Vreme 1012 - Intervju – Robert J. Manz, clan borda Enterprise Investors i clan Upravnog odbora PharmaSwissa SA: Saradjujemo sa najboljima\n"Zbog dosadašnjeg odličnog iskustva sa PharmaSwissom, otvoreni smo za nove investicije u Srbiji i nastavljamo da tragamo za interesantnim projektima. Naša želja je da se u vašoj zemlji fokusiramo na veće projekte i, naravno, otvoreni smo za predloge"\nKompanija Enterprise Investors (EI) već 20 godina uspešno upravlja jednom od najvećih grupacija privatnih investicionih fondova u Poljskoj i regionu srednje i istočne Evrope, a kapital, koji su osigurale evropske i američke finansijske institucije, dostigao je iznos od 1,7 milijardi evra. EI je do sada uložio sredstva u 120 kompanija i iz njih 90 već izašao uz ostvareni atraktivni prinos na uloženi novac. Polish Enetrprise fond VI (PEF VI), privatni investicioni fond, kojim upravlja preduzeće Enterprise Investors (EI) je pre dve godine investicijom od 35 miliona evra u povećanje kapitala stekao 12,7 odsto kompanije PharmaSwiss SA.\nKompanija PharmaSwiss SA 28. maja obeležava deset godina uspešnog poslovanja u Srbiji i tim povodom u Beograd je doputovao član borda Enterprise Investors i član Upravnog odbora PharmaSwissa SA, Robert J. Manz.\n"VREME": Mnogi lideri u oblasti farmakologije i biotehnologije koji žele da ostave trag u ovom delu Evrope vide PharmaSwiss kao atraktivnog partnera u tom poduhvatu. Zašto?\nROBERT J. MANZ: PharmaSwiss je na tržištima centralne i istočne Evrope pouzdani partner najvećih kompanija u oblasti farmakologije iz celog sveta. Pruža kompletnu podršku u prodaji i marketingu zbog koje njegovi partneri znaju da će sa svojim proizvodima u tom regionu postići najbolje rezultate, bolje nego što bi bilo da su oni direktno prisutni na tržištu. To je jedan od razloga zbog kojih smo u PharmaSwiss uložili značajna sredstva. Formula uspeha PharmaSwissa je usvajanje individualizovanog pristupa tržištima koja su aktivna, sveobuhvatno sagledavanje tih tržišta i zapošljavanje najkvalitetnijih stručnjaka iz tih zemalja. Osim toga, PharmaSwiss posluje u 19 zemalja i na taj način pokriva region, što bi inače njegovim partnerima bilo komplikovano da ostvare.\nOve godine podudaraju se dva jubileja – deset godina otkad kompanija PharmaSwiss posluje na tržištu Srbije i dvadeset godina od osnivanja Enterprise Investors (EI). Kakve je rezultate pokazala desetogodišnja praksa poslovanja kompanije PharmaSwiss u Srbiji i šta očekujete od ulaganja na ovdašnjem tržištu?\nSrbija je za PharmaSwiss veoma značajna država. To je država u kojoj je ova kompanija počela svoje poslovanje, u koju je do sada uložila značajan kapital i sredstva i u kojoj planira velike investicije u budućnosti. Deo naših investicija u PharmaSwiss namenjen je obezbeđivanju sredstava za dalji razvoj u Srbiji. Poslovanje u Srbiji je do sada za PharmaSwiss bilo izuzetno uspešno i u određenoj meri to je model za razvoj poslovanja PharmaSwissa u drugim državama. Mi bismo želeli da vidimo kako se PharmaSwiss i dalje razvija u Srbiji i podržavamo njegove investicije u veliku fabriku blizu Beograda.\nOvo je prva investicija fonda Enterprise Investors u Srbiji i do sada smo veoma zadovoljni rezultatima. Mogu da kažem da su ljudi koje sam upoznao u PharmaSwissu u Srbiji među najboljim menadžerima koje sam video u celom regionu. Iako je tržište u Srbiji puno izazova, kao i druga tržišta u regionu centralne i istočne Evrope, mi verujemo da je to tržište otvoreno za ulaganja investitora kao što smo mi i da će tržište Srbije u narednim godinama pokazati veliki potencijal. Drago mi je što se Srbija nalazi na putu ka članstvu u Evropskoj uniji i mi aktivno razmatramo druge investicione projekte u vašoj državi. U toku dvadeset godina našeg postojanja, u ovom regionu smo imali sedam investicija i verujemo da će naše iskustvo biti korisno za naša dalja ulaganja u Srbiji.\nOsim u PharmaSwiss SA, EI ulaže u više od sto kompanija u centralnoj i istočnoj Evropi. Šta je presudno u odabiru vaših poslovnih partnera?\nNajvažniji su ljudi. Sve zavisi od kvaliteta menadžera i vlasnika kompanija. Naše investicije najčešće traju oko pet godina, tako da je od presudne važnosti za uspeh da imamo partnere koji su u najvišoj klasi u svom poslu. Takođe se trudimo da biramo kompanije koje su u svojim oblastima vodeće na određenim tržištima i koje imaju jasnu strategiju u vezi sa tim šta žele da postignu, zajedno sa konkretnim prednostima u odnosu na konkurenciju, koje im omogućavaju da budu najbolji. To je, na primer, bio slučaj sa PharmaSwissom. Najveći broj kompanija u koje smo ulagali bio je izuzetno uspešan i u vreme našeg investiranja i kasnije mnoge od tih kompanija su postale vodeće u svojim državama.\nKakve su, po strukturi i delatnosti, kompanije u koje EI ulaže?\nTokom poslednjih 20 godina, mi smo ulagali u različite oblasti poslovanja i većinu privrednih delatnosti. Investiramo u kompanije u kojima imamo manjinski udeo, kao što je PharmaSwiss, ali i u one u kojima imamo većinski udeo, čak i 100 odsto vlasništva. To zavisi od potreba određene kompanije i njenih vlasnika i od naše procene mogućnosti našeg doprinosa. Što se tiče konkretnih delatnosti, središte našeg interesovanja su proizvodi široke potrošnje, maloprodaja, finansijske usluge, industrijske kompanije, IT i telefonija i, naravno, zdravstvo. Uglavnom ulažemo u kompanije koje su već postigle određene rezultate u svojoj oblasti i koje imaju veliki razvojni potencijal. Ne ulažemo u tek osnovane kompanije, niti u kompanije kojima je potreban oporavak.\nVeoma je važno da kompanije u koje ulažemo imaju otvoren stav prema aktivnom partneru kao što smo mi i da su spremne da se razvijaju u korporativnom upravljanju, finansijskom menadžmentu i drugim segmentima na koje se fokusiramo, osim strategije i razvoja.\nKolike je izazove svetska ekonomska kriza postavila poslovanju kompanije i da li se posledice krize odražavaju na poslovanje u Srbiji i u ostalim zemljama centralne i istočne Evrope?\nJedna od većih posledica nedavne globalne finansijske krize je definisanje jasne razlike u privredi država u regionu centralne i istočne Evrope. Neke zemlje, kao što je Poljska, u proseku su imale bolje rezultate u privredi od svih država Evrope, dok su druge, poput nekih baltičkih zemalja, doživele veliki korak unazad. Ekonomski rast je zamaskirao neke od suštinskih slabosti prethodnog stanja u privredi. U poređenju sa nekim drugim tržištima, Srbija, po mom mišljenju, napreduje relativno dobro. S obzirom na to da se MMF uključio relativno rano i da postoji politička odlučnost da se ispune zahtevi u vezi sa finansijskom politikom države, Srbija je zadržala poverenje investitora u njenu ekonomiju. Sve u svemu, mislim da je finansijska kriza pokazala prilagodljivost i fleksibilnost privreda zemalja centralne i istočne Evrope. U kontekstu nedavnih finansijskih problema u Grčkoj i u privredi drugih zemalja zapadne Evrope, verujem da je centralna i istočna Evropa čak i jača. Ipak, zabrinut sam zbog lošeg uticaja iz Grčke u bliskoj budućnosti, s obzirom na stanje dinara u poslednje vreme.\nŠto se tiče našeg poslovanja, tokom čitave 2009. godine morali smo brzo da prilagođavamo svoja očekivanja i predviđanja za svaku zemlju pojedinačno, a bili smo mnogo oprezniji kada je u pitanju investiranje u zemlje koje se suočavaju sa najvećim makroekonomskim problemima. Ove godine situacija je postala jasnija i mi selektivno idemo napred sa velikim brojem investicionih projekata.\nKakvi su planovi kompanije EI za srpsko i tržišta u centralnoj i istočnoj Evropi u bliskoj budućnosti?\nTrenutno, mi ulažemo u naša dva aktivna fonda: PEF VI, koji ulaže između 20 i 100 miliona evra po kompaniji, prvenstveno u veće kompanije; i Enterprise Venture Fund I, koji ulaže do deset miliona evra po kompaniji, uglavnom u manja preduzeća. U prethodnih nekoliko meseci ukupno smo uložili oko 80 miliona evra u nekoliko transakcija: stoprocentni otkup kompanije Profi Rom, vodećeg lanca supermarketa u Rumuniji, otkup poljske turističke agencije Orbis Travel, manjinsko ulaganje u Smartie Romania, firmu koja se bavi ljudskim resursima, i Polski Bank Nomorek Macierzystych (PBKM), poljsku banku matičnih ćelija. Trenutno sprovodimo proveru dokumentacije u nekoliko drugih projekata u regionu, i nadam se da ćemo uskoro obavestiti javnost o novim investicijama. Očekujemo da ćemo ove godine finalizirati dve ili tri aktuelne investicije, što će možda obuhvatiti i javnu ponudu akcija na varšavskoj berzi.\nZbog dosadašnjeg odličnog iskustva sa PharmaSwissom, otvoreni smo za nove investicije u Srbiji i nastavljamo da tragamo za interesantnim projektima. Naša želja je da se u vašoj zemlji fokusiramo na veće projekte i, naravno, otvoreni smo za predloge.\n>> Ulažemo u kompanije koje su već postigle određene rezultate


Peti "Just Out" festival u Despotovcu: Promocija tradicije i viteških vrednosti\n24.08.2019 | Info\nPredstavilo se 600 takmičara iz 25 različitih zemalja, koji su demonstirali različite srednjovekovne borbene veštine. Priređen je i bogat kulturno-umetnički program. Festival je održan u okviru tradicionalne manifestacije “Dani srpskog duhovnog preobraženja”\nFoto: Facebook stranica festivala "Just Out"\nViteški festival “Just Out”, peti po redu, otvoren je 23. avgusta i trajaće sve do nedelje 25. avgusta podno zidina manastira Manasija u opštini Despotovac.\nUčestvovalo je više od 600 vitezova iz 25 različitih zemalja sveta, a festival je održan u čast Despota Stefana Lazarevića i povodom šest vekova od izgradnje ovog manastira. Kao i svake godine, festival je privukao veliku pažnju turista, kako iz okoline, tako i iz inostranstva, a predsednik opštine Despotovac Nikola Nikolić izrazio je zadovoljstvo zbog sve veće popularnosti ove manifestacije:\n-Festival “Just Out” je porodični festival. To je okupljanje porodičnih ljudi gde se vrednuju čast, junaštvo, vitezovi, stabilnost čoveka i njegova hrabrost da se bori za istinu. Ima dosta festivala koji idu u suprotnom smeru, koji nisu baš moralno naklonjeni nama. Međutim, ovo je porodični festival i takav kakav je, odlično je posećen i iz godine u godinu imamo sve više posetilaca ovde. Trudimo se da iz godine u godinu otklonimo sve nedostatke koji su se javljali gde god smo imali problema, tako da smo dostigli jedan visok nivo i mislim da smo to dosta kvalitetno uradili –rekao je Nikolić.\nDirektor festivala “Just Out” Vladimir Blagojević istakao je da je održavanje festivala od velikog značaja za razvoj turizma u Despotovcu:\n-Za sve ove četiri godine, promovisali smo Manasiju u celom svetu. O festivalu se pisalo od “Njujork Tajmsa” do “Čajna Dejlija”, kao i na mnogim portalima iz Moskve, Madrida, Pariza, Londona i drugih evropskih gradova. Mislim da smo u tom svetlu postigli ono što smo hteli od ovog festivala, a to je da ceo svet upoznamo sa Manasijom i ovom manifestacijom. Svake godine nas posećuje sve veći broj zemalja koje nisu iz Evrope, tako da smo prevazišli taj evropski karakter i prezadovoljan sam onim što smo uradili. Širimo ljubav po svetu –istakao je Blagojević.\nUčesnici su najpre prodefilovali pred mnogobrojnom publikom koja ih je u prirodnom amfiteatru manastira Manasije pozdravila burnim aplauzima. Usledile su i borbe: kako pojedinaca, tako i formacija, koje su izazvale pravo oduševljenje, a tom prilikom demonstrirane su i veštine mačevanja kroz vekove, kao i srednjovekovno oklopno borenje. Da festival slavi i ljubav, potvrdila je i prosidba jednog mladog viteškog para koja se desila upravo na terenu gde se odvijaju bitke, a ovaj čin pozdravljen je gromoglasnim aplauzima, kako publike, tako i boraca koji su bili oko njih.\nU pratećem delu programa nastupili su grupa “Balkanika” i Ivana Žigon, a nagradu za heroja ovogodišnjeg festivala ovaj put dobio je Aleksandar Urošević Dobri. Tokom trodnevnog trajanja festivala, posetioci su imali prilike da posete i srednjovekovni kamp gde su mogli da se oprobaju u bacanju koplja, mačevanju i streličarstvu, a u ulici starih zanata bile su održavane radionice tkanja, izrade kože, prerade drveta, kao i izložba oklopa i mačeva, viteška škola jahanja i puno različitih sadržaja koji su privukli veliku pažnju posetilaca svih generacija. Pored borbi, održano je i nekoliko turnira u različitim disciplinama.\nFestival je organizovan pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije kao i opštine Despotovac, a održava se u sklopu 27. manifestacije “Dani srpskog duhovnog preobraženja” u okviru koje su održavaju brojni zanimljivi kulturno-umetnički programi.


Povlačenje - Blic Online\nGrađanima će u ponedeljak 4. oktobra na administrativnim prelazima biti dostupne nalepnice za prekrivanje specifičnih delova registarskih oznaka, kao i uputstvo za njihovu aplikaciju, a o istom će biti obavešteni kroz medije.\nSpecijalne jedinice kosovske policije povući će se sa Jarinja i Brnjaka, ali uvek ostaju spremne za intervenciju, kaže premijer privremenih institucija u Prištini Aljbin Kurti.\n"ORLOVA BAZA" I ZLOGLASNA "SLANA JAMA" Evo šta je CIA uradila sa svojim TAJNIM KOMPLEKSIMA čim je Bajden najavio povlačenje iz Avganistana\nSvetsku geopolitičku scenu preksinoć je oko ponoći zatresla izjava američkog predsednika Džoa Bajdena - "Amerika više neće biti svetski policajac". Prvi put od 2. svetskog rata najveća svetska sila menja kurs, a Bajden je naglasio da su "SAD stavile tačku na eru intervencija u drugim državama". Šta je pravi razlog za tako nešto?\nBrat mi je kupio burku, u suzama sam spalila svoje farmerke a sa njima i svoje nade – potresna je ispovest mlade Avganistanke prvog dana pod vlašću talibana u zemlji, dok iz pustinje na granici sa Pakistanom i Iranom dolaze biblijski prizori egzodusa, beskrajne reke ljudi koji beže iz svojih domova nakon što su se američke trupe povukle u datom roku 31. avgusta i sa sobom evakuisale ograničen broj Avganistanaca koji su na vreme stigli na aerodrom u Kabul.\nAmerika više ne može da bude svetski policajac jer NEMA NI PREBIJENOG DOLARA za tako nešto\nSvetsku geopolitičku scenu sinoć je oko ponoći zatresla izjava američkog predsednika Džoa Bajdena - "Amerika više neće biti svetski policajac". Prvi put od 2. svetskog rata najveća svetska sila menja kurs, a Bajden je naglasio da su "SAD stavile tačku na eru intervencija u drugim državama". Šta je pravi razlog za tako nešto?\n"THE END" Zašto Rusi masovno dele jednu fotografiju iz Avganistana?\nSlika poslednjeg američkog vojnika koji je u ponedeljak uveče napustio Avganistan obišla je svet. Američki mediji opisali su povlačenje sa dve reči "The end".\nAMERIKA VIŠE NIJE SVETSKI POLICAJAC Bajden: Odbijam da otvorim novu deceniju rata u Avganistanu\nPredsednik SAD Džo Bajden obratio se naciji na kraju najdužeg rata koji su SAD vodile i još jednom obrazložio svoju odluku da okonča 20-ogodišnje američko angažovanje u Avganistanu.\nTalibani najavili otvaranje aerodroma za nekoliko dana, pozvali na nastavak rada ambasada


Šta bi izbor Žozepa Borela značio za dijalog Beograda i Prištine - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Šta bi izbor Žozepa Borela značio za dijalog Beograda i Prištine\nŠta bi izbor Žozepa Borela značio za dijalog Beograda i Prištine\nŠef diplomatije Španije, države koja nije priznala Kosovo, mogao bi biti budući posrednik u dijalogu Kosova i Srbije, što je za Beopgrad dobra vest, ali bi moglo da pokrene neka pitanja na Balkanu, ocenili su analitičari za Radio slobodna Evropa (RSE).\n1Piše: Beta 04. jula 2019. 11.00\nRSE podeća da je Žozep Borel, čovek koji bi mogao da posreduje u okončavanju budućeg dijaloga Kosova i Srbije o normalizaciji odnosa, nedavno izjavio da se njegova zemlja protivi nezavisnosti Kosova, ali da podržava traženje kompromisnog rešenja u okviru dijaloga.\nBorel je bio i učesnik neformalnog sastanka ministara spoljnih poslova EU u Beču avgusta 2018, kada su evropski zvaničnici, uključujući i njega, odbacili ideju o „razmeni teritorija“ izmedju Kosova i Srbije u sklopu konačnog sporazuma, navodi RSE.\nKako je prenela španska agencija EFE, Borel je tada novinarima izjavio da se „Evropa nije gradila kako bi nastali monolitni, homogeni entiteti po pitanju kulture i etniciteta, već da se gradila kako bi se pomoglo različitim ljudima da žive zajedno“.\nOn je takodje rekao da bi mogući sporazum Beograda i Prištine pomogao drugim državama koje nisu priznale Kosovo, kao što je Španija, da donesu konačnu odluku.\nRSE podseća i da je Borel u martu ove godine posetio Beograd, gde je nakon sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i šefom diplomatije Ivicom Dačićem govorio o dijalogu Kosova i Srbije.\n„Ponovili smo predsedniku (Vučiću) i ministru (Dačiću) stav Španije o nepriznavanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova. U isto vreme, smatramo da se jedino kroz dijalog može doći do trajnog i kompromisnog rešenja za ovo pitanje“, kazao je tada Borel.\nSa stanovišta vlasti u Srbiji izbor Žozepa Borela je dobra vest pošto je u skladu sa politikom Španije, koja je jedna od pet članica EU koja nije priznala nezavisnost Kosova, rekao je za RSE Filip Ejdus sa Fakulteta političkih nauka u Beogradu.\nOn, medjutim, smatra da je sa stanovišta EU i njene uloge u procesu normalizacije odnosa Beograda i Prištine, ovaj izbor potencijalno dosta nepromišljen.\n„Neki smatraju da će baš zbog poverenja koje uživa u Beogradu, Borel imati kredibilitet da isposluje pravno obavezujući dogovor Beograda i Prištine. Ipak, ja se plašim da bi zbog velikog protivljenja kosovskih Albanaca ovo imenovanje moglo da marginalizuje iz procesa pregovora ne samo njega, nego i čitavu EU i da otvori put možda za neko veće angažovanje SAD“, ocenio je Ejdus.\nTobi Vogel iz Političkog saveta za demokratiju ocenjuje za RSE da bi imenovanje Žozepa Borela moglo u teoriji da uveri Beograd i da da rukovodstvu pokriće za kompromis u dijalogu.\n„Dakle, na neki način sam zabrinut zbog simbolike imenovanja nekoga ko ima stavove mimo kursa EU oko Kosova, da obavlja najvažniji posao koji EU ima oko Kosova, čak i ako ne sumnjam da će Borrel biti profesionalan u rešavanju ovog pitanja”, mišljenja je Vogel.\nOn podvlači da je skoro izvesno da su stavovi Španije o Kosovu odigrali samo veoma malu ulogu u Borrelovom imenovanju. Njegovo imenovanje, prema Vogelu, rezultat je toga što funkcija visokog predstavnika EU tradicionalno pripada socijalistima, a on je bio kandidat zemlje s najvećom delegacijom u Socijalističkoj grupi Evropskog parlamenta.\nMajkl Li (Michael Leigh) iz Džerman Maršal fonda (German Marshal Fund) podseća da su španski državljani ostavili pečat u istoriji egiona.\n„Borel je stručnjak za spoljnu politiku. Njegova objektivnost kao što je slučaj jednog od njegovih prethodnika kao visokog predstavnika, Havijera Solane (Javer Solana), takodje Španca, koji je dao ključni doprinos miru i pomirenju na Balkanu, je osigurana“, izjavio je Majkl Li za RSE.\nAnalitičar Elkano Rojal (Elcano Royal) instituta za međunarodne i strateške studije Ignasio Molina (Ignacio) slaže se sa idejom da bi Borej kao novi visoki predstavnik EU mogao biti šansa za rešenje kosovskog problema.\nMolina navodi da je zvanična pozicija Španije tokom njegovog jednogodišnjeg mandata kao ministra spoljnih poslova postala mnogo manje rigidna, i to iz tri razloga. „Prvi je taj da se Kosovo ponašalo veoma odgovorno tokom katalonske krize 2017. godine. Drugi je da bi Madrid želeo postići rešenje o tom pitanju, što je pre moguće, jer je njihova relativna izolacija kao države koja nije priznala Kosovo štetna za španski uticaj u vanjskom delovanju EU. A treći je da su svi, uključujući Srbiju, došli do zaključka da nema vraćanja Kosova nazad unutar granica Srbije, te da trenutni zastoj nije održiv, kao i da je potrebno posredovanje u regionalnom kompromisu (uključujući Kosovo kao članicu UN i Srbiju kao punopravnog kandidata za pridruživanje EU)“, rekao je Molina za RSE.\nO Borelu kao posredniku u dijalogu komentarisao je na Tviteru Džejms Ker-Lindzi (James Ker-Lindsay), profesor na Londonskoj školi ekonomije. Ukazao da Borelova nominacija može otvoriti neka pitanja na Balkanu, budući da je iz zemlje koja ne priznaje nezavisnost Kosova, ali je ocenio da upravo on može biti prava osoba za pronalazak istorijskog rešenja izmedju Kosova i Srbije.\nDijalog Beograda i Prištine, Kosovo, Španija, Žozep BoreljBeograd\nNominacija Španca Borela za novog komesara za spoljnu politiku EU moglo bi da znači za Albance na Kosovu i Metohiji dobijanje etničko i teritorijalnog, konačnog statusa kakav imaju Srbi u Republici Srpskoj, u BiH. Dakle nema menjanja granica Republike Srbije, Albanci dobijaju\nzavisnu državu u državi na većem delu teritorije Pokrajine, ali bez prava na otcepljenje i bandiditzam koji sada imaju.Za Srbe u Pokrajini KIM znači opstanak u sopstvenoj državi i slobodniji život.\nA, za Špance nominacija Borela biće instrument očuvanja Katalonije unutar kraljevine Španije. I naravno veliko priznanje španskom socijalističkom premijeru Sančezu, da je posle Makrona i Merkelove treći faktor u EU.\nNaravno Borelov izbor najviše zavisi od glasanja članova Evropskog parlamenta, koje će se održati vdrovatno 17. ili 18.jula. Moguće je da sadašnje nominacije ne prodju na tom glasanju, jer kandidati treba da dobiju više od 347 glasova, a najveće protivljenje je Ursuli fon Lajen, koja je kandidovana za predsednicu Evropske komisije.A, moguće je da Borelo bude izabran čak i ako U.f. Lajen nebude izabrana, već u nekom ponovljenom glasanju na primer Mišel Barnije ili Margareta Vestager.Jer španski socijalisti sada igraju važnu ulogu u EU i njihov svakako vrlo kompetentan kandidat dolazi u obzir svih kombinacija.


Datum objave: 05.12.2014 13:16 | Autor: mku\nOrganizacije kulturnih i kreativnih sektora koje, kroz aktivnosti evropskog programiranja, predstavljaju evropske stvaraoce sa posebnim fokusom na nove talente, imaće priliku da kroz ovaj konkurs ostvare finansijsku podršku uspostavljajući saradnju u okviru platformi i na taj način uvećaju vizibilitet svoje umjetničke misije i zajednički rade na razvoju publike.\nEvropska platforma definisana je tako da obuhvata koordinaciono tijelo koje osmišljava i sprovodi zajedničke aktivnosti i najmanje 10 evropskih organizacija kulture koje su članice platforme. Koordinaciono tijelo razvija radni program koji obuhvata zajedničke kulturne i društvene vrijednosti, umjetničke prioritete i aktivnosti, na osnovu koga će biti razvijen skup kriterijuma za selekciju članica i u skladu sa kojim članice platforme treba da se upravljaju tokom trajanja projekta platforme.\nPlatforme treba da se usmjeravaju na sljedeće prioritete:\n- Promociju mobilnosti i vidljivosti stvaralaca i umjetnika, posebno novih talenata i umjetnika koji još uvijek nisu međunarodno prepoznati;\n- Podsticanje programiranja kulturnih i umjetničkih aktivnosti na evropskom nivou, kroz organizovanje međunarodnih turneja, manifestacija, izložbi i festivala itd, kako bi se publikama olakšao pristup nadnacionalnim evropskim kulturnim djelima;\n- Sprovođenje komunikacione strategije i strategije brendiranja, uključujući, kada je prikladno, razvoj evropske oznake kvaliteta (ili ekvivalentne aktivnosti kroz koju se razvija prepoznatljivost projekta) kako bi se identifikovali i promovisali članovi platforme koji su pokazali izuzetnu profesionalnu predanost ciljevima platforme sa jedne strane, i ciljevima programa Kreativna Evropa sa druge strane;\n- Doprinos većem razvoju publike kroz intenzivnu i inovativnu upotrebu informacionih i komunikacionih tehnologija;\n- Osiguravanje vidljivosti evropskih vrijednosti i različitih kultura, na taj način podstičući poznavanje misije i politika Evropske Unije.\nU 2015. godini, ovaj konkurs će se implementirati kroz sklapanje dvogodišnjih okvirnih sporazuma o saradnji sa selektovanim platformama čije su aktivnosti u skladu sa navedenim ciljevima i prioritetima. Maksimalni iznos granta koji će biti dodijeljen svakoj platformi je EUR 500,000 godišnje, odnosno EUR 1,000,000 za ukupan period trajanja okvirnih ugovora. Finansijska kontribucija Evropske unije ne može predstavljati više od 80% ukupnih troškova projekta, te su preostalih 20% dužni da obezbijede aplikanti.\nKonkurs je otvoren za pravna lica sa sjedištem u Crnoj Gori koji su registrovani za obavljanje kulturnih djelatnosti u Crnoj Gori, i to najmanje dvije (2) godine prije krajnjeg roka određenog za podnošenje prijava. Fizička lica ne mogu aplicirati u okviru ovog konkursa.\nAktivnosti aplikanta moraju biti utemeljene na kulturnim i umjetničkim vrijednostima i drugim kreativnim izrazima, bez obzira jesu li te aktivnosti tržišno ili netržišno usmjerene (uključujući oblasti arhitekture, arhivske i bibliotečke djelatnosti, likovne umjetnosti, muzike, književnosti, dizajna, performansa, dramskih umjetnosti, festivalskih djelatnosti, materijalne i nematerijalne kulturne baštine i audiovizuelnog sektora itd). Priroda aktivnosti aplikanta će biti demonstrirana dostavljanjem potrebnog dokaza, na primjer statuta, u aplikacionom paketu. Kroz ovaj konkurs će se posebno podržavati projekti neprofitnog karaktera.\nKoordinaciono tijelo može imati pravno sjedište u bilo kojoj od zemalja učesnica u programu Kreativna Evropa, dok najmanje 5 organizacija članica platforme mora imati sjedište u zemljama Evropske Unije, ili u jednoj od država EFTA ili u Švajcarskoj Konfederaciji ako su potpisnice posebnog sporazuma o učešću u Programu.\nKoordinaciono tijelo snosi potpunu odgovornost za implementaciju projekta i predstavlja članice platforme u ugovornih odnosima sa Izvršnom agencijom za audiovizuelne djelatnosti, obrazovanje i kulturu Evropske unije. Shodno tome, koordinaciono tijelo je u obavezi da zaključi pisani sporazum sa članicama platforme, u kojem su definisane uloge i aktivnosti članica, koji će biti dostavljen EU prije potpisvanja okvirnog ugovora o dodjeli granta.\nČlanice platforme su kompanije, asocijacije ili organizacije aktivne u kulturnim i kreativnim sektorima, čiji je osnovni cilj predstavljanje evropskih umjetnika i stvaralaca i njihovih djela, sa posebnim akcentom na predstavljanje novih talenta. Članice platforme moraju odgovarati skupu kriterijuma za selekciju koje određuje kooridnaciono tijelo u trenutku podnošenja aplikacije, i moraju biti u stanju da dokažu da su u periodu od 12 mjeseci prije podnošenja aplikacije predstavili 30% novih talenta, što će biti demonstrirano u detaljnom opisu projekta koji se dostavlja u aplikacionom paketu.\nKoordinaciono tijelo mora se osigurati da se prag od 30% predstavljenih novih talenata poštuje u toku trajanja projekta od strane svih članica platforme.\nPodnosioci aplikacije moraju imati stabilne i dovoljne izvore finansiranja (finansijski kapacitet) kako bi se njihove aktivnosti održavale u ukupnom trajanju perioda tokom kojeg se projekat implementira i da učestvuju u njegovom finansiranju. Organizacije koje podnose prijave moraju imati stručne sposobnosti i kvalifikacije potrebne da se predloženi projekat sprovede i završi (operativni kapacitet).\nPodnosioci aplikacije moraće da dostave izjavu o vjerodostojnosti koja svjedoči o njihovom statusu pravnog subjekta kao i o njihovim finansijskim i operativnim kapacitetima da završe predložene aktivnosti.\nPlatforme koji se prijavljuju za okvirni sporazum o partnerstvu moraju uključivati specifičan, mjerljiv i relevantan skup uslova za izbor/praćenje članova platforme te radni plan za aktivnosti platforme, uključujući zajedničke aktivnosti između članova platforme koje koordinaciono tijelo treba da sprovede ili olakša njegovo implementaciju tokom cjelokupnog trajanja okvirnog sporazuma o partnerstvu. Skup uslova i kriterijuma te radni plan moraju biti u potpunosti definisani i moraju sadržati detaljne podatke o podnesenom predlogu.\nProjekat koji je obuhvaćen okvirnim sporazumom o partnerstvu mora takođe obuhvatati potpun opis aktivnosti koje će se sprovoditi tokom prve godine. Naredne godine, podnosioci aplikacije koji su odabrani u sklopu okvirnog sporazuma o partnerstvu biće pozvani da dostave cjelovit opis aktivnosti za tu godinu.\nUkoliko je planirano da koordinaciono tijelo dodijeli finansijsku podršku pojedinačnim članicama platforme, ona ne može iznositi više od EUR 60,000 po organizaciji.\nOkvirni ugovori o grantu\nIzmeđu avgusta i decembra 2015.\nDetaljni uslovi konkursa, smjernice za podnošenje zahtjeva i aplikacioni paket sa dokumentima koje treba dostaviti kao prijavu na konkurs možete preuzeti na internet strani:\nTel: + 382 41 232 583


Danima su optuživali opoziciju, a Cvijanovićeva otišla na noge Eskobaru u Ameriku – Banjaluka24\nDanima su optuživali opoziciju, a Cvijanovićeva otišla na noge Eskobaru u Ameriku\nPolitika svježeg daška vjetra je ponovo na turneji po Americi. Do juče su izdajnici bili svi oni koji su telefonom navodno razgovarali sa Eskobarom a predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović otišla mu je na noge u Ameriku i jasno pokazala dvoličnost vlasti SNSD-a– izjavio je Mirko Šarović, predsjednik SDS.\nOn je kazao da je sastankom sa specijalnim izaslanikom američkog predsjednika za zapadni Balkan Gabrijelom Eskobarom vlast ismijala i ogolila sama sebe i jasno pokazala licemjernu pozadinu silnih napada i uvreda na kojima sedmicima temelje svoju političku kampanju napada na opoziciju.\n„Drago mi je da su sami stavili tačku na spektakularnu priču o Eskobaru. Čudno je kojom brzinom vladajući SNSD mijenja svoje stavove. Ili nije nikakvo čudo ako znamo da im se sva politika zasniva na lažima i obmanama, isključivo za dnevnu upotrebu.“ – poručio je Šarović.\nPredsjednik SDS je naglasio da politika SNSD-a vrijeđa zdrav razum jer dok glume patriote u Republici Srpskoj, u Vašingtonu pokušavaju nude ko zna šta za svoje političke benefite.\n„Još zanimljivije je to što je Cvijanovićeva otišla na kraj svijeta da se sastane sa “mrskim Amerikancima”, a “dosegnula” je i do sastanka sa Palmerom što pokazuje da nedavni topli zagrljaji Dodika sa njim nisu bili nimalo slučajni“ – zaključio je Šarović.\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović juče se u u Vašingtonu sastala se sa zamjenikom pomoćnika državnog sekretara SAD Gabrielom Eskobarom.\nZanimljivo, pored Cvijanovićeve sa Eskobarom na istom mjestu u istom danu sastao se i Dragan Đilas i Borko Stefanović.\nOrban primio Šmita, a u subotu stiže u Banjaluku\n“Dodik se u moje vrijeme nije ovako ponašao”


TotalCar.rs » Tri dana bez automobila u Milanu radi smanjenja smoga\nItalija, novo, propisi, zagađenje\n0 komentara 2543 pregleda\nItalijanske vlasti odlučile su da na tri dana proteraju automobilski saobraćaj iz Milana kako bi se smanjila količina smoga.\nZagađenje vazduha postaje sve izraženiji problem u Italiji, a visok nivo smoga nagnao je vlasti da zabrane automobilski saobraćaj od 1o do 16 časova počev od danas pa do srede. U upotrebi je javni prevoz koji građani mogu da koriste umesto automobila.\nU Rimu će ljudima čija vozila imaju neparne brojeve na registarskim tablicama biti zabranjena upotreba vozila na devet sati, a isto važi i od sutra za one sa parnim brojevima. Prema mišljenju zaduženih za očuvanje životne sredine, ova mera nije dovoljno drastična, zato što i dalje dozvoljava da oko 1.3 miliona automobila bude prisutno na javnim putevima. U Rimu su ljudima takođe date instrukcije da ne podešavaju termostate na temperaturu višu od 18 stepeni, kako bi se doprinelo smanjenju zagađenja.\nOsim toga, gradonačenik San Vitaliana, grada u blizini Napulja, na tri meseca je zabranio pečenje pica u pećima na drva. Vlasnici takvih peći moraće da instaliraju posebne filtere ukoliko žele da ih koriste tokom zabrane. Oni koji se ne budu pridržavali ove zabrane moraće da plate kaznu od 1.032 evra. Iz istih razloga, korišćenje drveta i žbunja radi paljenja tradicionalne novogodišnje vatre zabranjeno je u gradovima Luka (u Toskani), Terni (u centralnoj Italiji) i u Rovigu (koji se nalazi na severu Italije).


Sutra podjela steonih junica | Palelive.com\nPočetna Regija Rogatica Sutra podjela steonih junica\nSutra podjela steonih junica\nROGATICA – Pomoćnik ministra poljoprivrede Republike Srpske Boris Pašalić prisustvovaće sutra u Rogatici primopredaji steonih junica, koje je nabavilo Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede kreditnim sredstvima Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj /IFAD/.\nProjekat nabavke vodila je Jedinica za koordinaciju projekata pri Ministarstvu.\nPodjela junica predviđena je za 12.00 časova na bivšoj stočnoj pijaci Lužnica, najavljeno je iz resornog ministarstva.\nPrethodno će Pašalić, sa početkom u 11.30 časova, razgovarati sa načelnikom opštine Rogatica Tomislavom Puhalcem.\nPrethodni članakSjednica odgođena zbog nedostatka kvoruma\nNaredni članakPrijavila supruga zbog nasilja u porodici


SITUACIJA U BEOGRADU JE ZABRINJAVAJUĆA: Čak 40 odsto zaraženih je iz prestonice, Krizni štab izdao upozorenje | Novosti.RS\nKrizni štab naglašava da je od presudne je važnosti da u ovom periodu sačuvamo visok nivo discipline i lične odgovornosti!\n- To je preventivna mera koja nam može sačuvati zdravlje i obezbediti mirniju jesen. Redovno provetravanje prostorija, higijena ruku, dezinfekcija prostora i održavanje razdaljine su od krucijalne važnosti ukoliko želimo da postignemo naš cilj, a to je konačna pobeda nad koronavirusom. Iako je situacija trenutno relativno stabilna, naša borba sa Kovidom i dalje traje i svako neodgovorno ponašanje danas može nas skupo koštati sutra - upozoravaju iz Kriznog štaba!\n01. 10. 2020. u 15:09\nPodsetimo, od poslednjeg izveštaja testirani su uzorci 6.139 osoba od kojih je 111 pozitivno. U poslednja 24 sata preminula je jedna osoba\nKorona virus Beograd virus korona Krizni štab


U čekaonicu za evrozonu - Evropa i mi\nNe očekuje se da evrozona poželi dobrodošlicu novoj članici narednih godina, jer će zbog dugotrajne krize u regionu prijem nekih zemalja morati da se odloži.\n"Ne očekuje se pridruživanje novih članica u par narednih godina. Pre nego što se neka država pridruži evru, ona mora da ima fiksni kurs prema evropskoj valuti evru. Taj mehanizam je 'čekaonica' za članstvo u evrozoni", rekao je zamenik predsednika Evropske komisije Valdis Dombrovskis.\nDombrovskis, koji je i komesar Evropske unije (EU) zadužen za evro i socijalni dijalog dodao je, za nemački dnevnik "Velt", i da u ovom trenutku nijedna članica EU nije u "čekaonici za evro", s izuzetkom Danske, koja ima poseban status.\nDombrovskis je naveo da su Bugarska i Rumunija izrazile interesovanje da preduzmu prve korake za ulazak u blok evra.\nPreliminarni razgovori su takođe održani s prethodnom vladom Poljske.\n"Ali, može se dogoditi da nova vlada u Varšavi bude u određenoj meri suzdržana prema toj nameri", rekao je zvaničnik EU.\n"U početku, pristupanje evru bilo je atraktivno za nove članice EU. Ali, kriza evra je to promenila a grčka kriza još više", naveo je Dombrovskis.\nPoslednje zemlje koje su se pridružile evrozoni bile su Letonija 2014. i Litvanija 2015, podseća francuska agencija.\nPoslednja izmena 18 Nov, 2018 21:13\nTagovi: evrozona evro kurs fiksni kurs krize bugarska rumunija letonija


Svečano otvaranje renovirane fiskulturne sale u srednjoj Pomorskoj školi i Gimnaziji iz Kotora biće priređeno danas u 11 sati.\nSvečanosti će prisustvovati predstavnici ambasade Narodne republike Kine i crnogorskog Ministarstva sporta.\nPodsjetimo, kroz donaciju NR Kine preko Ministarstva sporta, na čijem je čelu Nikola Janović, obezbijeđeno je 56 hiljada eura, a investirano je 120 hiljada eura, na način što su se dvije kotorske škole kreditno zadužile.\nKako nam je prethodno saopšteno iz uprava obje kotorske škole, osim parketa, sanirani su zidovi i svlačionice, postavljeni novi golovi i zglobni koševi sa konstrukcijom.\n"Cilj nam je da se što više učenika naših škola i mladih Kotora, kao i ostali građani, bave sportom, a to je jedan od uslova za stvaranje standarda za formiranje odjeljenja Sportske gimnazije u Kotoru", saopštili su nam direktori Gimnazije i Srednje pomorske škole Božo Perović i Veljko Botica.\nOni su dodali "da je dobro što je sala renovirana,ali je loše, što 1.200 učenika nakon 36 godina nema ni kvadrat uređenog otvorenog prostora za bavljenje sportom, iako škole raspolažu sa 20.000 kvadrata, koji čekaju da se privedu sportskoj namjeni".\nDa je rekonstruisana sala u Dobroti postala hit među građanima, omladinom i sportistima, potvrđuje i veliko interesovanje za fudbalske, košarkaške i odbojkaške termine, a koji se mogu zakazati putem broja 069 15 15 35.


Muke Austrijanaca: Strah od trećeg talasa nezaposlenosti\nU Beču je prvi talas u aprilu dostigao vrhunac sa 197.367 nezaposlenih, a drugi talas je zabeležen u decembru sa 186.298 ljudi bez posla\nGrad Beč se nizom milionskih paketa na to pripremio, tvrdi pokrajinski sekretar za privredu Peter Haker. U Beču je prvi talas u aprilu dostigao vrhunac sa 197.367 nezaposlenih, a drugi talas je zabeležen u decembru sa 186.298.\nHaker ističe da će građani morati da se naviknu da će na duži period morati da žive s virusom i da još ne može da se govori o vremenu posle korone, te da će mere biti duže potrebne.\nPolazi se od toga da će u gastronomiji i hoteljerstvu doći do povećanog broja stečaja. Grad Beč je, prema njegovim rečima, već sada pripremio paket mera kako bi u budućosti sprečio “šok” na tržištu rada.\n– Ukupno ćemo investirati 120 miliona evra u tekućoj godini – objasnio je Haker.\nRekao je da osetno ublažavanje situacije na tržištu rada očekuje s prvim koracima otvaranja, ali tek kada za to dođe vreme. Beč je ranije odlučio da zaključavanje, iz epidemioloških razloga, produži do 2. maja.\nNovi rekord na srpskoj pruzi: Voz dostigao brzinu preko 200 na sat!\nAnaliza organa država članica EU: Više od polovine onlajn prodavnica objavljuje lažne recenzije!\nAustrijanci Nezaposlenost Treći talas


NBS: Referentna kamatna stopa smanjena na 2,5 odsto - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » NBS: Referentna kamatna stopa smanjena na 2,5 odsto\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije (NBS) danas je referentnu kamatnu stopu smanjio sa 2,75 odsto na 2,5 odsto, saopštila je NBS.\n0Piše: Beta 08. avgusta 2019. 12.44\n„Smanjenjem referentne kamatne stope na novi, najniži nivo u režimu ciljanja inflacije, NBS dodatno podržava kreditni i privredni rast“, navodi se u saopštenju.\nIstaknuto je da su pored povoljnih domaćih makroekonomskih uslova sprovođenja monetarne politike, na odluku Izvršnog odbora da dodatno smanji referentnu kamatnu stopu uticala kretanja u medunarodnom okruženju, pre svega usporavanje globalne trgovine i privrednog rasta i sve jasniji signali, a potom i mere ublažavanja monetarnih politika vodećih centralnih banaka.\n„To doprinosi zadržavanju povoljnih globalnih finansijskih uslova duže nego što se prethodno očekivalo, što bi trebalo pozitivno da se odrazi na tokove kapitala prema zemljama u usponu. Ipak, oprez u vodjenju monetarne politike je i dalje potreban, pre svega zbog globalnih trgovinskih tenzija, mogućih odstupanja donetih odluka monetarne politike vodećih centralnih banaka od očekivanja tržišta u narednom periodu, kao i od kretanja cena nafte i drugih primarnih proizvoda na svetskom tržištu“, ocenila je NBS.\nekonomija, narodna bankaBeograd


Eulex:Kriminalna grupa ometala Eulex kod Zubinog potoka\nJedna kriminalna grupa pokušala je danas da spriječi slobodu pristupa EULEX-u kod Zupča, opština Zubin Potok, prilikom operacije koja je sprovedena kako bi se osigurao pristup policiji EULEX-a u stanici Policije Kosova u Zubinom Potoku, saopšteno je iz EULEX-a.\nPortparolka EULEX-a Irina Gudeljević, izjavila je za RSE da je ova operacija sprovedena kako bi bio obezbeđen prolaz EULEX-ovim međunarodnim policajcima do Zubinog Potoka koji tamo obavljaju svoje uobičajne dužnosti, savjetovanja, nadgledanja i praćenja kosovske policije.\n“Ova operacija je bila zajednička operacija EULEX-a i KFOR-a koja je izvršena kod Zupča na putu ka Zubinom Potoku. Mi smo odlučni da poboljšamo vladavinu prava kada su u pitanju sve zajednice širom Kosova. Nažalost, danas je jedna mala grupa kriminalnih elemenata kod Zupča pokušavala da spreči slobodu pristupa EULEX-u”, kazala je ona.\nGudeljevićeva je dodala da će ova misija nastaviti da blisko saradjuje sa KFOR-om kako bi sloboda pristupa na sjeveru bila u potpunosti omogućena.


3x3 - konkurs za organizaciju 3x3 takmičenja 24.12.2018. - Regionalni košarkaški savez Istočna Srbija\nКonkurs traje do 10. marta 2019. godine, a posle ovog datuma КSS će, na osnovu pristiglih prijava, u roku od 15 radnih dana objaviti kompletan sistem i kalendar takmičenja za 2019. godinu. U naredom periodu, do kraja februara, po regionalnim savezima biće održane prezentacije na temu uključivanja lokalnih organizatora u organizaciju 3x3 turnira, na kojima ćete biti u prilici da dobijete mnogo detaljnije informacije.\nOrganizator se može kandidovati za jedan od prepoznatljivih formata 3×3 takmičenja: Prvenstvo Srbije (kvalifikacioni turnir A, B, C kategorije i finale Srbije) , 3×3 Srbija Кup, samostalni turnir… Više informacija možete videti u dokumentu „kategorizacija 3×3 turnira“ koji možete dobiti od koordinatora. Prilikom popunjavanja formulara ne treba da se opetrećujete preciznošću i tačnim finansijskim detaljima, važna je jasna namera i ozbiljnost lokalnog organizatora da može da iznese organizaciju. Ovo je samo prvi korak u dobijanju organizacije jednog turnira. Odmah po završetku konkursa kontaktiraće vas kordinator 3×3 za izvršenje narednih koraka. Ukoliko dobijete organizaciju nekog basket turnira, sa Кošarkaškim savezom Srbije potpisujete ugovor ili dobijate potvrdu o organizaciji turnira sa kojim možete aplicirati za finansijska sredstva kod lokalne samouprave i sponzora.


Udruženje za bezbednost i zdravlje na radu Srbije » Koncentracija ugljen – dioksida u vazduhu nikad veća!\n/ ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE / Koncentracija ugljen – dioksida u vazduhu nikad veća!\nAndrijana Tomic on 24/10/2016 - 11:09 am in ZAŠTITA ŽIVOTNE SREDINE\n“Koncentracija ugljen dioksida već je ranije dostizala granicu od 400 ppm na nekim lokacijama i tokom nekih meseci u godini, ali nikad do sada nije to bilo na svetskom nivou i tokom cele godine”, saopštila je danas Svetska meteorološka organizacija u svom godišnjem izveštaju u gasovima sa efektom staklene bašte za 2015. godinu.\nTa UN agencija smatra da je ugljen dioksid “problem broj jedan” jer se zadržava hiljadama godina u atmosferi i još duže u okeanima.\nOvaj izveštaj objavljen je pre pregovora o klimatskim promenama koji će se održati u Marakešu u Maroku od 7. do 18. novembra.\nCilj izveštaja je da pruži onima koji odlučuju naučne elemente na koje mogu da se pozovu.\nKada je reč o ugljen dioksidu, njegov prosečan sadržaj u atmosferi predviđen za 2015. godinu bio je 399,4 ppm, što je povećanje od 2,2 ppm u odnosu na 2014. godinu, prema izveštaju o stanji klime, u čijoj izradi je učestvovalo 450 naučnika iz celog sveta.\nTa tendencija rasta će se nastaviti 2016. godine, navela je ova organizacija UN na osnovu informacija iz najstarije stanice za merenje gasova s efektom staklene bašte koja se nalazi na Havajima. Prema nalazima iz te stanice koncentracije ugljen dioksida ostaće iznad 400 ppm tokom cele 2016. godine i neće se spustiti ispod tog nivoa više narednih generacija.\n“Potpisivanje Pariskog sporazuma o klimi 2015. godine obeležava dolazak nove ere u znaku optimizma i akcije za očuvanje klime, ali ona će takođe biti zabeležena kao godina kada su rekordne koncentracije gasa sa efektom staklene bašte najavile novu klimatsku realnost”, rekao je generalni sekretar SMO-a, Finac Peteri Talas.\nSvetska meteorološka organizacija je, s druge strane, pozdravila nedavno postizanje sporazuma u Kigaliju, u Ruandu o postupnoj eliminaciji drugih gasova sa efektom staklene bašte hidro-fluoro ugljenika.\nNivoi ugljen dioksida uglavnom rastu zbog sagorevanja fosilnih goriva. Njihov nivo se takođe menja, sezonski je na najvišem nivou u maju i pada u septembru.\nProsečan nivo prošlog meseca u ključnoj mernoj stanici na Havajimi bio je 401 deo na milion, što je porast u odnosu na 313 ppm koliko je bilo 1958. godine. Količina metana i drugih gasova sa efektom staklene bašte takođe raste, navodi SMO.\nKoncentracija Vazduh Zagađenje


Rohani pozvao SAD da ne kuju zaveru protiv Irana - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Rohani pozvao SAD da ne kuju zaveru protiv Irana\n0Piše: Beta 29. aprila 2020. 13.57\n„Amerikanci moraju da znaju da se ovaj zaliv zove Persijski zaliv, a ne Njujorški ili Vašingtonski zaliv,“ rekao je danas iranski predsednik.\nRohani je rekao da Amerikanci ne bi trebalo „svakodnevno da kuju zaveru protiv iranske nacije“.\nI šef iranske Revolucionarne garde obećao je pre sedam dana „odlučujući odgovor“ Americi ukoliko se sprovedu pretnje predsednika SAD Trampa o uništavanju iranskih vojnih brodova.\nAmerička ratna mornarica saopštila je ranije ovog meseca da se 11 iranskih patrolnih brodova približilo američkim ratnim brodovima, što je mornarica SAD ocenila kao „opasno i uznemirujuće“ približavanje u Persijskom zalivu.\nAmerikanci su rekli da su upotrebili niz neborbenih sredstava da upozore iranske brodove da se udalje i da su oni na kraju otišli.\nTramp je reagujući na to rekao da je izdao naređenje da se unište iranski brodovi koji budu ugrožavali američke.\nDonald Tramp, Hasan Rohani, IranTeheran\nTramp naredio Ratnoj mornarici da uništava iranske vojne brodove


Egipat:Građani danas i sutra biraju drugu polovinu poslanika\nTanjug 7. novembra 2020. 15:23\nKAIRO – U Egiptu je danas počelo glasanje za drugu polovinu poslanika u 13 od 27 provincija, a glasanje će trajati do nedelje uveče, prenosi AP.\nNakon relativno slabe izlaznosti prilikom izbora prve polovine poslanika 24. i 25. oktobra, građani Egipta danas i sutra biraju drugu polovinu poslanika.\nU ovoj fazi izbora, u kojoj pravo glasa ima više od 31 miliona građana, poslanici se biraju u preostalih 13 od ukupno 27 provincija u zemlji, uključujući prestonicu Kairo i nestabilni severni deo Sinajskog poluostrva.\nVlada je angažovala na hiljade pripadnika policije i vojske da nadgledaju izbore na kojima će biti preduzete mere prevencije u cilju žaštite od korona virusa. U zemlji je u poslednje dve nedelje zabeležen blagi porast broja novozaraženih, a nadležni upozoravaju na drugi talas pandemije.\nPolovina od 568 poslanika bira se sa liste pojedinačnih kandidata, a druga polovina sa liste od preko 1.100 kandidata iz četiri političke stranke. Predsednik će imenovati 28 poslanika, čime će njihov ukupan broj biti uvećan za pet odsto, odnosno na 596.\nU skladu sa amandmanima na ustav usvojenim na prošlogodišnjem referendumu, 25 odsto poslaničkih mesta rezervisano je za ženske kandidate.\nPrva faza izbora održana je 24. i 25. oktobra u 14 od 27 provincija, kada su građani birali polovinu poslanika među preko 4.000 kandidata.\nIzborna komisija je potvrdila da je tom prilikom glasalo oko 28 odsto glasača, odnosno nešto preko devet miliona ljudi. Slab odziv građana naneo je udarac vladi predsednika Egipta Abdela Fataha el-Sisija, koja je lobirala za veliku izlaznost kako bi sebi osigurala legitimitet.\nU prvoj fazi izbora provladina stranka „Budućnost nacije“ osvojila je 148 mesta u parlamentu i najverovatnije će imati većinu.\nKritičari tvrde da će sastav parlamenta nakon izbora biti u velikoj meri nalik prethodnom, koji je odobravao sve odluke predsednika i garantovao mu gotovo neograničena ovlašćenja.


Dug iz moratorijuma može da se plati na tri načina - Ozonpress :: internet portal\nNarodna banka Srbije (NBS) omogućila je dužnicima banaka i lizing kuća novi, dvomesečni moratorijum koji počinje 1. avgusta, a odnosi se na obaveze koje dospevaju u avgustu i septembru, kao i na obaveze iz jula koje dužnik nije izmirio.\nKarakteristika ove pauze u otplati je svakako to što je preciznija od one iz marta pa tako smanjuje mogućnost nedoumica. Takođe, dužnicima daje više mogućnosti za otplatu duga koji je nastao u periodu mirovanja, a ne bi trebalo da se ponove ni situacije s trajnim nalozima kada je neko odbio moratorijum, da bi na kraju moratorijuma banka tražila sve tri rate odjednom. Takav slučaj su imali mnogi penzioneri kojima Fond PIO nije skidao rate.\nOvoga puta dužnici, po prestanku zastoja, imaju tri mogućnosti za otplatu duga nastalog za ova dva meseca. Prvi je bio primenjen i kod prvog moratorijuma, a to je situacija kada se kamata ravnomerno raspoređuje na novi period otplate koji je duži dva meseca. U ovom slučaju dužnik dobija novi plan otplate, a mesečna rata će mu biti nešto veća.\nOvoga puta banke će biti dužne da obaveste Fond PIO da dužnik nije prihvatio moratorijum. To isto važi i za ostale trajne naloge i administrativne zabrane kod poslodavaca.\n– Poslodavci, odnosno PIO fond treba da od 28. jula 2020. godine obustavi prenos sredstava na kreditne partije dužnika sve dok ih banka ili lizing kuća ne obavesti da je dužnik odbio moratorijum. Kad primi obaveštenje da je dužnik odbio moratorijum, poslodavac, odnosno PIO fond treba da izvrši prenos sredstava kao da administrativna zabrana nije obustavljena. Kada je reč o onim dužnicima koji prihvataju moratorijum, a poslodavac ili PIO fond ipak izvrše prenos sredstava po osnovu administrativne zabrane (u okviru redovne otplate obaveza u toku trajanja moratorijuma) – banka ili lizing kuća su u obavezi da dužniku u najkraćem mogućem roku omoguće raspolaganje tim sredstvima, isplatu tih sredstava ili prenos sredstava na račun dužnika kod druge banke – objašnjavaju u NBS.\nMoratorijum se inače primenjuje na kredite, dozvoljeni minus i kreditne kartice, ali ne i na obaveze za usluge platnog prometa kao što su provizija za izvršenje transakcija, naknada za održavanje računa, investicione usluge, brokersko-dilerski poslovi, usluge u vezi sa sefovima.\nI ovoga puta će banke i lizing kuće ponudu o moratorijumu objaviti na internet stranicama do 31. jula 2020. godine, a on se i sada odnosi na građane i privredu. Tačnije, fizička lica, poljoprivrednike, preduzetnike i privredna društva. Ukoliko dužnik u roku od deset dana od dana objavljivanja obaveštenja tu ponudu ne odbije, smatraće se da je ponudu prihvatio.\nDužnik može da odbije ponudu o moratorijumu elektronskim putem, redovnom poštom, telefonom ili u poslovnim prostorijama poverioca. Može, kao i kod prvog moratorijuma da odustane od njega tokom trajanja.\nŠto se tiče obračuna kamate za period mirovanja u plaćanju obaveza, NBS i to pojašnjava.\n– Za vreme moratorijuma poverilac ne obračunava redovnu kamatu na obaveze koje dospevaju tokom trajanja moratorijuma, ali obračunava redovnu kamatu na nedospeo dug. Iznos redovne kamate odgovara iznosu te kamate u planu otplate koji je važio pre stupanja na snagu ove odluke. Ako je dužnik privredno društvo, poverilac može redovnu kamatu da obračunava i na iznose glavnice duga koji dospevaju tokom trajanja moratorijuma – kažu u NBS.\nDrugim rečima, kamata na moratorijum mora da se plati ma kakvo da je objašnjenje.\nZateznu kamatu za vreme moratorijuma poverilac neće naplaćivati, a neće se pokretati postupak izvršenja, kao ni prinudne naplate prema dužniku.\nSvi oni kojima do 30. septembra istekne dozvoljeni minus ili kreditna kartica banka će produžiti njihovo važenje za taj period. Inače, na njihovo korišćenje tokom trajanja moratorijuma obračunava se redovna kamata.\nBanke očekuju manje interesovanje za drugu pauzu u otplati\nNovi moratorijum u otplati kredita ne pravi nikakve probleme finansijskoj stabilnosti banaka u Srbiji i one će moći da ga iznesu bez problema, rekao je u izjavi za Tanjug generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Vladimir Vasić.\nOn je ocenio da je bankarski sektor likvidan, stabilan, kapitalizovan i dodao da očekuje da će posle svih mera podrške koje se u Srbiji sprovode biti manje klijenata koji će se opredeliti za moratorijum.\nOn je ocenio da je poslovanje banaka u prvih šest meseci ove godine različito u odnosu na isti period prošle godine jer je kovid 19 bitno svima poremetio planove.\n– Ni na kraj pameti u decembru nije bilo nikome da će doći do epidemije ovih razmera, koja će dobrim delom usporiti i zaustaviti ekonomiju – rekao je on.\nDodao je da su polugodišnji rezultati banaka dobri zato što je u poslednjih nekoliko godina bankarski sektor stabilan, visoko likvidan, a došao je do potencijala odnosno rasta kredita, i tako je stvorena baza i rezerva.


U SLUČAJU IZLASKA IZ EU BEZ DOGOVORA: Rezervisti britanske vojske u stanju pripravnosti zbog Bregzita | Ekspres.net\nVelika Britanija stavila je rezerviste svoje vojske u stanje pripravnosti za redovne snage u slučaju da zemlja izadje iz Evropske unije bez dogovora.\nBregzit bez dogovora 29. marta mogao bi da izazove zastoje u lukama i da omete snabdevanja pošto bi hitno trebalo da se uvedu carinske kontrole i druge mere.\nMinistar za oružane snage Mark Lankaster rekao je da je izdata naredba koja omogućava da rezervisti budu pozvani na godinu dana u stalnu službu kao deo “vanrednog planiranja za scenario izlaska iz EU bez dogovora”.\nMinistarstvo odbrane je saopštilo da će 3.500 vojnika biti dostupno da pomognu u slučaju potrebe posle Bregzita bez dogovora.\nOpozicioni političari kritikovali su taj potez. Poslanik laburista Jan Marej rekao je da je “zapanjujuće da su vojnici stavljeni u stanje pripravnosti zbog rizika od ustavne krize koju je napravila sama vlada”.\nTags bregzitBritanska armijaeupripravnostrezervisti\nTEREZA MEJ: Ako ne bude dogovora sa EU, nije smak sveta TEREZA MEJ: Napuštamo EU i ako ne bude sporazuma o uslovima izlaska MARIN LE PEN: Unija je kriva za izlazak Velike Britanije iz EU BRITANSKO MINISTARSTVO ODBRANE: 3.500 vojnika u pripravnosti da pomogne vladi u slučaju haosa oko Bregzita


MOTOR blog » Subvencije za kupovinu autobusa proizvedenih u Srbiji Subvencije za kupovinu autobusa proizvedenih u Srbiji – MOTOR blog\nDirektor Kancelarije za saradnju s medijima Vlade Republike Srbije Milivoje Mihajlović izjavio je da je Vlada na današnjoj sednici donela Uredbu o uslovima i načinu podsticanja proizvodnje, prodaje i sprovođenja subvencionisane kupovine autobusa proizvedenih u Srbiji u 2011. godini.\nAUDIO: Redovna konferencija za novinare Vlade Republike Srbije\nSlobodan Homen i Milivoje Mihajlović\nMihajlović je na konferenciji za novinare, održanoj posle sednice, objasnio da će Vlada za tu namenu izdvojiti 500 miliona dinara i da će fizička i pravna lica moći da kupuju autobuse proizvedene u Srbiji uz popust od 20 odsto.\nOn je saopštio da je Vlada zaključila da se u privrednim društvima koja posluju sa više od 50 odsto državnog kapitala, preduzećima u postupku privatizacije ili u postupku pripreme za privatizaciju, radnicima poveže staž od 1. januara 2004. do 31. decembra 2010.\nTime će, kako je objasnio, biti rešeni problemi povezivanja radnog staža za više od 100.000 radnika u Srbiji..\nMihajlović je dodao da je Vlada usvojila Uredbu kojom je profesionalnim pripadnicima Vojske Srbije omogućeno da se slobodno sindikalno organizuju.\nPrema toj uredbi, poslodavac, odnosno komande, jedinice i ustanove Vojske Srbije profesionalno vezane za Ministarstvo odbrane, dužne su da obezbede uslove za rad sindikalnih organizacija u njima, rekao je direktor Kancelarije za saradnju s medijima.\nKoordinator za odnose sa javnošću Vlade Srbije Slobodan Homen najavio je da će Vlada na sledećoj sednici utvrditi predlog zakona o finansiranju političkih organizacija, čije je donošenje jedan od osnovnih uslova za sticanje statusa kandidata za članstvo u EU.\nHomen je istakao da je Evropska komisija dala pozitivno mišljenje i o Nacrtu zakona o finansiranju političkih organizacija i o izmenama Zakona o izboru narodnih poslanika.\nIzmenama Zakona o izboru narodnih poslanika biće ukinute blanko ostavke, a liste kandidata za narodne poslanike biće zatvorene, čime su ispunjeni osnovni zahtevi Evropske komisije i Venecijanske komisije, objasnio je on.\nHomen je izjavio da Vlada podržava akciju Velikog spremanja Srbije i pozvao državne organe, ustanove i građane da 4. juna učestvuju u toj akciji.\nSubvencije za kupovinu autobusa proizvedenih u Srbiji was last modified: April 22nd, 2011 by Goran Aničić\nVideo-nadzor gradskih saobraćajnica i raskrsnica u Beogradu sa 60 kamera


OPERATIVNA SAZNANJA Ekstremisti sa Kosova smislili užasan scenario za praznike: Albanci spremaju nerede na Božić | Novi Centar\nNaslovna Društvo OPERATIVNA SAZNANJA Ekstremisti sa Kosova smislili užasan scenario za praznike: Albanci spremaju...\nOPERATIVNA SAZNANJA Ekstremisti sa Kosova smislili užasan scenario za praznike: Albanci spremaju nerede na Božić\nPrema planu koji su defi nisali ekstremisti iz Prištine krajem decembra na KiM počeće serija protesta na kojima će se tražiti pravda za vođe OVK. Realno je da će ti protesti potom da prerastu u nemire i napade na srpski narod i institucije. U celu priču uključene islamističke grupe koje deluju na Kosovu i Metohiji\nEkstremisti sa Kosova i Metohije, koji novac za svoje delovanje dobijaju od albanske dijaspore, prve nerede u južnoj srpskoj pokrajini planiraju tokom predstojećih novogodišnjih i božićnih praznika.\nPrema planu koji su defi nisali zajedno sa pojedinim funkcionerima Pokreta Samoopredeljenje, krajem decembra biće održani protesti protiv Specijalnog suda za zločine OVK na kojem će biti zatraženo da Hašim Tači, Kadri Veselji, Redžep Seljimi i Jakup Krasnići budu pušteni da se brane sa slobode. Interes Samoopredeljenja nije da ova četvorka zaista izađe iz zatvora, ali su prepoznali politički trenutak da podrže proteste i tako ojačaju svoj uticaj među albanskim ekstremistima na KiM, a sve uoči izbora koji se očekuju u narednih nekoliko meseci.\nOrganizatori ovih protesta, koji bi trebalo da prerastu u nemire i napade na institucije i srpski narod, uveliko pripremaju zastave, maske i kapuljače sa amblemima OVK. Mnogi butici u svojoj ponudi imaju odeću sa znakom ove terorističke grupe, a iste se prodaju i na tezgama nasred ulice – Poslednjih nekoliko dana primećeno je da u se Prištini, u pojedinim buticima, nude maske i kapuljače sa amblemom OVK. Isto se dešava i u opštini Peć.\nNovac koji se prikupi od te prodaje, biće iskorišćen za organizaciju protesta. Pritom, velike sume novca doneće i ljudi iz dijaspore čiji se dolazak očekuje do kraja godine zbog praznika – kaže za „Alo!“ izvor koji je dobro upoznat sa dešavanjima u južnoj srpskoj pokrajni.\nNeredi, planiraju ekstremisti, treba da se prenesu i na jug centralne Srbije, u opštinama gde žive Albanci. I tamo su, kako saznajemo, u toku pripreme za ove akcije. Takođe, organizatori protesta veliku pomoć imaju i od islamističkih grupa koje deluju na Kosovu i Metohiji.\nO postojanju radikalizovanih islamističkih grupa na KiM govorio je vojno-politički analitičar Vlade Radulović koji je rekao da se njihov broj rapidno\n– Povećanje broja se povezuje sa dolaskom povratnika sa iračko-sirijskog ratišta, odnosno iz redova Islamske države. Tom strukturom koja je formirana na KiM, rukovodi najmanje 15 radikalnih hodža i imama kroz mrežu novoizgrađenih džamija. To dodatno ugrožava bezbednost celokupnog nealbanskog stanovništva, ali posebno srpskog stanovništva, budući da je u nekim ranijim procesima dokazano da su planirani napadi na srpske svetinje, na manastire i crkve SPC, ali i izvršenje određenih terorističkih akata tokom najvećih pravoslavnih praznika kao što su Božić i Vaskrs – rekao je\nPrethodni članakDOKTOR NESTOROVIĆ UPOZORAVA Ove dve stvari su kobne!\nSledeći članakŠodroš je decenijama unazad obična deponija i najopasnije priobalje Novog Sada


Povodom obeležavanja 3. decembra, Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, Odbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva i Odbor za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova održali su zajedničku sednicu na temu „Inkluzija osoba sa invaliditetom – pristupačnost i osnaživanje“.\nPotpredsednik Narodne skupštine prof. dr Vladimir Marinković izrazio je zadovoljstvo što ima priliku da se obrati povodom obeležavanja Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom i preneo učesnicima skupa pozdrave predsednice Narodne skupštine Maje Gojković. Marinković je podsetio da su Ujedinjene nacije 1992. godine proglasile 3. decembar Međunarodnim danom osoba sa invaliditetom, koji se u Narodnoj skupštini obeležava od 2007. godine.\n„Svrha obeležavanja Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom je bolje razumevanje pitanja invaliditeta i podizanje svesti o istom, a zadatak društva je da napravi što bolji ambijent za inkluziju, pristupačnost i osnaživanje ovih osoba“, istakao je Marinković.\nOn je dodao da prema podacima Svetske zdravstvene organizacije 15 odsto osoba u svetu ima neki vid invaliditeta, u Srbiji ih je oko 800.000, a kada se zna da pored same osobe sa invaliditetom problem ima i porodica čiji je takva osoba član, govori se o preko milion ljudi u Srbiji koji se suočavaju sa problemom, gde su najugroženije dve kategorije žene i deca. Osobe sa invaliditetom suočavaju se sa problemom pristupačnosti, mogućnostima za školovanje i kasnije zapošljavanje, te ih to svrstava u stanje ili potencijalno stanje siromaštva, što treba da bude pokazatelj za kreiranje ambijenta za ekonomski rast i vođenje odgovorne socijalne politike u društvu, dodao je Marinković. On je ocenio da Srbija ima relativno dobar zakonodavni okvir, dok postoje problemi u njegovoj primeni.\n„Moto Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom – inkluzija, pristupačnost i uključivanje, nije samo preduslov za bolji život, već i imperativ na koji treba da se odgovori. Narodna skupština će nastaviti da pruža podršku osobama sa invaliditetom, jer nijedna zemlja ne sme da se odriče njihovih potencijala“, zaključio je Marinković.\nLjiljana Malušić, zamenica predsednika Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova istakla je da je želja Odbora da se ova pitanja posmatraju sa stanovišta poštovanja ljudskih prava, na šta osobe sa invaliditetom imaju pravo, kao i da će i dalje insistirati na tome da je svaka njihova diskriminacija nedopustiva.\n„Iako je pitanje invaliditeta postalo vidljivo, iako je došlo do razbijanja stereotipa i predrasuda prema osobama sa invaliditetom, mora se više raditi na pitanju njihove inkluzije. Očekujemo danas konkretne predloge i sugestije kako da Narodna skupština i njena radna tela daju svoj doprinos u rešavanju problema sa kojima se suočavaju osobe sa invaliditetom“, dodala je Malušić.\nU nastavku rada pomoćnik ministra za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Vladimir Pešić upoznao je učesnike skupa sa aktivnostima Ministarstva, posebno Sektora zaštite osoba sa invaliditetom, sa postignutim rezultatima i normativnim aktivnostima. Ivan Sekulović, koordinator za finansijsku i tehničku pomoć EU u Timu za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije predstavio je preduslove za finansiranje i programe podrške osobama sa invaliditetom, a Ksenija Milenković, v.d. direktora Kancelarije za evropske integracije govorila je o pitanju osoba sa invaliditetom iz ugla evropskih integracija, uz osvrt na pregovaračka poglavlja 23 i 19. Svetlana Vlahović iz organizacije Nacionalne organizacije osoba sa invaliditetom i Gordana Rajkov iz Centra za samostalni život osoba sa invaliditetom Srbije govorile su o ostvarivanju inkluzije u praksi, kao i o političkom angažovanju osoba sa invaliditetom.\nU diskusiji koja je usledila istaknuto je da se invaliditet može dogoditi bilo kada i bilo kome, kao i da je broj ljudi sa invaliditetom u stalnom porastu. Govorilo se o zakonima koji se odnose na prava osoba sa invaliditetom i njihovoj primeni, ulozi Narodne skupštine, procesu inkluzije u praksi, opredeljenosti vlasti za ekonomski razvoj i stvaranje povoljnijeg ambijenta zarad bilje socijalne zaštite i poboljšavanja položaja osoba sa invaliditetom, o konkretnim problemima različitih grupa osoba sa invaliditetom i drugo.\nSednici su prisustvovali predstavnici više udruženja osoba sa invaliditetom i predstavnici NDI-a, koji je podržao održavanje zajedničke sednice dva odbora.\nSednici su predsedavale dr Vesna Rakonjac, predsednica Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva i Ljiljana Malušić, zamenica predsednika Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova.\nČetvrtak, 3. decembar 2015. | 32. sednica Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva zajedno sa 37. sednicom Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova 03.12.2015.\nSaziv 32. sednice Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva 03.12.2015.\nZapisnik 32. sednice Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva 03.12.2015.


"Najveći doprinos borbi protiv fašizma uz Ruse DALI SU SRBI"\nSrbi su uz Ruse, proporcionalno gledano, dali jedan od najvećih doprinosa pobedi nad fašizmom u Drugom svetskom ratu, izjavio je srpski istoričar Predrag Marković.\n- Praznik Dan pobede nad fašizmom, koji se 9. maja slavi širom sveta, treba da posluži kao podsetnik na ogromnu ulogu ruskog naroda u Drugom svetskom ratu, budući da se često potcenjuje činjenica, pogotovu u zapadnim medijima, da su Rusi podneli 90 odsto ukupnog tereta tih godina - rekao je Marković za "Sputnjik".\nOn je naglasio da se istovremeno treba podsetiti i uloge srpskog naroda, "jer su Srbi dali veći broj boraca protiv fašizma nego što su to učinili Francuzi, ali i skoro isti broj kao Britanci i Amerikanci".\nMarković je ukazao da je Drugi svetski rat bio sukob u kojem je bilo veoma jasno da su na jednoj strani uništenje i zlo, a na drugoj sloboda, oslobođenje i spas za većinu evropskih naroda.\nSPEKTAKL U MOSKVI NA DAN POBEDE Putin: Nije bilo niti će biti sile koja može da porobi Ruse\nGovoreći o reviziji događaja Drugog svetskog rata, on tvrdi da do toga neće doći, budući da 9. maj predstavlja tačku na kojoj se ujedinjuju Evropljani "svih boja".\n- Čak i kada se pojedine zemlje ne slažu, kao što se danas ne slažu Rusija i Evropska unija, značaj Dana pobeda nad fašizmom i nacizmom se ne sme umanjiti, tu nema nikakve dileme - zaključio je Marković.\nMarinković: Borba protiv fašizma treba da bude stalna\n"US**NI JUGOSLOVENU, DR*AM NA TEBE..." Oni u Nemačkoj oštro kritikuju hrvatski nacionalizam i ustaštvo i zbog toga su stalno NA METI\nalokiN Srbi su, takodje, dali najvecu zrtvu u sprecavanju prodora islama u evropu od 12.v-16.veka, takodje i u prvom svetskom ratu, pa zatim i u drugom. A umesto podrske i hvala dobijamo nozeve u ledja od tada a evo vidi se i sada.\nVuk Hahahahaha, zato smo u ocima saveznika sada ratni zlocinci, hahshahaha, sprdacina!!!\npraviisto Rusi su zajedno sa Nemackom i poceli 2 svetsku rat.Nemacka je napala Poljsku , a 12 dana posle toga Rusi su napali Poljake sa ledja.DA se rusi nisu posvadjalimsa Nemacima oko nekih naftnih polja u Ruminiji (a oko cega bi se Rusi drugo,svadjali) ko zna gde bi danas bili.Tako da Rusi, moral ,pravda ne idu zajedno.Uz Ruse idu samo 3 reci. intres, intres,intres.\nHa2o Ma kako da ne, da nas nije bilo celi svet bi propao.......... Srbi smo mi bre !


Ruski senator: Amerika uvodi sankcije Moskvi kao na pokretnoj traci\nKako kaže, međunarodna agenda negativno utiče na situaciju u bilateralnim rusko-američkim odnosima jer oni pre svega za SAD „ne vrede dovoljno“.„Naravno, mnogo toga u svetu u celini zavisi od situacije u bilateralnoj klimi, ali postoji i obrnuta zavisnost, koju smatram prilično negativnom. Reč je i uticaju međunarodne agende na veze Rusije sa Amerikom. Jedan od ključnih problema ovde je što bilateralni odnosi, pre svega za Vašington, nisu dovoljno vredni sami po sebi“, napisao je Kosačov na svom blogu na zvaničnom sajtu Saveta Federacije.On je uveren da stvar nije u samoj Rusiji, već u tome što je ona iskorišćena, između ostalog, za unutrašnje priče, zbog čega je Moskva u fokusu višegodišnjih istraga na temu mešanja u izbore na kojima je pobedio bivši predsednik SAD Donald Tramp.„Naravno, nismo mi krivi što neko ne zna da izgubi i što je trebalo da opravda neočekivani poraz. Ali činjenica ostaje, a to je da je Tramp postao talac te situacije i nije sprovodio politiku prema Rusiji koju je najavio pred izbore“, ocenio je ruski senator.O najavama ruske „invazije“ na UkrajinuIstovremeno, Kosačov smatra da i pompa oko navodno predstojećeg napada Rusije na Ukrajinu ima potpuno banalnu američku pozadinu.„Eksperti“ za RusijuSve se pogoršava u „katastrofalnom situacijom sa stručnjacima za Rusiju u Vašingtonu“, naglasio je Kosačov.S tim u vezi, on smatra da Rusija može da utiče na tu situaciju povećanjem značaja zemlje u svim svetskim i regionalnim poslovima, kroz uspostavljanje veza sa najjačim svetskim igračima, nuđenjem ideja za rešavanje problema čovečanstva i kroz očuvanje najvažnijih institucija, počev od UN, koji je dobar „lek“ za unipolarnost.\nrusija, konstantin kosačov, sankcije rusiji, sad, rusija – politika\nIako već nekoliko godina besne ozbiljne strasti u Kapitolu, protiv Rusije se uvode sankcije kao na pokretnoj traci, izjavio je zamenik predsednika Saveta Federacije Rusije Konstantin Kosačov.\nKako kaže, međunarodna agenda negativno utiče na situaciju u bilateralnim rusko-američkim odnosima jer oni pre svega za SAD „ne vrede dovoljno“.\n„Naravno, mnogo toga u svetu u celini zavisi od situacije u bilateralnoj klimi, ali postoji i obrnuta zavisnost, koju smatram prilično negativnom. Reč je i uticaju međunarodne agende na veze Rusije sa Amerikom. Jedan od ključnih problema ovde je što bilateralni odnosi, pre svega za Vašington, nisu dovoljno vredni sami po sebi“, napisao je Kosačov na svom blogu na zvaničnom sajtu Saveta Federacije.\nOn je uveren da stvar nije u samoj Rusiji, već u tome što je ona iskorišćena, između ostalog, za unutrašnje priče, zbog čega je Moskva u fokusu višegodišnjih istraga na temu mešanja u izbore na kojima je pobedio bivši predsednik SAD Donald Tramp.\n„Naravno, nismo mi krivi što neko ne zna da izgubi i što je trebalo da opravda neočekivani poraz. Ali činjenica ostaje, a to je da je Tramp postao talac te situacije i nije sprovodio politiku prema Rusiji koju je najavio pred izbore“, ocenio je ruski senator.\nO najavama ruske „invazije“ na Ukrajinu\nIstovremeno, Kosačov smatra da i pompa oko navodno predstojećeg napada Rusije na Ukrajinu ima potpuno banalnu američku pozadinu.\n„Pre svega, američki lider Džozef Bajden je morao da od predsednika koji je izgubio rat – hitno postane predsednik koji ga je sprečio – lokalni političari imaju mnogo više zahteva od njegove spoljne politike, nego od unutrašnje. Drugo, protivnici u Kongresu su blokirali odbrambeni budžet i imenovanja na ključna mesta u Stejt departmentu upravo zbog nedostatka rezultata u ruskom pravcu. Sada će on moći da pokaže kako su njegove pretnje delovale, jer agresije neće biti“ napomenuo je potpredsednik Saveta Federacije.\n„Eksperti“ za Rusiju\nSve se pogoršava u „katastrofalnom situacijom sa stručnjacima za Rusiju u Vašingtonu“, naglasio je Kosačov.\n„Sada tamo caruju ličnosti sa ideologijom Viktorije Nuland i Majkla Mekfola, što je samo po sebi značajan faktor obuzdavanja bilo kakvog razvoja“, rekao je senator, dodajući da oni misle da nema smisla pregovarati sa Rusijom i da je treba menjati iznutra.\nS tim u vezi, on smatra da Rusija može da utiče na tu situaciju povećanjem značaja zemlje u svim svetskim i regionalnim poslovima, kroz uspostavljanje veza sa najjačim svetskim igračima, nuđenjem ideja za rešavanje problema čovečanstva i kroz očuvanje najvažnijih institucija, počev od UN, koji je dobar „lek“ za unipolarnost.\n„Odnosno, recepti postoji, ali oni, naravno, iziskuju veliki napor. To ćemo smatrati domaćim zadatkom za diplomatiju, uključujući i parlamentarnu", zaključio je potpredsednik Saveta Federacije.


Otvoren Asistivni centar u Čajetini - Mreža organizacija za decu Srbije\nPokretanje i opremanje Asistivnog centra je deo projekta „Podrška inkluzivnom obrazovanju i obuci za svakodnevni život dece i mladih sa smetnjama u razvoju“ koji se sprovodi u okviru programa prekogranične saradnje Srbije i Crne Gore.\nU Srbiji, projekat pod sloganom Obrazovanje bez granica realizuje osnovna škola „Dimitrije Tucović“ u saradnji sa članicom MODS-a, Udruženjem građana Zlatiborski krug iz Čajetine i Specijalnom školom „Miodrag V. Matić“ iz Užica. U Crnoj Gori, realizator projekta je „Dnevni centar za decu i omladinu sa smetnjama i teškoćama u razvoju Pljevlja“, u saradnji sa Centrom za decu i mlade sa smetnjama iz Berana, srednjom školom „Tanasije Pejatović“ iz Pljevalja i Udruženjem roditelja dece sa smetnjama „Zrak nade“.\n*** Okrugli sto u Užicu na temu inkluzivnog obrazovanja\nProjekat finasira Evropska unija, a cilj je unapređenje socijalne inkluzije i kvaliteta života dece i mladih sa smetnjama u razvoju u Srbiji i Crnoj Gori kroz razvijanje saradnje pograničnih oblasti u korišćenju i razmeni ljudskih resursa i informaciono-tehnoloških dostignuća, asistivne tehnologije i vršnjačke podrške.\nZašto je Asistivni centar u Čajetini i šta predstavlja asistivna tehonologija?\nAsistivna tehnologija omogućava inkluzivno obrazovanje visokog kvaliteta, a obuhvata instrumente, aparate, pomagala i uređaje koje učenici sa invaliditetom i učenici sa smetnjama u razvoju koriste, kako bi obavljali zadatke koje inače ne bi mogli da obave. Uz to, asistivna tehnologija obuhvata i informaciono-tehnološke alate-softver uz koji mogu da obavljaju zadatke lakše, brže i bolje.\n*** Podrška ‚‚Obrazovanju bez granica“, projektu koji zajedno sprovode Srbija i Crna Gora


Juniori, 1. kolo: U Jagodini i Kragujevcu počinje borba za Trofej „Veljka Makojevića“ – SBB Vukovi Beograd\nUtakmicama u Jagodini i Kragujevcu predstojećeg vikenda startuje 11. sezona Juniorske lige Srbije (U19).\nOve godine će se za Trofej „Veljka Makojevića“ takmičiti osam timova, podeljenih regionalno u dve grupe: Sever i Jug. Prvi mečevi na programu su 29. i 30. septembra, a snage će odmeriti ekipe u grupi Jug.\nBranioci titule Black Hornetsi iz Jagodine na terenu FK Ribare dočekuju vršnjake iz Požarevca, za koje domaćini navode da su respektabilna ekipa koja u svojim redovima ima nekoliko iskusnih i ozbiljnih seniorskih igrača. Bogdan Pavlović, pomoćni trener juniorskog tima iz Jagodine, podseća da odbranu trofeja započinju protiv istog tima kao i prošle godine, navodeći da to neće biti lako.\n— Kada je naš tim u pitanju, udarna pesnica iz prošle sezone bili su nam momci rođeni 1999. godine, tako da su oni ove sezone izlazna generacija, a moglo bi se reći i na vrhuncu omladinske forme. Neće biti lako, ali nadamo se da imamo kapacitet da šampionski naslov ostane u našoj Jagodini — izjavio je Bogdan Pavlović.\nU Kragujevcu će svoj prvi dule imati Wild Boarsi i SBB Vukovi, ekipe koje nemaju mnogo šta da skrivaju jedna pred drugom, ali će neizvesnost i tradicionalno rivalstvo nesumnjivo osigurati zanimljiv i kvalitetan meč.\nPrvi će na teren Black Hornetsi i Pastuvi, u subotu 29. septembra. Njihov meč igra se na terenu FK Ribare u istoimenom naselju nadomak Jagodine, a počinje u 17 časova.\nDivlji veprovi suparnike iz Beograda dočekuju na drugom pomoćnom terenu Stadiona „Čika Dača“, u nedelju 30. septembra. Kik-of je u 13 sati.


To je saopštio pokret Dveri, koji navodi da je saslušanje zakazano za četvrtak, 28. maj.\nIpak, Obradović se tom prilikom neće pozivati na poslanički imunitet, tvrde Dveri u saopštenju.\nTo sugerišu i Dveri, koje u saopštenju navode da se "raduju dokazivanju istine o onome što se zaista desilo 8. maja na protestu ispred Doma Narodne skupštine", i da očekuju odbacivanje krivične prijave protiv Boška Obradovića i još trojice osumnjičenih.\nPiše i da ovaj pokret očekuje da i druga tužilaštva, kako kažu, hitno pokrenu istražne radnje i sudske postupke "po krivičnim prijavama koje je podneo Boško Obradović protiv Aleksandra Vulina, Aleksandra Vučića, Nebojše Stefanovića, Branka Stefanovića, Vladimira Rebića i Zagorke Dolovac", prenosi Tanjug.\n- Sada je Tužilaštvo na potezu da pokaže i dokaže da li u Srbiji postoji vladavina zakona i da li radi nezavisno od izvršne vlasti i neselektivno prema svim učesnicima političkog života, bez obzira da li su iz vlasti ili opozicije - zaključuje se u saopštenju.


CRTA :Publication Archives - CRTA\nImajući u vidu činjenicu da je Pravilnik o obavezama pružalaca medijskih usluga tokom predizborne kampanje stavljen van snage u februaru 2019. godine, a da se na izradi i usvajanju novog nije počelo ni nakon osam meseci, CRTA je izradila nacrt novog dokumenta. CRTA poziva nadležne institucije, a pre svega Regulatorno telo za elektronske medije, da otpočnu proces javnih konsultacija povodom izrade novog Pravilnika, koji mora biti usvojen u najkraćem roku uoči predstojećih izbora.\nPotrebno je da svi učesnici u izbornom procesu poštuju već postojeće zakone i podzakonske akte, čime bi se znatno poboljšala medijska slika u Srbiji u toku izborne kampanje. Istovremeno, postoji značajan broj preporuka za izmenu ili dopunu zakonskih akata ili usvajanje podzakonskih akata od strane Regulatorne agencije za elektronske medije (REM), koji bi unapredili rad medija u toku izborne kampanje. Ovaj dokument obuhvata obe kategorije predloga.\nSrbija se svrstava u red zemalja sa izraženo visokom percepcijom korupcije, dok sama korupcija za građane predstavlja jedan od tri ključna problema sa kojima se Srbija suočava. Prema globalnom indeksu percepcije korupcije, Srbija i u 2018. godini beleži rast percepcije na skali na čijem kraju je ocena “veoma korumpirano” (eng. Highly Corrupt). Korupcija u Srbiji je prisutna u svakodnevnoj interakciji institucija i građana, pružanju i korišćenju javnih usluga, odnosno u radu javnog sektora, i to počevši od njegovog najnižeg, korisničkog nivoa. Različita istraživanja, kako ona u zemlji, tako i ona koja sprovode globalno merenje percepcije korupcije, pokazuju da je za građane korupcija najvidljivija u zdravstvenom sistemu. Prepoznavanje korupcije kao jednog od sistemskih problema društva, ide korak uz korak sa priznanjem da se u njoj učestvuje kada se radi o pitanjima egzistencije.\nCRTA je, u saradnji sa partnerima iz regionalne mreže organizacija civilnog društva „ActionSEE“, izradila indeks otvorenosti institucija, u kome analizira nivo transparentnosti, otvorenosti, odgovornosti izvršnih vlasti u regionu Zapadnog Balkana. Ovaj dokument je treći po redu u kome dajemo pregled stanja otvorenosti institucija i preporuke za unapređenje. Nakon prvog istraživanja koje je urađeno 2016. pristupili smo unapređenju i prilagođavanju metodologije istraživanja i njenih indikatora, bazirajući svoj rad na saznanjima i rezultatima monitoringa. Istraživanje za 2018. godinu je drugo po redu koje je sprovedeno na osnovu indikatora koji omogućavaju preciznu sliku koliko su institucije izvršne vlasti radile na unapređenju svoje otvorenosti u protekloj godini.


Beograd, januar 2020, arhivska fotografija\nPrema oceni Gradskog zavoda za javno zdravlje, vazduh u Beogradu je u 12 časova označen kao "jako zagađen", objavljeno je na zvaničnoj gradskoj aplikaciji "Beoeko".\nSpecijalizovani sajt AirVisual stavio je Beograd na prvo mesto najzagađenijih gradova u svetu, zbog toga što njihovi podaci u 11 časova ujutru pokazuju da je vazduh u glavnom gradu Srbije "jako nezdrav".\nPreporuka za osetljive grupe stanovništva, nasajtu Beoeko, koji je vazduh u Beogradu ocenio kao "jako zagađen", je - izbegavati sve fizičke aktivnosti u spoljašnjoj sredini, skratiti boravak na otvorenom, preusmeriti obavljanje uobičajenih aktivnosti u zatvoreni prostor dok se ne poboljša kvalitet vazduha.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je da zagađenost vazduha u Srbiji "nije ništa veća" nego prethodnih godina već da su vremenski uslovi "jako loši", dok je predsednik Srbije Aleksandar Vučić kvalitet vazduha doveo u vezu sa životnim standardom, pa je rekao da je vazduh za onoliko lošiji za koliko je standard viši, pa se danas svi kao pojedinci voze u automobilu.\nPar dana kasnije Vučić izjavio je da je problem sa zagađenjem vazduha realan i da konačno mora da se reši.\nU Beogradu je 17. januara održan protest zbog zagađenja vazduha, a organizatori su za 29. januar najavili "Marš za čist vazduh" širom Srbije.


Kosovo želi Telekom, srpsku imovinu od 31 milion evra\nKosovo traži da svu imovinu “Telekoma Srbija”, koja vredi više oko 31,5 miliona evra, prisvoji za sebe i tako praktično postane njen vlasnik, objavio je danas “Blic”, pozivajući se na neimenovane izvore iz Vlade Srbije.\nTo je, kako navodi izvor, glavna novina koju je prištinska strana tražila od Beograda prošle sedmice na razgovorima u Briselu, a koja je izazvala žestoke reakcije.\n“Praktično, žele da srpska imovina postane imovina Kosova, a rezon je da je ona kosovska pošto se nalazi na teritoriji KiM. Takođe, traže i da ”Telekomova” ćerka firma ima ograničen signal na Kosovu, i to samo na severu i u ponekim srpskim sredinama južno od Ibra”, kazao je izvor, objavljeno je na sajtu “Blica”.\nKako navodi, jedan od zahteva je i da mobilni signal radi na frekvenciji bez 3G tehnologije, već da mrežna frekvencija bude za 2G.\n“To znači da bi mobilna telefonija mogla da se koristi samo za telefoniranje i za slanje SMS poruka, ali ne i za internet”, kazao je taj izvor.\nKako navodi, suština je da se dozvoli formiranje srpske firme i da ona postoji više pro forme, da nema svoju imovinu, i da “Telekom” svoju dosadašnju imovinu iznajmljuje od Kosova.\n“Priština smatra da će ovakvim ispunjavanjem formalnih uslova, steći uslove da Austrija aplicira za pozivni broj za teritorijalnu oblast u okviru Srbije, zašta je ipak potrebna saglasnost Beograda – objašnjava neimenovani izvor.\nIzvot tvrdi da su pritisci da se ovaj problem reši ogromni.\n“Pritiske trpi Brisel od strane SAD. Zato EU pritiska obe strane, i sva je prilika da su na stanovištu na kom je i kosovska strana. To je za nas orgoman problem jer bi to mogao da bude presedan i model za svu ostalu srpsku imovinu na Kosovu”, kazao je izvor, istakavši da je Srbija u više navrata tražila da se o svoj imovini na KiM razgovara u Briselu, a ne parcijalno kao što je sada slučaj.


Slovenci biraju predsjednika 11. novembra - BUKA Magazin\nSlovenci biraju predsjednika 11. novembra\nPiše: Buka/Agencije / Objavljeno: 26.07.2012. u 06:42h\nPredsjednička funkcija u Sloveniji je uglavnom ceremonijalne prirode, a njen nosilac se bira na pet godina.\nSlovenija će održati redovne predsjedničke izbore 11. novembra, objavio je danas predsjednik skupštine Gregor Virant.\nJedna od dužnosti novog predsjednika sljedeće godine biće nominovanje guvernera Centralne banke, koji će imati mjesto u upravnom savjetu Evropske centralne banke, po isteku mandata sadašnjeg guvernera Marka Kranjeca u junu 2013. godine.\nSlovenija je prešla na evro 2007. godine, a njena privreda sada je u recesiji, opterećena visokom stopom nezaposlenosti i rastućim brojem nenaplativih kredita koje su izdale državne banke.\nSadašnji predsjednik Danilo Turk, koji ima podršku glavne opozicione stranke lijevog centra Pozitivna Slovenija, objavio je da će se kandidovati za novi mandat. Prethodni premijer Borut Pahor takođe je najavio kandidaturu. Većina anketa pokazuje da će Turk vjerovatno biti ponovo izabran, preneo je Rojters.\nČlan Evropskog parlamenta Milan Zver biće predsjednički kandidat Socijal-demokratske stranke premijera Janeza Janše.


SO Plandište usvojila Drugi rebalans budžeta i promenila Nadzorni odbor JP Polet, Repac najavio nove projekte - eVršac\nU svečanoj sali Kulturnog centra Vuk Karadžić Plandište, odbornici Skupštine opštine Plandište, na 11. sednici, kojom je predsedavao Vladan Mladenović zamenik predsednika Skupštine opštine Plandište, raspravljali su o 5 tačka dnevnog reda sa izmenama i dopunama.\nSednici su prisustvovali i predsednik opštine Jovan Repac i Aleksandra Odavić Mak načelnica Opštinske uprave.\nPredsednik Opštine je posle održane sednice izjavio da je usvajanje Drugog rebalansa od velike važnosti za sve građane, da Opštini predstoji realizacija tri izuzetna projekta, trim staze i teretane na otvorenom u Plandištu, za koje su dobijena sredstva Ministarstva zaštite životne sredine, te uređenje trotoara u Velikoj Gredi i početak izgradnje kapele u Hajdučici.\nPre usvajanja dnevnog reda, Mladenović je predložio dopunu sa dve tačke, razrešenje starog i imenovanje novog Nadzornog odbora JP „Polet“ Plandište. Članovi novog Nadzornog odbora su Miloš Manojlović master pravnik iz Vršca (predsednik), Dijana Madžovski strukovni master ekonomista iz Plandišta i Vojislav Ćurčić specijalista, strukovni ekonomista iz Miletićeva.\nOdbornici su razmatrali i usvojili Odluku o drugim izmenama i dopunama Odluke o budžetu opštine Plandište za 2021. godinu (Drugi rebalans). U okviru ove tačke je rečeno da je Drugi rebalans rađen zbog povećanja namenskih sredstava na prihodnoj strani i zbog preraspodele sredstava na prihodnoj i rashodnoj strani. Drugim rebalansom budžet je korigovan na 628.777.000 dinara.\nOvaj iznos je ostvaren na osnovu sredstava izvora iz budžeta, na osnovu transfera od drugog nivoa vlasti, neraspoređenog viška prihoda iz ranijih godina i na osnovu neutrošenih sredstva donacije iz ranijih godina. Nakon toga, razmatran je Izveštaj o izvršenju Odluke o budžetu opštine Plandište za period januar-jun 2021. godine.\nU ovom periodu ostvareni su ukupni prihodi i primanja od prodaje nefinasijske imovine u iznosu od 246 miliona dinara, odnosno 45.50% od planiranog budžeta. Ukupni izdaci u ovom periodu, koji se sastoje iz tekućih rashoda i izdataka za nefinasijsku imovinu, iznose 225 miliona dinara, odnosno 33.90% od planiranih izdataka budžeta. U ovom periodu ostvaren je ukupan budžetski suficit u iznosu od 21.384.000 dinara.\nNa dnevnom redu današnje sednice SO plandište bio je i Izveštaj o radu Predškolske ustanove „Srećno detinjstvo“ Plandište za radnu 2020/21. godinu, kao i Godišnji plan rada za isti period. Izvestilac po ovoj tački je rekao da se rad u svim objektima odvija normalno poštujući sve mere prevencije od zaraze korona virusom, koje su se sprovodile u maju 2020. godine.


Istinomer uživo ocenjivao ekspoze mandatara Vučića - Istinomer\nMandatar za sastav nove vlade Aleksandar Vučić 9. avgusta je izneo plan rada za naredni period o čemu su u naredna dva dana raspravljali poslanici u Narodnoj skupštini. Istinomer je u realnom vremenu ocenjivao izjave mandatara i beležio njegova obećanja, koja ćemo naknadno proveriti.\nAleksandar Vučić za vreme rasprave u Skupštini / Foto: FoNet\nOsim toga, uočili smo da Vučić ponavlja neka od obećanja iz prethodnog ekspozea, koja u međuvremenu nisu ispunjena, a ponavlja i neke od tvrdnji za koje smo već utvrdili da nisu istinite i na koje vas podsećamo. U nastavku možete videti neke od izjava koje smo ocenili, a u narednim danima nastavićemo da detaljnije analiziramo ekspoze.\nJedna od važnih tema i u ovom ekspozeu bilo je restrukturiranje i privatizacija velikih javnih preduzeća. Tako je mandatar za sastav nove vlade rekao da smo krenuli u restrukturiranje EPS-a, Srbijagasa i Železnica. Istina je da su Železnice podeljene na četiri preduzeća, dok Fiskalni savet konstatuje da taj proces u EPS-u i Srbijagasu gotovo nije počeo, zbog čega Vučić dobija ocenu “skoro neistina”.\nGovoreći o saradnji sa kineskim partnerima na infrastrukturnim projektima, Vučić je naveo i projekat rekonstrukcije pruge Beograd-Budimpešta, iako komercijalni ugovor za taj posao još nije potpisan.\nVučić zahvalan kineskim partnerima zbog saradnje na pruzi Beograd-Budimpešta iako ugovor još nije potpisan. #ekspoze pic.twitter.com/ND0Kxm66AK\n— #dasenelazemo (@istinomer) August 9, 2016\nPodsećamo, Vučić je u kampanji izjavio da su radovi na jednoj od deonica od Stare Pazove do Novog Sada već počeli, a Istinomer je utvrdio da radova nema. U ekspozeu je naveo i da će radovi krenuti do kraja ove godine, iako je resorno ministarstvo nedavno saopštilo da rekonstrukcija počinje u prvom kvartalu 2017. godine.\nTokom rasprave u parlamentu o izboru nove vlade, Vučić je priznao da neće ispuniti obećanje o rokovima za završetak deonice autoputa od Ljiga do Preljine, te da ona neće biti otvorena 25. avgusta, kao što je više puta najavljivano. Dan nakon iznošenja plana rada vlade, pred poslanicima obećava da će sve biti završeno u oktobru.\nGovoreći o ekonomskim rezultatima i planovima za dalje reforme, Vučić je rekao da “mi imamo uređene javne finansije”, zbog čega građani mogu očekivati povećanje plata i penzija. Međutim, u izveštaju Fiskalnog saveta u kome se prate fiskalna kretanja u prethodnih godinu i po, od kada traje fiskalna konsolidacija, između ostalog se navodi da su “javne finansije Srbije daleko od dobrog stanja i put do njihovog potpunog ozdravljenja biće veoma dug”. Zbog toga, Vučić dobija ocenu “neistina”.\nStari-novi šef vlade rekao je i da smo prepolovili spoljnotrgovinski deficit sa EU u odnosu na 2008. godinu kada je potpisan SSP, a zvanični podaci o razmeni sa EU, prikazani na slici ispod, pokazuju da je to “skoro istina”.\nIzveštaj Evropske komisije o trgovinskoj razmeni sa Srbijom / Foto: Printscreen\nU svom izlaganju naveo je da je Srbija ispunila sve ekonomske kriterijume Evropske unije, Svetske banke i Međunardonog monetarnog fonda. Međutim, u Izveštaju o napretku Srbije za 2015. godinu stoji da je Srbija “umereno pripremljena u pogledu razvoja funkcionalne tržišne privrede”, a zatim i da je “neophodno ostvariti dalji napredak u ovoj oblasti”. Slične ocene iznela je i Svetska banka, zbog čega i Vučićeva izjava da smo ispunili baš sve kriterijume dobija ocenu “neistina”.\nVučić je tokom predstavljanja plana rada buduće vlade dva puta izneo tvrdnju, koju inače uporno ponavlja, da je Srbija napredovala za oko 30 mesta na Duing biznis listi, iako je Istinomer odavno utvrdio da to nije istina.\nVučićeva „omiljena“ neistinita tvrdnja. Samo danas ponovio dva puta. https://t.co/S5z70BygRb\nIsto tako Vučić je rekao da Srbija ima niži PDV od 90 odsto zemalja u regionu, a ranije je nekoliko puta izjavio da je naš PDV najniži u okruženju, zbog čega je više puta dobio ocenu „neistina“.\nMandatar se pohvalio i stabilnošću deviznog kursa, za šta je od Istinomera, na drugoj strani, ranije dobio ocenu “istina”.\nVučić je odgovarajući na primedbe poslanika u parlamentu rekao da je tokom prošle godine Ikarbus proizveo 81 autobus sa Mercedesovom šasijom.\n„Malo prođite po Beogradu, dođite i prođite po Beogradu pa ćete videti ‘Ikarbusove’ autobuse sa ‘Mercedesovom’ šasijom. Lepi su i čisti, uredni i dobri autobusi. Inače, prodato ih je 81, ako se ne varam, prošle godine, a ove godine očekujemo 125 i to ste promašili, a to je samo od mržnje“, rekao je Vučić.\nMeđutim, direktor Ikarbusa Aleksandar Vićentić ranije je izjavio za Istinomer kako je tokom 2015. Ikarbus proizveo 89 autobusa, od čega „46 ili 47“ sa Mercedesovom šasijom, zbog čega Vučić dobija ocenu „neistina“.\nPonovio je i obećanje o izvozu Fijata u Rusiju, rekavši da će ruski premijer Dmitrij Medvedev u oktobru doći u Srbiju i da ćemo dobiti odobrenje za izvoz. Podsećamo, Vučić je još 2013. godine najavio izvoz 10.000 fijata u Rusku federaciju, ali to obećanje nije ispunjeno.\nVučić se ponovo pohvalio i kako Srbija ima najjeftiniju struju u Evropi, što smo već ocenili kao “skoro istinu”.\nStari-novi šef vlade govorio je i o ulaganjima u vojsku i njenoj modernizaciji, a između ostalog je rekao da je Vojska Srbije kupila dva transpornta helikoptera iz Rusije, što je Istinomer već ocenio kao “ispunjeno” obećanje.\nGovoreći o unapređenju administrativnih procedura, Vučić se pohvalio da roditelji sada mogu znatno brže da prijave svoju novorođenčad, u 24 od ukupno 49 porodilišta, dok će u ostalih 25 to biti moguće do kraja godine. Iz resornog ministarstva su nam potvrdili da je to tačno, te Vučić dobija ocenu “istina”, iako je prvobitni rok koji je najavila ministarka Kori Udovički probijen.\nMandatar je tokom rasprave u parlamentu rekao i da porodilje u Srbiji imaju veća prava nego u Nemačkoj, gde moraju da se vrate na posao posle tri ili šest meseci, dok ovde mogu da odsustvuju i dve godine. Međutim, roditelji u Nemačkoj, koju Vučić često uzima kao primer, mogu da odsustvuju sa posla dok dete ne napuni tri godine, dok je prvih 12 meseci plaćeno, zbog čega Vučić dobija ocenu „neistina“.\nKada je reč o ulaganjima u poljoprivredu i vodoprivredu, Vučić je rekao da smo mi kao država u obnovu vodoprivrednih objekata u protekle dve godine uložili više nego ikada. Dakle, tačno je da je uloženo više novca zbog poplava 2014, ali je Vučić propustio da pojasni da su različiti donatori finansirali obnovu i izgradnju 28 brana, a država Srbija samo jedne, zbog čega je već dobio ocenu “neistina”.\nGovoreći o bezbednosnoj situaciji u Bosni i Hercegovini, Vučić je rekao da je upućen u stanje u toj zemlji kao šef bezbednosnih službi, misleći na funkciju šefa Biroa za koordinaciju rada službi bezbednosti. Podsećamo, Vučić je još pre dve godine obećao da će podneti ostavku na to mesto.\nMandatar za sastav nove vlade je ponovio i neka od obećanja iz ekspozea iz 2014. godine, poput plana za privatizaciju Dunav osiguranja, za šta je već dobio ocenu „neispunjeno“.\nTokom rasprave u parlamentu Vučić je priznao i da “nema rešenje za privatizaciju sportskih klubova”, dok je u prethodnom ekspozeu obećao “uvođenje reda u oblast sporta kroz rešavanje pitanja privatizacije u sportu i finansiranje sporta”. Budući da posle dve godine na vlasti priznaje da nije u stanju da sprovede ono što je sam obećao, Vučić dobija ocenu “nedosledno”.\nAleksandar Vučić ekspoze obećanja Vlada Srbije


Tanjug 12. decembra 2021. 16:13\nBEOGRAD – Aerodrom „Nikola Tesla“ neprekidno je otvoren za avio-saobraćaj, uprkos snegu koji od jutros neprestano pada, saopštila je pres služba beogradskog aerodroma.\n„Zimski štab i operativne službe beogradskog aerodroma maksimalno su i u punom kapacitetu angažovane, kako bi se avio-saobraćaj odvijao bezbedno i bez odlaganja letova. Poletno-sletna staza i manevarske površine u normalnoj su funkciji, a uslovi kočenja na pisti redovno se proveravaju, kako bi bilo omogućeno bezbedno sletanje i poletanje vazduhoplova“, navodi se.\n„Uzimajući te činjenice u obzir, molimo putnike da prate informacije o svom letu. Sve informacije o redu letenja putnici mogu dobiti na našoj internet prezentaciji www.beg.aero, telefonski ili u izabranoj avio-kompaniji“, ističe se.


Dodik: Ne želimo novac EU jer se u RS-u neće graditi migrantski centri - Bild.ba\n“Na traženje Borrella razgovarali smo o pitanjima migranata, a njegovo osnovno interesiranje je bilo zašto nije aktiviran prostor nekadašnje fabrike Bira u Bihaću za njihov smještaj. Naveo sam da to nije u nadležnosti Predsjedništva Bosne i Hercegovine i RS, jer se Bira nalazi u Federaciji BiH koja treba da rješava ovo pitanje. Migrantska kriza u BiH je teška i na ivici humanitarne katastrofe i oni koji su nadležni to pitanje moraju da rješavaju”, rekao je Dodik i naveo da je preuzeo obavezu da danas razgovara s gradonačelnikom Bihaća Šuhretom Fazlićem.\nOn je istaknuo da je EU dala novac za smještaj migranata putem raznih samostalnih organizacija a ne posredstvom institucija Bosne i Hercegovine i entiteta, te da postoje indicije o zloupotrebi tih sredstava i s toga ona ne mogu biti pripisana kao pomoć BiH.\n“Borell jeste tražio, vjerojatno pod utjecajem iz Sarajeva, da se migranti rasporede na čitavoj teritoriji BiH, bez obzira na jasan stav Republike Srpske. Rekao sam da Republika Srpska ima pravo na svoj stav o migrantskoj krizi i neće ga mijenjati, odnosno na prostoru RS neće biti migrantskih centara. Borrell je insistirao da se pokušaju osigurati što humaniji uvjeti za smještaj migranata, s čime sam suglasan”, pojasnio je Dodik.\n“Veoma je važno ostati pri našoj politici da ne želimo prihvaćanje migranata na području RS, jer samo takva politika daje rezultate. EU je ohrabrila milijune ljudi da krenu ka njoj, a onda su stavili žicu na granicu što govori o odnosu prema migrantima koji su isključivo problem EU, a ne naš. Mi u BiH nismo ostali pasivni, ali glavni problem migranata nije u BiH, nego u EU i ona treba da preuzme potpunu odgovornost za taj problem”, poručio je Dodik.\nVisoki predstavnik EU za vanjsku i sigurnosnu politiku Josep Borrell pozvao je vlasti u BiH da rade na održivim rješenjima za migrante, prije svega na otvaranju prihvatnih centara ravnomjernije raspoređenih u cijeloj zemlji.\nEuropska služba za vanjske poslove /EEAS/ priopćila je da je Borrell telefonom razgovarao s članom i predsjedavajućim Predsjedništva Bosne i Hercegovine Miloradom Dodikom, te da su tema razgovora bili teški uvjeti u kojima se nalazi nekoliko stotina migranata u BiH, prenosi Srna.\nPosted in Izbor urednika, Lopovi i politikaTagged #Ilegalni migranti #josep borrell #migranti u bih #milorad dodik #republika srpska\nVlada HNŽ-a kroz ‘korona zakon’ isplaćuje potporu za još 351 gospodarski subjekt