice i maske su obavezne u javnom prevozu, ali i u restoranima i kafićima, fizička distanca ostaje na snazi, zabrana javnih okupljanja, nema nastave u školama – ostaje nastava na daljinu, nema bioskopa i pozorišta.


Igrač kola: Sjajni Luka Stojanović doneo vredan bod ’’brđanima’’\nNajbolji igrač 33.kola Super lige Srbije prema izboru naše redakcije je Luka Stojanović, dvostruki strelac za ekipu Čukaričkog u remiju sa ekipom Radničkog u Nišu.\nOdigrano je i treće kolo doigravanja, a kao po običaju većina mečeva ostala je u senci 160. večitog derbija u kome je Crvena zvezda uspela da savlada ekipu Partizana. Do važnih pobeda stigle su i ekipe Zemuna, Mladosti, Napretka i OFK Bačka, u duelima sa ekipama Mačve, Vojvodine, Proletera i Spartaka. Nerešeno je bilo u duelima Radnika i Dinama, Voždovca i Rada, kao i Radničkog i Čukaričkog. Upravo je duel Radničkog i Čukaričkog bio i nazanimljiviji susret ove runde, pre svega zbog otvorene i kvalitetne igre, kao i kretanja rezultata. Nišlije su u samom finišu ispustile pobedu, možda i šansu da se izbore za titulu, a najzaslužniji za veliki bod ’’brđana’’ svakako je vezni fudbaler Luka Stojanović. Pored pogotka za rano vođstvo svog tima on je u poslednjim trenucima utakmice izuzetno preciznim udarcem, nakon dosuđenog indirekta, uspeo da zatrese mrežu rivala za konačnih 2:2. Tako je maksimalno zakomplikovao situaciju u vrhu tabele gde se vodi velika borba za plasman u Evropu. Zbog svega toga upravo je on izbor naše redakcije za najboljeg aktera ove runde takmičenja.\nBeogradski tim je odlično započeo meč na niškom stadionu ’’Čair’’ i već nakon prve prilike stigao do vođstva. Igrao se 11.minut kada je Marko Docić odlično izveo korner, a Luka Stojanović sjajno reagovao na ivici peterca i spretno matirao golmana Borivoja Ristića. Međutim, usledila je brza reakcija domaćeg tima i izjednačenje već u 24.minutu. Loptu je u šesnaesterac gostiju sa levog boka poslao Stefan Đorđević, a Lazar Ranđelović tek iz drugog pokušaja uspeo da savlada golmana Nemanju Stevanovića. Do potpunog preokreta Nišlije su stigle u drugom poluvremenu novim pogotkom najboljeg strelca lige Nermina Haskića. On je u 61.minutu susreta, nakon prodora i centaršuta Petra Grbića, sa ivice peterca glavom smestio loptu u mrežu ’’brđana’’. Kada se činilo da će Nišlije rođendansko slavlje uveličati novom pobedom, nesmotrenost golmana Borivoja Ristića dala je šansu gostima da stignu do boda. U poslednjim trenucima susreta dosuđen je indirektan udarac za ekipu Čukaričkog u kaznenom prostoru domaćina, Marko Docić je kratko dodao loptu do Luke Stojanovića, a ovaj je izuzetno preciznim udarcem zatresao mrežu Nišlija.\nLuka Stojanović (25) je rođen u Beogradu, igra na pozicijama centralnog veznog igrača i krila, a ponikao je u mlađim kategorijama fudbalskog kluba Partizan. Tokom karijere je nastupao za portugalski Sporting, kiparski Apollon Limassol, kao i belgijske ekipe Mouscron i Royal Antwerp. Zabeležio je i veći broj nastupa za mlađe reprezentativne selekcije naše zemlje (U17, U19). U ekipu Čukaričkog je stigao u januaru prošle godine, a tokom aktuelne sezone zabeležio je 30 nastupa i postigao 10 pogodaka.


Odbor je razmatrao Predlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaradama zaposlenih u javnom sektoru i, tim povodom, a na osnovu pribavljenih mišljenja iz opština, utvrdio Izjašnjenje na Predlog zakona koje je dostavljeno Ministarstvu finansija na dalje postupanje. Imajući u vidu neprimjereno kratak rok za pripremu mišljenja, Odbor je u načelnim primjedbama posebno ukazao na uskraćivanje mogućnosti jedinicama lokalne samouprave i Zajednici opština da se u zakonom utvrđenom roku (najmanje 15 dana) izjasne o pitanjima koja se uređuju ovim propisom, a direktno se tiču prava i obaveza opština. U Izjašnjenju je, takođe, istaknuto da se Predlogom Zakona narušava princip autonomije jedinica lokalne samouprave u Crnoj Gori proklamovan Ustavom i zakonom, a naglašen je i ključni nedostatak osnovnog Zakona, kao i predloga za njegovu izmjenu, a tiče se neutvrđivanja koeficijenata za izabrana i imenovana lica na lokalnom nivou (predsjednika skupštine, potpredsjednika opštine, glavnog administratora, menadžera, starješine organa, i dr.).\nU pojedinačnim primjedbama, Odbor za finansiranje lokalne samouprave ukazao je na potrebu utvrđivanja realnijeg i pravičnijeg procenta smanjenja koeficijenata za zarade zaposlenih u lokalnim samoupravama koje nijesu u mogućnosti da isplate zarade zaposlenih na nivou koeficijenata utvrđenih zakonom. Odbor je ukazao i na potrebu preciznijeg definisanja ograničenja primjene Zakona o zaradama zaposlenih u javnom sektoru u pogledu isplata naknada zaposlenim, kao i utvrđivanja prava izabranih, imenovanih i postavljenih lica u lokalnim samoupravama na naknadu po prestanku funkcije shodno rješenju utvrđenom za izabrana i imenovana lica na državnom nivou.\nOdbor za finansiranje lokalne samouprave je razmatrao i Predlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o finansiranju lokalne samouprave, kojim su predložene izmjene osnovnog zakona u pogledu visine limita za zaduživanje opština, kao i uključivanje opština Petnjica i Gusinje u raspodjelu sredstava Egalizacionog fonda za 2017. godinu.\nKako je Programom rada Vlade Crne Gore za II kvartal 2017. godine planirano donošenje novog Zakona o finansiranju lokalne samouprave, Odbor se upoznao sa pristiglim predlozima jedinica lokalne samouprave vezano za rješenja na kojima treba graditi koncept novog Zakona o finansiranju lokalne samouprave i dogovorio dalji način rada u postupku pripreme i donošenja zakona.\nOdbor se upoznao i sa dostavljenim predlozima za izmjene i dopune Zakona o porezu na nepokretnosti na osnovu kojih će se pripremiti Inicijativa za izmjenu zakona i dostaviti nadležnom ministarstvu, kao predlagaču zakona.\nOdbor je utvrdio i podnio Ministarstvu rada i socijalnog staranja Inicijativu za izmjenu Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti i Ministarstvu zdravlja Inicijativu za izmjenu Zakona o zdravstvenom osiguranju, kojim će se utvrditi pravo jedinicama lokalne samouprave na refundaciju troškova naknade zarada po osnovu porodiljskog, odnosno trudničkog bolovanja, zarade za rad sa polovinom punog radnog vremena, kao i naknade zarada za vrijeme privremene spriječenosti za rad, koje pravo je ukinuto posljednjim izmjenama zakona, bez konsultovanja i znanja jedinica lokalne samouprave.\nOdbor je razmotrio pitanja vezana za realizaciju projekta „Nabavka jedinstvenog softvera za administriranje lokalnih javnih prihoda“ za sve opštine i konstatovao da se radi o vrlo važnom projektu čija realizacija zahtijeva ozbiljan i timski rad. U vezi sa tim, Odbor je utvrdio plan aktivnosti na realizaciji projekta i donio odluku o formiranju Projektnog tima, čiji zadatak je da pripremi projektni zadatak za izradu softvera i koordinira aktivnosti na realizaciji projekta.\nOdbor je donio Poslovnik o radu Odbora za finansiranje lokalne samouprave, kojim su, u skladu sa novim Statutom Zajednice opština, uređena pitanja rada Odbora.


Niš: Radnici prisiljeni da masovno dočekaju Vučića | Autonomija\nNiš: Radnici prisiljeni da masovno dočekaju Vučića\n"Pretnje spiskovima na kojima moraju da se potpišu kako bi dokazali svoje prisustvo"\nNa veliki broj imejl adresa u gradskoj upravi stigla je Leonijeva pozivnica za svečano otvaranje njihove fabrike koju je prosledio načelnik gradske uprave Ljubiša Janić, koji je kasnije tražio da mu se dostavi tačan spisak radnika koji idu, kažu neki od radnika gradske uprave koji žele da ostanu anonimni, objavio je list Danas.\nList piše da neki radnici navode da je „skoro svima naređeno da u 9,20 časova budu na Trgu kralja Aleksandra“, kako bi organizovano otišli na „doček predsednika“, a neki da su na „doček“ prinuđeni da idu „svi iz gradske uprave“, izuzev manjeg broja ljudi koji moraju da ostanu kako bi ona iole funkcionisala, a „evidencija će se voditi na ulasku u autobuse“.\nPrema pisanju Danasa, neki od zaposlenih u gradskim javnim preduzećima izneli su slične tvrdnje. U JKP Mediani, zaduženoj za gradsku čistoću, svi radnici „koji žele“ mogu na „doček“ predsednika, uz „pretnje spiskovima na kojima moraju da se potpišu kako bi dokazali svoje prisustvo“, kažu oni. Slične informacije mogu se čuti i u drugim preduzećima, a razlikuju se samo informacije da li će im to odsustvo sa posla biti plaćeno kao da su radili ili ne.\n„Potpuno je netačno da je svim radnicima gradske uprave naređeno da idu na svečano otvaranje fabrike Leoni, koje je, inače, izuzetno značajno, jer će obezbediti posao za 2.500 ljudi. Ne postoji nikakva naredba ni obaveza te vrste, a sigurno nisam naredio ni da se prave spiskovi sa bilo čijim imenima. Jedino sam poslao pozivnicu Leonija svim sekretarima sekretarijata i šefovima službi u gradskoj upravi, koja, kao i svaka druga pozivnica, nije obavezujuća. Oni će prisustvovati otvaranju u skladu sa svojim mogućnostima. Poslao sam je jer je Leoni nije uputio meni, već gradskoj upravi kao institucij“, izjavio je za Danas Ljubiša Janić.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović (SNS) odbio je da odgovori na pitanje Danasa da li je na bilo koji način vršio pritisak na zaposlene u gradskoj upravi da prisutvuju Vučićevom boravku u Leoniju. Predsednik Skupštine grada Rade Rajković (Pokret socijalista) kaže da nije naložio bilo kom radniku službe za slupštinske poslove da prisustvuje ovom događaju, niti je to neko naredio njemu.\n„Nisam čak ni uputio poziv Leonija odbornicima Skupštine grada, niti je to bilo ko od mene tražio“, rekao je on za ovaj list.\nGrađani koji se protive besplatnom ustupanju aerodroma Republici, inače, neće se sresti sa pripadnicima SNS-a jer će se okupiti, doduše istog dana, ali u 18 časova, i na centralnom trgu Kralja Milana. Građanski protest organizuje Inicijativa Ne damo niški aerodrom, a podržalo ga je deset opozicionih stranaka u tom gradu. Učešće je najavila i Inicijativa Ne da(vi)mo Beograd, koja će na protestima u Nišu „obeležiti“ godinu dana od kontroverznog rušenja objekata u beogradskoj Savamali.\nU Inicijativi Ne damo niški aerodrom su izrazili razumevanje za zaposlene u gradskim strukturama koji moraju da idu na otvaranje Leonija, jer su im se, kako su kazali, mnogi javili da kažu da su na njihovoj strani, ali da će izgubiti posao ako ne odu, prenosi Danas.


Humanitarne aktivnosti osnovne škole Stojan Novaković iz Blaca - Školska godina puna humanitarnih dela - Blace Info Press\nHumanitarne aktivnosti osnovne škole Stojan Novaković iz Blaca – Školska godina puna humanitarnih dela\nAutor: Gorica Šegović · Objavljeno: 16. juna 2016. · Updated 22. juna 2016.\nBlački osnovci školsku godinu završili velikom humanitanom akcijom:\nNizom humanitarnih aktivnosti realizovanih u proteklom periodu i na završnom koncertu humanitarnog karaktera “Sveta Jelena”, Osnovna škola “Stojan Novaković” iz Blaca prikupila je i donirala Dečijoj klinici iz Niša, 75 hiljada dinara namenjenih za izgradnju odeljenja za hemato-onkologiju.\nU ovim humanitarnim akcijama sakupljeno je 100 00o dinara od čega jedan deo ide učenicima slabijeg materijalnog stanja.\nOsnovna škola Stojan Novaković iz Blaca već duži niz godina ističe se svojim humanitarnim radom i akcijama. Sredstva koja su sakupljana kroz humanitarne akcije, jednim delom dodeljivana su učenicima ove škole koji su slabijeg materijalnog stanja ( u vidu besplatnih udžbenika, rekreativne nastave, izleta, ekskurzija, užine), a veliki deo sredstava dodeljivan je institucijama van opštine Blace.\nVeliki broj humanitarnih aktivnosti postale su tradicionalne kao što je slučaj sa Humanitarnom akcijom – Pomoć jednoj porodici, kros pod nazivom – Trka za srećnije detinjstvo koji se organizuje u saradnji sa Crvenim krstom Blace, Mostovi među generacijama naziv je humanitarne akcije u okviru koje učenici osnovne škole Stojan Novaković posećuju Dom starih Blace i uz prigodne programe korisnicima ove ustanove uručuju simbolične poklone.\nHumanitarni školski vašar ,humanitarna akcija – čep za hendikep, humanitarni koncert Sveta Jelena, ubrajaju se u deo humanitarnih aktivnosti, ove škole sa dugom tradicijom u humanitarnim akcijama. Tokom godine osnovna škola Stojan Novaković u saradnji sa školskim pozorištancem organizuje i niz predstava humanitarnog karaktera.\nOsnovna škola Stojan Novaković iz Blaca, niz zapaženih akcija sprovela je i u saradnji sa lokalnom samoupravom, javnim ustanovama i preduzećima a veliku podršku i saradnju pri organizovanju ovakvih aktivnosti ostvaruje i od strane Sportsko turističko trgovinskog centra Blace.\nHumanitarne akcije osnovne škole Stojan Novaković iz Blaca\n–Pomoć jednoj porodici –\nU okviru humanitarne akcije – Pomoć jednoj porodici do sada su pomoć dobile tri porodice slabijeg materijalnog stanja čija deca pohađaju nastavu u osnovnoj školi Stojan Novaković.\nTim za humanitarnu pomoć i predstavnici Đačkog parlamenta Osnovne škole “Stojan Novaković” iz Blaca u društvu svojih nastavnika posetio je 2014. godine, sedmočlanu porodicu Vasilijević iz sela Grgura i tom prilikom im uručili deo pomoći koju su za njih sakupili u okviru humanitarne akcije pod nazivom “Pomoć jednoj porodici”. Pokloni dobijeni od strane Tima za humanitarnu pomoć Osnovne škole “Stojan Novaković” iz Blaca porodici Vasilijević su bar na trenutak vratili osmehe na lica a ovim humanitarnim gestom predstavnici jedine osnovne škole u Blacu su možda podstakli još nekog na sličnu akciju, jer onima koji žive u siromaštvu, kao što je to slučaj sa Vasilijevićima, svaka pomoć je dobrodošla.\nTim za humanitarnu pomoć i predstavnici Đačkog parlamenta Osnovne škole “Stojan Novaković” iz Blaca posetili su 2015.godine, porodicu Vučetić iz sela Džepnice i tom prilikom im uručili deo pomoći koju su za njih sakupili u okviru humanitarne akcije pod nazivom “Pomoć jednoj porodici”. Porodica osovca Marka Vučetića, koji živi sa majkom, babom i starijim bratom slabijeg je materijalnog stanja.\nHumanitarna akcija – Mostovi među generacijama-\nHumanitarna akcija – Mostovi među generacijama, podrazumeva posetu učenika Osnovne škole Stojan Novaković, Domu starih Blace,gde im uz prigodan program spremljen za korisnike ove Ustanove, blački osnovci uručuju poklone. Ovakav vid saradnje između osnovne škole Stojan Novaković i Doma starih Blace, ima više godina dugu tradiciju.\nTrka za srećnije detinjstvo humanitarna je akcija koju osnovna škola Stojan Novaković iz Blaca organizuje sa Crvenim krstom Blace. I ova humanitarna akcija ima dugu tradiciju.\nU osnovnoj školi Stojan Novaković u Blacu, na inicijativu učenika Učeničkog parlamenta i Tima za pomoć i podršku učenicima slabijeg materijalnog stanja, pokrenuta humanitarna akcija – Čep za hendikep.\nU okviru ove humanitarne akcije sakupljaju se plastični zatvarači flaša, a novac koji se dobija od ove akcije,ide u humanitarne svrhe.\nHumanitarni školski vašar\nHumanitarni školski vašar tradicionalna je humanitarna akcija osnovne škole Stojan Novaković u okviru koje učenici ove škole robu širokog asortimana prodaju radi prikupljanja novca za humanitarne svrhe.\nOd 2016. godine, humanitarni školski vašar iz školskog dvorišta preseljen je u centar grada a novina je i štand đačke zadruge na kojem su prodavani ručni radovi učenika nastali na sekcijama i u okviru slobodnih nastavnih aktivnosti.\nHumanitarni koncert Sveta Jelena\nHumanitarni koncert Sveta Jelena predstavlja završni koncert humanitarnog karaktera u čitavom mesecu humanitarnih aktivnosti koje se obeležavaju nizom akcija u okviru osnovne škole Stojan Novaković. Idejni tvorci danas tradicionalnog koncerta su Zoran Jozić, predsednik opštine Blace, i Dejan Tomić umetnički direktor KUD-a Stojan Novaković.\nOvaj koncert kao i humanitarni školski vašar, ima tradiciju dugu pet godina.Ovom humanitarnom aktivnošću sredstva su do sada dodeljena: Domu za decu Jefimija – Kruševac, Dečijem odeljenju kliničkog centra Niš, Mesnoj zajednici Obrež kao poplavljenom području u majskim poplavama 2014. godine, Univerzitetskoj dečijoj klinici u Tiršovoj i ove 2016. godine – Dečijoj klinici u Nišu za izgradnju odeljenja za hemato – onkologiju.\nSledeća vest U petak i subotu Međunarodni festival folklora – Blace 2016\nPredhodna vest PU Naša radost Blace: Najmlađi blački maturanti – Vest ima video


Sledi pojednostavljenje administrativnih postupaka - Televizija Leskovac\nSledi pojednostavljenje administrativnih postupaka\nLeskovac – Načelnici i službenici gradskih uprava na četvrtom sastanku radne grupe zadužene za sprovođenje projekta „Unapređenje poslovnog prostora na lokalnom nivou kroz regulatornu reformu“, usvojili su preporuke za pojednostavljenje administrativnih postupaka.\nNakon ovoga skupština grada trebalo bi da donese odgovarajuće odluke na osnovu kojih će ove preporuke biti uvedene u sistem rada uprava.\n’’ Najveći broj preporuka odnosi se na najkomplikovanije administrativne postupke, a prethodno obavljeni razgovori sa fizičkim i pravnim licima, pokazali su da su to postupci iz oblasti urbanizma i izgradnje, kao i iz oblasti poljoprivrede. Osnovni cilj čitavog projekta je da se administrativni postupci sprovode efikasnije što će, između ostalog, doprineti poboljšanju poslovne klime u gradu’’ rekao je stručnjak za regulatornu reformu, Predrag Cvetković.\nPre primene usvojenih preporuka za svaki administrativni postupak urađena je analiza troškova koje lice plaća prilikom podnošenja zahteva, isto će biti urađeno i nakon što otpočne primena preporuka kao bi bila utvrđena visina uštede koja je postignuta ovom reformom.\nPlanirano je da se uvedu i standardizovani obrasci za sve zahteve.\nOrganizacija zadužena za sprovođenje ovog projekta je Centar za dobro upravljanje – OPTIMUS.\nTags: administracija, Leskovac


U Srbiji postoji veliko interesovanje za kulturu i istoriju Meksika – radiosabac.com\nU Srbiji postoji veliko interesovanje za kulturu i istoriju Meksika\nin Društvo, Srbija, Vesti\nMinistar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković je, u intervjuu za meksičku televiziju Kanal 11, govorio o političkim i ekonomskim kretanjima u zemlji i istakao da dve države imaju velike potencijale za razvoj saradnje.\nKako prenosi srpsko Ministarstvo spoljnih poslova, na pitanje šta latinoameričke zemlje mogu da urade kako bi unapredile i produbile svoje razumevanje Zapadnog Balkana, Selaković, koji je pre dva dana posetio Meksiko, istakao je značaj redovne komunikacije i razmene poseta na visokom nivou, dodavši da treba učiniti sve i kako bi se omogućila veća povezanost ljudi.\nGovoreći o istorijskoj povezanosti naših zemalja, on je ukazao da u Srbiji postoji veliko interesovanje za istoriju i kulturu Meksika i da se nada da su kulturni događaji koje je ambasada Srbije organizovala širom Meksika, kao što je ulična izložba o srpskom kulturnom nasleđu na KiM u centru Meksiko Sitija i koncerti srpskih muzičara širom Meksika, značajno doprineli porastu interesovanja za našu kulturu.\n„Samo na taj način, komunikacijom i razumevanjem, uspećemo da iskoristimo mnoge potencijale za saradnju koji već postoje, ali nisu bili optimalno iskorišćeni u prethodnom periodu“, rekao je ministar u intervjuu koji je emitovan na više meksičkih televizija.\nNa konstataciju novinara da Srbija zaslužuje mesto u Evropskoj uniji, ministar Selaković odgovorio je da je EU njen strateški cilj.\n„Skoro 70 odsto naše ukupne trgovinske razmene ostvarujemo sa zemljama EU, četiri od osam zemalja u našem neposrednom susedstvu već su članice EU. Osim toga, mi sa EU delimo vrednosni sistem“, rekao je Selaković i podsetio da srpska vlada posvećuje veliku pažnju procesu integracije – „otvorili smo 18 od 35 poglavlja, prva smo zemlja u regionu koja je prihvatila novu metodologiju procesa pridruživanja, a u poslednjih sedam godina sproveli smo veoma uspešne ekonomske reforme“.\nMinistar je iskoristio priliku da meksičku javnost upozna sa rezultatima ekonomskih reformi u Srbiji, precizirajući da smo drugu godinu zaredom najbrže rastuća evropska ekonomija, što je najbolji pokazatelj našeg uspeha, budući da smo pre sedam godina beležili negativan ekonomski rast od – 3,6 odsto, dok ćemo ovu godinu završiti sa rastom od najmanje 6,5 posto. Takođe, stopa nezaposlenosti pala je sa 26.9 odsto na 8 posto.\n„Vodeća smo evropska destinacija kad je o privlačenju stranih investicija reč, tako da danas Srbija privlači 61 posto od ukupnih direktnih stranih investicija u region“, istakao je ministar Selaković, dodavši da se Srbija brzo razvija, a da je to rezultat teških ekonomskih reformi koje je sproveo predsednik Aleksandar Vučić.


NATO I ZAPAD U ŠOKU: Putin naredio specijalan režim borbenog dežurstva\n27. februara, 2022 Vesti iz Sveta Napišite komentar\nSituacija u vezi ukrajinske krize se ne smiruje. Pored žestokih borbi između dva bratska naroda, ulje na vatru doliva i podrška zapadnih sila u naoružanju namenjena Ukrajini. Predsednik Rusije Vladimir Putin danas se sastao ministrom odbrane Sergejem Šojguom i načelnikom Generalštaba Oružanih snaga Rusije Valerijem Gerasimovom.\nRazmatrana je aktuelna situacija ali i veoma agresivne izjave na agresivne izjave zapadnjačkih zvaničnika. Podsetimo da je francuski Ministar spoljnih poslova Le Drian rekao da i Nato ima nuklearno oružje. Zbog, kako prenosi Sputnik, takvih agresivnih izjava Vladimir Putin je naredio Ministarstvu odbrane da prebaci ruske snage za odvraćanje u specijalni režim borbenog dežurstva.\n“Najviši zvaničnici vodećih zemalja NATO dozvoljavaju agresivne izjave prema našoj zemlji, stoga naređujem Ministru odbrane i načelniku Generalštaba da prevedu ruske snage za obuzdavanje u specijalni režim borbenog dežurstva”, rekao je ruski lider.\nOva vest je izazvala veliku pometnju u Francuskoj i u francuskim medijima se poslednjih sati samo o tome govori. Reakcije zvaničnika, politikologa i javnih ličnosti se smenjuju kao na traci. Ponajviše jer ovaj režim borbenog dežurstva podrazumeva i moguću upotrebu nuklearnog naoružanja. Evo tačno šta ovaj režim podrazumeva koji ima za cilj odvratiti napad na Rusiju:\nSistemi upravljanja prostorom\nPodmornice i površinski brodovi\nProtivvazdušna i protivsatelitska odbrana\nMoguća upotreba nuklearnog oružja\nTagovi: rusija - ukrajina - vladimir putin


Mobing po tužbi matičarki – Semendria\n29. april 2018. DRUŠTVO – Izvor: Danas – U Višem sudu u Smederevu u okviru suđenja po tužbi za mobing pet tužilja protiv čelnika Gradske uprave u Smederevu, održano je novo, jedanaesto ročište, a naredno je zakazano za 28. maj, saznaje Podunavlje.info.\nDanica Matejić, Radmila Đaković, Dragana Marković, Dragana Jocić, Snežana Radosavljević, bivše matičarke u GU Smederevo, podnele su tužbu za zlostavljanje na radu, ili mobing, protiv Grada Smedereva, Gradske uprave Smederevo, Milijane Novaković, načelnice GU i Slađane Janićijević, načelnice Odeljenja za opštu upravu u GU Smederevo.\nPortalu Podunavlje.info nije bilo odobreno prisustvo na poslednjem ročištu, uz obrazloženje da u sudnici nema dovoljno mesta, pa je sugerisano da za informacije u vezi sa ovim predmetom podnesemo zahtev za pristup informacijama od javnog značaja.\nOd 18. januara 2017. godine, kada je tužba za zlostavljanje na radu, po ovom predmetu, stigla u Viši sud u Smederevu (prethodno se Osnovni sud oglasio nenadležnim), do danas, zakazano je jedanaest ročišta, u međuvremenu je traženo izuzeće sudije Zorice Popović, ali je taj zahtev odbijen.\nNa ovonedeljnom suđenju, kako nezvanično saznaje Podunavlje.info, iskaz je davala tužilja Snežana Radosavljević, čime je završeno saslušavanje tužilja. U daljem postupku, kako nam je rečeno, sledi saslušavanje tuženih, svedoka, kao i medicinsko veštačenje.\nNa narednom ročištu, koje je zakazano za 28. maj, prema tvrdnjama našeg izvora, trebalo bi da bude saslušavana jedna od tuženih, Slađana Janićijević, načelnica Odeljenja za opštu upravu, mesne zajednice, vanredne situacije i zajedničke poslove u Gradskoj upravi Smederevo.\nPočetkom aprila, Podunavlje.info je objavilo da je od dana stupanja na snagu Zakona o zaštiti od zlostavljanja na radu (2010. godine), u Višem sudu u Smederevu, podneto 38 tužbi zbog zlostavljanja na radu. Usvojeno je šest zahteva po ovom osnovu, dva su odbijena i dvanaest je završeno odbacivanjem ili povlačenjem tužbe, dok su ostali u postupku, potvrdio nam je tada sudija Predrag Lukić, zadužen za postupanje po zahtevu za pristup informacijama od javnog značaja.\nOd početka 2018. godine, u Višem sudu u Smederevu, primljene su dve tužbe za zlostavljanje na radu i trenutno su nerešene.\n« Smederevska riblja priča\nSmederevski strelci na Prvenstvu Srbije »


Neophodna hitna normalizacija stanja u pravosuđu(17.10.2014)\nKomitet pravnika za ljudska prava (YUCOM) izražava ozbiljnu zabrinutost zbog činjenice da mesec dana nakon početka štrajka advokata Ministarstvo pravde nije uspelo da nađe rešenje kako bi se otklonila nemerljiva šteta naneta našem društvu i ostvario pristup pravdi za sve građane. Posebno uznemiravaju nedavna saopštenja Ministarstva koja dovode do zabune kod građana u pogledu prekida štrajka advokata, ispunjavanja njihovih zahteva i normalizacije stanja u pravosuđu Srbije.\nYUCOM podržava zahteve advokatskih komora koji se odnose na preispitivanje ustavnosti odredbi više zakona koji regulišu materiju javnog beležnistva i izražava nadu da će Ustavni sud Srbije u što kraćem roku doneti odluku o ustavnosti ovih rešenja. Komitet pravnika za ljudska prava ukazuje i na otežani položaja građana i pravnu nesigurnost koja je nastala ishitrenim početkom rada javnih beležnika bez razvijanja adekvatnog i funkcionalnog sistema javnog beležništva, kao i odgovarajućih infrastrukturnih i tehničkih rešenja koji bi omogućili njihov nesmetan rad i odvijanje pravnog prometa.\nYUCOM istovremeno, uz punu podrsku zahtevima advokatskih komora, poziva advokatske komore da ne preduzimaju mere protiv svojih članova koji ne žele da učestvuju u štrajku s obzirom da su sloboda preduzetništva i pravo na rad garantovani Ustavom Republike Srbije, uključujući i pravo da se u štrajku ne učestvuje.\nKonkretni problemi u funkcionisanju pravosuđa, poput velikog broja nerešenih predmeta, po kojima se naše pravosuđe izdvaja, zastarelosti, kao i pritvorskih predmeta, koji su sada blokirani štrajkom, upućuju na to da Ministarstvo hitno razreši sva pitanja.


Hemofarm - Vesti - Hemofarm i ove godine dobitnik nagrade Superbrands Srbija\nSrpski i regionalni farmaceutski lider, Hemofarm, i ove godine dobitnik je nagrade Superbrands Srbija, kao najbolji korporativni brend u oblasti farmacije. Hemofarm koji postoji preko 55 godina, najbolji je primer jedinstva tradicije i inovacija koji građani prepoznaju kao njima blizak brend.\nO dobitnicima nagrade odlučivala su istaknuta imena iz oblasti medija, marketinga i privrednog sektora, ali i anketirano javno mnjenje. Za sve njih, Hemofarm je prva asocijacija na farmaceutsku industriju koja ispunjava sve kriterijume Superbrenda: prepoznatljivost i ugled, dugogodišnja doslednost i pouzdanost, ali i odgovorno poslovanje.\n„Briga o zdravlju nacije je oduvek bila u fokusu našeg poslovanja. Imati kvalitetne, a istovremeno dostupne proizvode, nije ni malo lak zadatak, ali iskustvo poslovanja na ovom podneblju tokom prethodnih decenija, dalo nam je veliku prednost što građani prepoznaju i cene. Lekovi sa znakom Hemofarma putuju na više od 30 tržišta širom sveta, pa je međunarodna potvrda kvaliteta verifikovana i kroz ovu značajnu nagradu. Trudimo se i da unapređujemo kvalitet života pojedinaca, ali i da pomeramo svest društva kroz humanitarni rad u okviru svoje Hemofarm Fondacije“, rekla je Olivera Beuković, direktorka Sektora za strateški marketing Hemofarma primajući priznanje u ime kompanije na svečanom uručenju nagrada.\nSvetski program Superbrands organizovan je treći put u Srbiji pod nazivom „Corporate Superbrands Srbija 2015/16“ sa ciljem da prepozna i nagradi neumorne napore i stalne uspehe svih onih koji doprinose stvaranju, snabdevanju i promociji vrhunskih brendiranih proizvoda i usluga na domaćem i međunarodnom tržištu. Od 1600 brendova nominovanih u 34 kategorije, izabrano je 250 kompanija koje su prepoznate kao najbolji privredni ambasadori svoje zemlje.


Pogledajte izbor destinacija i izaberite vašu avanturu.\nNaša planeta ima toliko skrivenih kutaka i neverovatnih predela koje do sada sigurno niste videli. Krenite sa nama u šetnju po fantastičnim predelima, popnite po koju planinu i uživajte u nestvarnom pogledu od kojeg zastaje dah.Uz malo uloženog napora dobićete toliko da vam osmeh sa lica neće silaziti dugo posle povratka kući.Napravite predah od gradskih gužvi i stresa.Naše avanture donose opuštanje i aktivni odmor koji će vam napuniti baterije za predstojeće obaveze. Vaše je da odaberete izazov a naše je da vam pomognemo i pokažemo put kako do njega da stignete.Ono što će te doživeti,osvestiti i spoznati na tom putu ostaće zauvek samo vaše.\nAvantura čeka na vas\nNaša mala zemlja ima toliko skrivenih kutaka i neverovatnih predela koje do sada sigurno niste videli. Krenite sa nama u setnju po fantasticnim predelima, popnite po koju planinu i uzivajte u nestvarnom pogledu, ili pridruzite nam se na rucku u lokalnom selu sa vrhunskim tradicionalnim Srpskim specijalitetima i tradicionalnoj kuhinji\nAko niste pristalica ekstremnih sportova, opasnih uspona, adrenalina koje sa sobom nose ekspedicije, a želite da hodajuci istražujete svet, pa čak i da se ponekad popenjete na vrhove preko 5000m, onda su naše trekking avanture prava stvar za vas. Naše avanture su za one kojima ciljevi i velika postignuća nisu bitni već samo put kojim hode i prostranstva koja istražuju.\nNijedan uspeh u životu, popeti vrh ili odlazak u najzabitiji deo sveta nije potpun ako nemate sa kim da podelite tu radost. Zato je EST i nastao: Da bi ogromno iskustvo male grupe ljudi stečeno u ekspedicijama tokom prethodnih 15ak godina bilo podeljeno sa vama. Mi verujemo da se u svakom čoveku krije mali istrazivač koji bi uz našu podršku mogao stići čak i do najvišeg vrha na svetu.\nNasa mala zemlja ima toliko skrivenih kutaka i neverovatnih predela koje do sada sigurno niste videli. Krenite sa nama u setnju po fantasticnim predelima, popnite po koju planinu i uzivajte u nestvarnom pogledu, ili pridruzite nam se na rucku u lokalnom selu sa vrhunskim tradicionalnim Srpskim specijalitetima i tradicionalnoj kuhinji.\nČovek je po prirodi radoznao i želi uvek da istrazuje. Na našu sreću jedan život je malo da bi smo obišli sva skrovita mesta ove naše divne planete Zemlje. Zato smo odlučili da svake godine organizujemo uspon na neku od planina za koje ljudi nisu ni čuli i pri tom obidjemo i otkrijemo tajne flore i faune u njenoj blizini, ljude koji tamo zive, njihovu tradiciju, kulturu i obicaje.\nFotografije sa prethodnih akcija


Brajović u Briselu: Uvjeren sam da će u 2020. biti jasnije definisana evropska perspektiva ZB :: Politika\nU okviru Samita predsjednika Evropskog parlamenta predsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović učestvovao je na sastanku sa šefovima i predstavnicima političkih grupa u Evropskom parlamentu. To je bila odlična prilika da se sa nosiocima različitih politika u Evropskom parlamentu razgovara o pojedinačnom statusu i dostignućima država Zapadnog Balkana u integracionim procesima, kao i pronalaženju rješenja za izazove sa kojima se suočavaju, saopšteno je iz njegovog Kabineta.\nKako je navedeno, učesnici sastanka su potvrdili da, u novim izmjenjenim okolnostima, pitanje proširenja ima strateški značaj, kako ne bi došlo do rasta političke nestabilnosti u regionu i vraćanja u teme iz prošlosti.\nNa sastanku sa članovima Radne grupe za Zapadni Balkan Odbora za vanjske poslove (AFET), kojim je predsjedavao poslanik Tonino Picula, bilo je riječi o modalitetima podrške Evropskog parlamenta Zapadnom Balkanu, kao i konkretnim politikama od posebnog značaja za međuparlamentarnu saradnju.\nOvi susreti predstavljaju primjer značaja parlamentarne diplomatije, koji treba da dovedu do ubrzanja ne tako dinamičnog procesa, istakao je predsjedavajući ovog tijela Evropskog parlamenta Picula, navedeno je u saopštenju.\nBrajović je tom prilikom naglasio da Crna Gora bilježi kontinuirani napredak i stalno jača interparlamentarni dijalog, kako sa Evropskim parlamentom i državama članicama, tako i sa parlamentima susjednih država. U svom obraćanju istakao je uvjerenje da će u 2020. biti jasnije definisana evropska perspektiva država Zapadnog Balkana, sa jasnim rokovima i smjernicama.\nPodrška Crnoj Gori kao najuspješnijoj u pregovaračkom procesu, biće jak pozitivan signal i ostalim zemljama u regionu, istakao je, između ostalog, Brajović.\nProšlonedjeljnu posjetu našoj zemlji izvjestioca Evropskog parlamenta za Crnu Goru i predsjedavajućeg AFET-om Tonina Picule, kao i planiranu posjetu Podgorici komesara za proširenje i susjedstvo Olivera Varheljija početkom februara, predsjednik Skupštine ocijenio je kao pozitivan korak ka zajedničkom cilju, a to je evropska perspektiva Crne Gore i Zapadnog Balkana, navodi se u saopštenju.\nJoš 134 novooboljele osobe, preminuo pacijent iz Herceg Novog


Karatista Jovo Selak iz Gradiške kandidat za najboljeg sportistu RS / Sport / Vijesti / GIN.ba\nsrijeda, 30. septembar 2020. 15.45\nVijesti Sport Karatista Jovo Selak iz Gradiške kandidat za najboljeg sportistu RS\nSport 25.11.2017 01:18 - GIN.ba\nČlan kluba borilačkih vještina "NITEN" iz Gradiške, Jovo Selak je među 19. kandidata za najboljeg sportistu Republike Srpske.\nOvaj karatista, gradiškog Nitena, ušao je u užu konkurenciju tradicionalnog izbora deset najboljih sportista RS, u organizaciji Glasa Srpske. Svaki sportski savez u RS, delegirao je po jednog svog najuspješnijeg sportistu u tekućoj godini, a Selaka je predložio Karate Savez RS. U užoj konkurenciji je trenutno 19. sportista, a žiri na kojem čelu će biti proslavljeni košarkaš Nenad Krstić, odlučiće kojih 10. sportista će biti nagrađeno. Žiri će uzeti u obzir i glasove čitalaca Glasa Srpske, koji svoje favorite mogu podržati slanjem poruke na broj 091 610 102, kako bi dali glas našem sugrađaninu Jovi Selaku, treba da pošaljete poruku sa sadržajem GL 10 i pošaljete na ovaj broj.\nSezona na izmaku, najbolja je u karijeri gradiškog karatiste, koji je kao reprezentativac BiH osvojio bronzanu medalju na Balkanskom šampionatu, takođe je odbranio titule prvaka BiH i RS, dakle, višestruki je prvak BiH i RS. Ove godine takođe je osvajač tri medalje na prestižnim internacionalnim turnirima u regionu, u Beogradu i Ljubljani, te je osvojio veliki broj medalja na domaćim takmičenjima u RS i BiH. Značajno je još istaći da se Selak bio plasirao na Evropsko prvenstvo koje je održano u maju mjesecu u Turskoj, ali zbog nedostatka finansijskih sredstava nije nastupio na istom.


Medvedev podneo deklaraciju o prihodima u 2016. godini - Ekonomske Vesti\n31. mar. 2017 31. mar. 2017 Andrija Matić 0 Comments Aleksej Navaljni, Dmitrij Medvedev, Fond za borbu protiv korupcije, korupcija\nTo je velika vest budući da su prošlonedeljne demonstracije u 80 gradova Rusije izazvane dokumentarnim filmom koji ruskog premijera Dmitrija Medvedeva optužuje da ja „jedan od najbogatijih ljudi i najkorumpiranijih drzžavnih činovnika“.\nPres sekretar ruskog premijera Natalija Timakova je rekla da su svi članovi Vlade Ruske Federacije, u skladu sa zakonom, predali deklaracije o svojim prihodima i te će deklaracije biti u roku od mesec dana na sajtu Vlade.\nPrema deklaracijama, za 2015. godinu, Dmitrij Medvedev nije bio medju pet najimućnijih clanova svoje Vlade. To su bili: Aleksandar Hloponjin, potpredsednik Vlade, Mihail Abizov, ministar za koordinaciju Otvorene vlade, Jurij Trutnjev, potpredsednik Vlade, Denis Manturov, ministar industrije i trgovine, i Aleksej Uljukajev, ministar ekonomskog razvoja koji je u medjuvremenu uhapšen pod sumnjom da je tražio mito od državne kompanije Rosnjeft.\nU filmu „On vam je Dimon“ Fonda za borbu protiv korupcije, koji je lako naći na Internetu sa engleskim prevodom, tvrdi se drugačije.\nŠef Fonda za borbu protiv korupcije Aleksej Navaljni objavio je kandidaturu na izborima za predsednika Rusije koji se održavaju marta 2018. godine. Protiv njega je, medjutim, doneta presuda za proneveru u drvnom kombinatu Kirovljes što mu kandidaturu onemogućava.\n← Drama u Hrvatskoj: Blokirani računi Belja, Agrokora, Leda\nBanke se dogovorile sa Agrokorom →\nRadulović: Zloupotreba opštinskog budžeta u pripremi stranaka za izbore\nRusija uvodi izvozne carine na pšenicu\n22. dec. 2014 Andrija Matić Komentari su isključeni na Rusija uvodi izvozne carine na pšenicu


Mirna Radulović je Prvi glas Srbije! – Nadlanu.com\nMirna Radulović je Prvi glas Srbije!\nObjavljeno 20. jan 2013. / 23:18:31\nPobednica prvog glasa Srbije je Mirna Radulović!\nNevena Božović briljirala na sceni.\nI Nevena Božović je oduševila sve prisutne sjajnim izvođenjem, a posle toga je usledilo proglašenej pobednika za Prvi glas Srbije ove sezone.\nMirna Radulović savršeno "skinula" Maraju Keri\nU odlučujućem duelu prva je nastupila Mirna Radulović koju je otpevala pesmu "Hero" od Maraje Keri, a žiri je imao samo reči hvale za njen nastup.\nU duelu za titulu "Prvog glasa Srbije" Mirna i Nevena!\nPrema izboru publike, najmanje glasova osvojila je Sara Jovanović, pa su u duel koji odlučuje pobednika dalje prošle Mirna Radulović i Nevena Božović.\nMirna pokazala da je jedna osoba na sceni dovoljna\nMirna je za kraj izvela pesmu Tine Tarner "Simply The Best". Mare je rekao da je pevačica iz Subotice dokazala da je jedna osoba na sceni sasvim dovoljna i da dobrom pevaču ne trebaju igračice. Georgiev je primetio da će se Mirna sa godinama samo popravljati i napredovati.\n22:46 - Nevena oduševila Aleksandru energijom\nNevena je izvela pesmu "Rođeni" pevačice Kaliopi i prema Aleksandrinom mišljenju po prvi put pokazala izuzetnu energiju. Žiri je još jednom napomenuo da će im biti veoma teško da se odluče za jednu od tri pevačice koje su toliko kvalitetne.\n22:40 - Sara još jednom dominirala na sceni\nObučena u čipkani kombinezon, Sara Jovanović je plesala i pevala pesmu "Sweet Dreams" sastava "Eurythmics". Aleksandri se dopala njena improvizaciju, a Mare je rekao da je nastupila kao da se za to pripremala ceo život.\n22:26 - Mirnin vokal siguran\nNakon vatrenog izvođenja pesme "Girl On Fire", koju u originalu peva Ališa Kiz, Mirna Radulović je dobila pohvalu da odlično vlada svojim vokalom. Vlado Georgiev je rekao da je ostao bez teksta dok ju je gledao, a Aleksandra i Mare su takođe imali samo reči hvale.\n22:16 - Nevena kao anđeo\nNevena Božović iz Kosovske Mitrovice spustila se na binu sa plafona, sedeći na ljuljašci, a na leđima je imala crna anđeoska krila. Ona je izvela pesmu Lane Del Rej "Blue Jeans" i dobila odlične kritike žirija. Vlado Georgiev je istakao da je Nevena divno izgledala i pokazala da je hrabra, a i Maretu i Aleksandri se dopao njen nastup.\n"Prvi glas" i večeras prate brojne poznate ličnosti, među kojima i košarkaš Marko Jarić sa ćerkicom.\n- Valentina po običaju navija za Nevenu mada se ja ne bih bunio da pobedi Sara. Obe su zaslužile da imaju super karijeru - napisao je sportista na Tviteru.\n22:06 - Georgiev pohvalio Sarino pevanje\nPesmom "Najlepše želje" sastava "Zemlja gruva", Sara je započela drugi krug nastupa, u kome su pesme birali članovi žirija. Vlado Georgiev je pohvalio njen scenski nastup, pokrete ali i pevanje. Aleksandra je primetila da pevačica prelepo izgleda i da je imala vrlo lep urbani performans.\n21:51 - Mirna zatvorila prvi krug nastupa\nMirna je u video-predstavljanju rekla da joj je duel sa Saškom bio najstresniji momenat šoua.\nOna je bez greške izvela pesmu "Više se ne vraćaš" Karoline Gočeve, a nastup su upotpunili zanimljiva scenografija i plesači.\nMare je predvideo da će Mirna dugo trajati kao profesionalac i da će se vraćati u domove publike sa novim pesmama. Aleksandra je takođe bila oduševljena snagom pevačice iz Subotice i njenim vokalom.\n21:45 - Nevena pevala mušku pesmu\nNevena je nastupila sa pesmom "Igra bez granica" Tošeta Proeskog. Prema Maretovom mišljenju, njeno izvođenje je bilo veoma emotivno, a Aleksandra je rekla da će žiri definitivno imati težak zadatak večeras. Vladi se dopalo kako je Nevena izvela mušku pesmu.\n21:31 - Sara Jo kao Bijonse\nPrva superfinalistkinja koja se predstavila večeras bila je Sara Jovanović, sa pesmom "Till The End Of Time". Sara je nastupila sa plesačicama, a sve su bile obučene u crno i na sebi su imale lampice koje su menjale boje.\nAleksandra Radović je rekla da je impresionirana Sarinom pojavom, a Mare je dodao da je pevačica odlično otvorila veče i dokazala da nije slučajno stigla do kraja.\nIspred studija Prve televizije nalazi se jedan deo Sarinih fanova, koji nisu uspeli da se približe bini zbog prevelike gužve. Neke od devojčica su se rasplakale kada su shavtile da ne mogu da uđu.\n21:10 - Desetoro finalista otvorilo veče\nDesetoro finalista "Prvog glasa Srbije" otvorilo je superfinalno veče miksom hitova, među kojima je bio i "Gangnam stajl". Svi mladi pevači su bili odlično raspoloženi i uzbuđeni zbog završnice pevačkog šoua.


EU je kriva za energetsku krizu i visoke cijene - BIGportal.ba\n21 Oktobra, 2021 21 Oktobra, 2021 055\nRusija može da poveća isporuke prirodnog gasa Evropi preko gasovoda Severni tok 2, čim dobije zeleno svetlo od Nemačke, izjavio je danas predsednik Rusije Vladimir Putin, okrivljujući politiku Evropske unije za energetsku krizu i rekordno visoke cene.\nNa pragu zime, Evropa koja je u najvećoj meri zavisna od ruskog gasa, suočena je sa oskudnim rezervama i povećanjem cena tog energenta, sa mogućnošću daljeg rasta, a vlade pokušavaju da pronadju načine da ograniče troškove potrošačima, piše Radio Slobodna Evropa.\n“Evropsko tržište suočava se sa nestašicama od 70 milijardi kubnih metara gasa”, rekao je Putin i dodao da se to dogodilo “iako je Rusija nedavno povećala izvoz gasa”.\nPutin je takodje rekao da je Rusija na putu da završi punjenje druge linije Severnog toka 2 u decembru.\nEvropa više od polovine svog gasa dobija iz Rusije, ali su ugovori s ruskom državnom kompanijom Gaspromom osmišljeni da zadovolje normalne potrebe, a ne da se obnove iscrpljene zalihe.\n(Beta Foto: EPA / Sergei Ilnitsky)


Veliki gest Nemanje Matića i sjajna poruka za klince /VIDEO/\nNemanja Matić, pored mnogobrojnih obaveza odvojio je vreme i za druženje sa predstavnicima Sportskih igara mladih u Srbiji i nove SIM priče. Susret sa asom Mančester junajteda i naše nacionalne selekcije bio je prilika da predsednica Sportskih igara mladih Srbije Ivana Jovanović uruči specijalno priznanje Matiću, koji je ambasador ove organizacije.\n- Nemanja pomaže Sportskim igrama mladih na razne načine. Uvek je tu za nas i živimo SIM priču zajedno, u interesu dece Srbije i regiona. Kao i uvek, veseo, nasmejan, čovek sa dušom i velikom energijom, pravi je promoter ciljeva i ideja koje naše Igre donose. Rekla sam mu da sam ponosna na činjenicu što je baš on naš ambasador i što se pre par godina upoznao sa Zdravkom Marićem, regionalnim predsednikom Sportskih igara mladih i prihvatio poziv da bude naš ambasador. Nemanja ima kvalitet, snagu i moć, velikodušnost, on je jednostavno maestro na terenu i moram da kažem zaista veliki čovek van njega – istakla je Ivana Jovanović, predsednik SIM Srbije.\nNemanja Matić i Ivana Jovanović, predsednik Sportskih igara mladih Srbije\nMatić je dobio zlatnu medalju sa posebnom posvetom i porukom.\nNemanja Matić, Slobodan Đurić - direktor Sektora za informisanje SIM i Milan Vuković, portparol FSS-a\n- Vi znate da sam tu uvek za vas i da vas podržavam. Smatram da je ono što vi radite mnogo važno. Za decu je sve besplatno, nije važno ko je pobednik, jer su svi samim učešćem u Igrama već pobedili. Jako je važna vaša uloga, želja, rad i trud koji ulažete da ih naučite da su prijateljstva jako važna u životu, kao i poruka da je sport način života i jedini izlaz koji mlade vodi na pravi životni put. Želim vam da istrajete, a svi mi koji razumemo vašu misiju smo tu da pomognemo što više možemo. Deco, spremajte se Igre uskoro počinju novu sezonu i ponovo krstare Srbijom i regionom. Organizacionom odboru SIM u svim zemljama mnogo sreće i uspeha i u 2018. – poručio je naš reprezentativac, koji će Srbiju predvoditi na Svetskom prvenstvu u Rusiji.\nNemanja Matić je ovom prilikom otkrio i da planira da uskoro otvori mali muzej sa svim peharima koje je zaslužio i dobio u dosadašnjem toku karijere.


NSinfo: Zakon o stanovanju: Za upravnika zgrade mesečno oko 300 dinara\nZakon o stanovanju: Za upravnika zgrade mesečno oko 300 dinara\nSkupština stanara će u svakom trenutku moći da prekine ugovorni odnos sa profesionalnim upravnikom\nU skupštinskoj raspravi o više zakonskih predloga najviše je bilo reči o Predlogu zakona o stanovanju i održavanju zgrada.\nCilj zakona je, prema rečima potpredsednice vlade i ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, pristojno održavanje zgrada prvenstveno zbog bezbednosti.\nMihajlovićeva je rekla da će stanari među sobom moći da izaberu upravnika, a da u slučaju da se odluče za profesionalnog upravnika zgrada, on će biti dužan da skupštini stanara podnosi izveštaj.\nPrema njenim rečima, skupština stanara će u svakom trenutku moći da prekine ugovorni odnos sa profesionalnim upravnikom ako je nezadovoljna njegovim radom, kao i da će sve odluke donositi stanari.\nOdgovarajući na primedbe poslanika opozicije, Mihajlovićeva je u skupštinskoj raspravi o tom predlogu zakona rekla da će skupština stanara, koja se odluči za licenciranog profesionalnog upravnika, sklopiti sa njim ugovor i dogovoriti mesečnu cenu za taj posao.\n“Procene su da je taj iznos između 200 i 350 dinara. Može da bude i manji”, rekla je Mihajlovićeva i rekla da se održavanje zgrada i do sada plaćalo.\nU slučaju da nema dogovora o upravniku, prinudnog upravnika bira lokalna samouprava u saradnji sa Privrednom komorom Srbije, koja je dužna da organizuje obuku za prinudenog upravnika, nakon koje će polagati ispit i dobiti licencu.\nOpozicija, između ostalog, smatra da se predloženim rešenjima zadire u privatnost, da će uvođenje profesionalnih upravnika omogućiti partijsko zapošljavanje, da se uvode "privatni izvršitelji", te da će građani dobiti nove troškove.