RADNICIMA MILIJARDU DOLARA! U "ratu za talente" jedna banka otišla je korak dalje\nBank of Amerika deli ograničene akcije u vrednosti od milijardu dolara praktično celokupnoj svojoj radnoj snazi dok banka nastoji da dobije prednost u ratu za talente.\nU dopisu koji je ekskluzivno podeljen CNN-u, izvršni direktor Banke Amerike Brajan Mojnihan rekao je u utorak da kompanija po prvi put otvara svoj program nagrađivanja akcija zaposlenima na nižem nivou koji zarađuju do 100.000 dolara godišnje. U prošlosti su ti zaposleni dobijali jednokratni novčani bonus, prenosi portal Wral.com\nBank of Amerika je saopštila da će svaki zaposleni koji ispunjava uslove dobiti između 65 i 600 ograničenih dionica, što odgovara njihovoj naknadi. Te jedinice će imati četiri godine počevši od 2023.\nU najmanju ruku, to znači da će radnici na prvoj liniji kao što su blagajnici banaka dobiti ograničene akcije koje se na papiru vrednuju na oko 2.900 dolara na osnovu trenutne cene akcija Banke Amerike od 45 dolara.\nNa gornjem kraju, zaposleni sa višim platama bi dobili ograničene akcije u vrednosti od oko 27.000 dolara.\nBank of America je saopštila da je procenjena vrednost nagrada za akcije "višestruko veća" od gotovinskih bonusa koje je banka podelila u prošlosti. Prošle godine Bank of America je dala 750 dolara gotovinskih bonusa slabije plaćenim zaposlenima.\nBank of America je saopštila da nagrade za akcije idu na otprilike 95 odsto njene globalne baze zaposlenih, ali ne i na one koji zarađuju više od 500.000 dolara godišnje.\n„Taj nivo distribucije je neverovatno visok“, rekao je Brajan Krop, šef Gartnerove prakse za ljudske resurse. „Retka je činjenica da guraju takvu vrstu nagrade za radnu snagu.\nBank of America je saopštila da će samo mali deo njene radne snage, uglavnom zaposlenih sa skraćenim radnim vremenom i radnika na određenim lokacijama u inostranstvu, dobiti novčanu nagradu, u ukupnom iznosu od 750 dolara po komadu.\nU prošlosti, Bank of Amerika se više oslanjala na gotovinske bonuse za zaposlene sa nižim primanjima. Odluka da se proširi grupa radnika koji dobijaju ograničene zalihe koje se vremenom dobijaju, nije slučajnost. Bank of Amerika se kladi da neki zaposleni neće hteti da daju otkaz ako to znači ostaviti hiljade dolara akcija na stolu.\nKompanije, uključujući banke, bore se sa visokim nivoom fluktuacije radnika. Rekordnih 4,5 miliona Amerikanaca dalo je otkaz u novembru, prema vladinim statistikama.\n- Mi smo usred ove Velike ostavke, rekao je Krop. „Ograničene zalihe stvaraju dugoročnu udicu za zadržavanje, a ne samo gotovinski bonus.\nBank of Amerika je priznala da su nagrade za akcije, zajedno sa povećanjem plata za radnike sa minimalnom platom, dizajnirane da privuku i zadrže talente. Banka je takođe navela svoj finansijski učinak, naglašen rekordnim godišnjim profitom od 32 milijarde dolara.\nBank of America Akcije Talenti\nI OVE GODINE OD DRŽAVE NOVAC ZA STOLARIJU Sada je Svetska banka dala zajam od 50 miliona dolara, a evo i šta je sve novo


Pažljivije “osluškivanje” Srbije | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Pažljivije “osluškivanje” Srbije\nPažljivije “osluškivanje” Srbije\nVIDEO K9: Cilj Srbije u rešavanju situacije na Kosovu jeste kompromis, ali za to mora da postoji i sagovornik sa druge strane, izjavila je danas predsednica vlade Ana Brnabić. Opšta ocena srpskih političara je da će rešavanje kosovske krize i dalji nastavak pregovora u najvećoj meri zavisiti od poteza velikih sila. Različita su mišljenja, međutim, o tome da li postoje promene politici zapada prema Srbiji.\nU nedavno objavljenom razgovoru za domaće medije, američki ambasador Kajl Skot je na pitanje da li je ministar spoljnjih poslova Srbije Ivica Dačić u pravu kada kaže da SAD menjaju politiku prema Srbiji, Skot odgovorio – i da i ne.\nOn je objasnio da je američka politika veoma stabilna i zasnovana na ideji izgradnje stabilnog zapadnobalkanskog regiona, pomirenju sa prošlošću, rastu i razvoju, kao i integraciji regiona u EU. S druge strane, promena je što Srbija oseća da se sada možda pažljvije slušaju i uzimaju u obzir i srpska gledišta, naveo je ambasador Skot.\nKoji razlozi rukovode ministra Dačića da u javnost često izlazi sa ocenom da je Amerika konačno promenila stav prema pitanju rešavanja kosovskog problema, pitanje je koje je KTV uputio predsedniku pokreta Levica Srbije Borku Stefanoviću.\nDžon Bolton, savetnik Donalda Trampa za nacionalnu bezbednost je inače izjavio da se SAD neće uključivati u raspravu oko ideje o razmeni teritorija između Srbije i Kosova.\nOn je dodao da Vašington ne isključuje teritorijalne korekcije i naveo je da postoje ‘’ znaci da obe vlade veoma tiho možda žele da o tome pregovaraju.’’ Trampov savetnik je istakao da su mnogi pokušavali da posreduju u rešavanju kosovskog pitanja, ali su ti napori propali. (Prilog KTV Zrenjanin)\nPrethodni tekstVolonteri – graditelji otporne zajednice\nSledeći tekst“Sudićemo se do Strazbura” – poručili sa Tribine opljačkanih penzionera


"Protest profesora za novi RTS"\nČlanovi akademske zajednice, koji zahtevaju promenu uređivačke politike Radio televizije Srbije (RTS) i smenu rukovodstva, su tokom "Protesta profesora za novi RTS", ostavili ispred zaključanih vrata Javnog servisa Zakon o javnim medijskim servisima.\n"Ostavljamo im zakon u nadi da će ga pročitati kad već do sada nisu", rekao je naučni savetnik Instituta za fiziku Slobodan Prvanović.\nProferosor Vladan Čokić je rekao da je RTS "stub režima i da služi u partijske svrhe".\nPredstavnici akademske zajednice u više navrata su zahtevali promenu uređivačke politike Javnog servisa i smenu rukovodstva, navodeći da javni servis treba da "služi građanima a ne vlastima".\nČlanovi akademske zajednice ponovo zatraže promenu uređivačke politike Javnog servisa i smenu rukovodstva\nSkup je počeo na Trgu Nikole Pašića gde su se članovima akademske zajednice pridružili učesnici protesta u ogranizaciji Građanskog otpora, koji protestuju subotom na platou ispred Filozofskog fakulteta. Oni su nosili transparent "U bojkot 2020".\nA uoči protesta generalni direktor RTS-a Dragan Bujošević, u autorskom tekstu objavljenom na RTS-u, napisao je da je naučni savetnik Instituta za fiziku Slobodan Prvanović izgleda uzeo na sebe "obavezu da meri gustinu 'medijskog mraka' ".\n"Prvanović nastavlja da se javnosti predstavlja kao čovek koji očito ne zna šta će sa sobom. Ako ne stoji ispred ulaza u RTS u Takovskoj ulici i ne drži konferencije za medije protiv naše kuće, ovaj naučni radnik onda sastavlja apele u kojima optužuje rukovodstvo Javnog servisa za kršenje zakona, izdaju javnog interesa, obmanjivanje javnosti, služenje (predsedniku Srbije) Aleksandru Vučiću, nebavljenje raznim aferama", napisao je Bujošević.\n"Naziv ove priredbe sugeriše da se sprema lustracija većine zaposlenih u našoj kući. Nešto nalik na modernu verziju kineske kulturne revolucije", naveo je generalni direktor RTS-a osvrćući se na "Protest profesora za novi RTS".\nOn je napisao i da se iz "dosadašnjih Prvanovićevih van naučnih aktivnosti" vidi da on nije predstavnik "ni naučnika, ni doktora nauka, ni građana Srbije" već jedino stranaka na čijem je skupu bio prvogovornik.\nPrethodno se Prvanović obratio direktoru RTS-a Draganu Bujoševću otvorenim pismom u kojem ga je podsetio da je odgovoran javnosti i gledaocima, a ne političkim interesima vlasti, i da je razlog postojanja medija - javni interes, a ne lični.\n"Podsećamo Vas da nemate pravo da koristite Javni servis u propagandne svrhe. Podsećamo Vas da nemate pravo da obmanjujete javnost. Podsećamo Vas da nemate pravo da menjate činjenice. Građani Srbije Vas podsećaju da je objavljivanje kleveta nespojivo sa novinarskom profesijom. Građani Vas pozivaju da prestanete da namerne laži Aleksandra Vučića tretirate kao informacije", naveo je, između ostalog, Prvanović u otvorenom pismu.\nDodao je da građani zahtevaju da se Bujošević povuče sa čela RTS-a.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Konsultativno saslušanje o Tari 3. aprila / print=true\nNA ZAHTJEV NVO 26. 03. 2019. 12:30 >> 11:55 0\nNA ZAHTJEV NVO\nKonsultativno saslušanje o Tari 3. aprila\nKonsultativno saslušanje u crnogorskom parlamentu o trenutnom stanju segmenata životne sredine rijeke Tare biće održano 3. aprila.\nSaslušanje će biti na sjednici Odbora za turizam, poljoprivredu, ekologiju i prostorno planiranje.\nNa sjednici su pozvani predstavnici ministarstava održivog razvoja i turizma i poljoprivrede i ruralnog razvoja, kao i nevladine organizacije Ozon.\nGrupa NVO podnijela je krajem prošle godine inicijativu za kontrolno saslušanje ministara održivog razvoja i turizma i saobraćaja i pomorstva Pavla Radulovića i Osmana Nurkovića zbog, kako su kazali, devastacije Tare.\nIzvršni direktor Ozona, Aleksandar Perović kazao je ranije da su razlozi za podnošenje inicijative manipulacija javnosti i diskreditovanje onoga na šta ukazuje civilni sektor, a utemeljeno je na vidljivim dokazima i terenskim posjetama.\nSjednica Odbora je bila zakazana za 26. decembar, ali je tada odgođena.\nSkupštinski odbor Rijeka Tara\nTražiće saslušanje Radulovića i Nurkovića zbog Tare\n21:28 Moskva osudila američku raketnu probu


Predstavnici USSCG, SSCG i UPCG nastavili dijalog, započet tokom marta, na izradi zajedničke platforme, koja će sadržati preporuke socijalnih partnera za oporavak crnogorske privrede i očuvanje radnih mjesta\nCrnoj Gori je potreban radikalni zaokret u ekonomskom, socijalnom, poreskom, ekološkom i drugom pogledu, čiji glavni nosilac treba da bude novokonstituisana Vlada, ocijenili su predstavnici socijalnih partnera.\nPredstavnici Unije slobodnih sindikata (USSCG), Saveza sindikata (SSCG) i Unije polodavaca (UPCG) danas su na sastanku nastavili dijalog, započet tokom marta, na izradi zajedničke platforme, koja će sadržati preporuke socijalnih partnera za oporavak crnogorske privrede i očuvanje radnih mjesta.\nUsvajanje platforme se očekuje do kraja aprila.\n„Na sastanku su razmatrane konkretne mjere i preporuke koje bi, prema mišljenju socijalnih partnera, trebalo da budu primijenjene u narednom periodu, kroz modele direktne i indirektne podrške Vlade u cilju opstanka privrede i očuvanja radnih mjesta“, navodi se u saopštenju USSCG.\nKada su u pitanju dalje aktivnosti na planu očuvanja života i zdravlja građana, socijalni partneri, kako se dodaje, nastoje da iz svog ugla daju puni doprinos zaštiti javnog zdravlja.\nOni su pozvali nadležne institucije da ulože dodatne napore na intenziviranju procesa imunizacije od koronavirusa.\n„Samo na taj način stvoriće se pretpostavke za sticanje kolektivnog imuniteta kao preduslova zaštite života i zdravlja građana, brži oporavak ekonomije i rasterećenje zdravstvenog sistema, ali i mogućnosti da ova turistička sezona ne doživi krah“, zaključuje se u saopštenju.\nUSSCGSSCGUPCGUnija slobodnih sindikataSavez sindikataUnija poslodavacaekonomija


Vorlik: Srbiji neophodne reforme za investicije u energetiku\nZamenica pomoćnika državnog sekretara SAD zadužena za energetiku Meri Vorlik izjavila je da je neophodno da Srbija sprovede reforme kako bi se stvorili ekonomski i poslovni uslovi za privlačenje novih investicija u energetskom sektoru.\nVorlik: SAD podržavaju diversifikaciju izvora snabdevanja gasom u Srbiji i regionu\nZamenica pomoćnika američkog državnog sekretara za energetiku Meri Vorlik razgovarala je danas u Beogradu sa šefom srpske diplomatije Ivicom Dačićem o energetskoj bezbednosti Srbije i Zapadnog Balkana.\nVučić i Vorlik razgovarali o energetici\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas o pitanjima energetike sa glavnim zamenikom pomoćnika državnog sekretara SAD Meri Vorlik, saopšteno je danas iz Vlade Srbije.\nDačić sutra sa Meri Vorlik\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić sastaće se sutra u Beogradu sa prvim pomoćnikom zamenika državnog sekretara SAD Meri Vorlik.\nVorlik: Ekonomski rezultati Srbije ohrabrujući\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas u Beogradu sa prvom zamenicom pomoćnika državnog sekretara u Birou za energetske izvore američkog Stejt departmenta Meri Vorlik, koje je naglasila da su ekonomski rezultati Srbije...\n05.07.2015 | 22:59h ► 23:28h Beograd\nPremijer Vučić sutra sa Meri Vorlik\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić sastaće se sutra u Beogradu sa prvim pomoćnikom zamenika državnog sekretara SAD Meri Vorlik, najavljeno je iz kancelarije Vlade Srbije za saradnju sa medijima.\nVorlik: SAD će sarađivati u istrazi o Sartidu\nAmerička ambasadorka Meri Vorlik Srbija ocenila je da je Srbija ostvarila veliki napredak u reformama, saradnji s Hagom i u odnosu s Kosovom što je rezultiralo statusom kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, a nova vlada treba da nastavi...\nSAD poklonile Srbiji 17 hamera\nVojska Srbije je od Sjedinjenih Američkih Država dobila 17 terenskih vozila tipa hamer. Vrednost vozila je oko tri miliona dolara.


Beta 1. aprila 2018. 13:20\nTrener košarkaša Crvene zvezde Dušan Alimpijević rekao je danas da je predstojeća treća utakmica polufinala plej-ofa ABA lige protiv Mornara iz Bara najvažniji meč za njegovu ekipu u dosadašnjem delu sezone.\n„Bilo je mnogo velikih i važnih utakmica, ali ovo je najvažnija do sada. Zato je bilo važno da na ovakav način, sa onakvim pristupom odigramo protiv Reala. To je bila utakmica koja je trebalo da nam posluži za podizanje borbene gotovosti na sam maksimum. Čini mi se da smo to uradili, sa mnogo dobrih treninga ove nedelje“, rekao je Alimpijević, a preneo klupski sajt.\nKošarkaši Zvezde igraju u ponedeljak od 21 sat u Beogradu protiv Mornara iz Bara, treću utakmicu polufinala plej-ofa ABA lige. Ulaz u dvoranu „Aleksandar Nikolić“ je slobodan.\nAlimpijević je pozvao navijače da pomognu ekipi i zahvalio onima koji su bili na meču sa Realom u Evroligi i pre toga u prvom duelu protiv Mornara.\n„Lepo je što vidimo da postoji svest svih ljudi oko kluba, koliko nam je potrebna podrška. Mnogo me raduje i što nas u teškim trenucima ljudi podržavaju, videlo se da to ovom timu mnogo znači“, dodao je Alimpijević.\nOn je rekao i da očekuje da će za Mornar igrati Uroš Luković, kao i da neće biti nikakvih iznenadjenja, pošto se dve ekipe dobro poznaju.\nUtakmicu će propustiti centar Zvezde Pero Antić, koji se oporavlja od jake distorzije skočnog zgloba, a ostali igrači su spremni.\nKošarkaš Zvezde Matijas Lesor rekao je da ekipa ide na pobedu.\n„Očekivanja su jasna, hoćemo da pobedimo u ovoj odlučujućoj utakmici. To nam je glavni cilj od početka sezone, cele godine smo se borili da bismo imali prednost domaćeg terena u odlučujućim utakmicama. Pozivam navijače da nam pruže podršku u ponedeljak, jer nam to mnogo znači sada, kada je važno“, naveo je on.\nPobednik tog duela će se plasirati u finale regionalne lige, u kome će igrati protiv pobednika večerašnjeg meča u Podgorici (19.00) izmedju Budućnosti i Cedevite.\nMilojević: Bila je sadržajna utakmica nego prethodni derbiji\nMilojević: Bila je sadržajnija utakmica nego prethodni derbiji\nPeđa Mijatović osuđen na godinu dana zatvora zbog utaje…


Početna/BBC vesti/Korona virus, budžet i finansije u Srbiji: Počinje isplata 30 evra, kako se prijaviti za pomoć\nGodinu dana posle isplate 100 evra iz državnog budžeta, u sredu, 12. maja počinje isplata 30 evra za sve punoletne ljude u Srbiji, a toliko će dobiti i u novembru.\nProcedura za prijavljivanje je jednostavna i kratko traje, a popunjava se preko sajta Uprave za trezor.\nZa one koji ne barataju internetom, od srede, 5. maja počela je i prijava telefonom preko kol centra.\nBroj telefona kontakt centra je 0800 101 100 i poziv je besplatan.\nOni koji pozovu će u kontakt centru čuti automatski snimljen glas koji će ih voditi kroz ceo proces prijave.\n„Vrlo je jednostavno”, kaže Marija, radnica u jednoj od beogradskih menjačnica za BBC.\n„Na razne gluposti daju, nek dele i nama običnim ljudima”, kaže Marina.\n„Samo u prva dva dana više od dva miliona građana će dobiti novac.\n„Prijavljivanje traje do subote, 15. maja, pozivam građane da se prijave preko kol centra ili portala Uprave za trezor”, rekao je Mali za RTS.\nDo kraja naredne nedelje, dodao je, novac će dobiti svi koji su se prijavili.\nU utorak, 11. maja, on je za RTS rekao i da prijava za 3.000 dinara za vakcinisane počinje 1. juna.\n„Pomoć je neselektivna, a možda bi bilo bolje da više dobiju oni koji imaju manje penzije”, kaže Ivan, sedamdesetogodišnji penzioner iz Beograda.\n„Cene stalno rastu, pa će nam na kraju, do novembra, to izvući više novca od ovih 110 evra koje dobijamo”.\nDo 11. maja ujutro za pomoć se prijavilo više od 3,8 miliona ljudi, rekao je Mali za RTS.\nRanije je saopštio podatak da se prošle godine u prvih pola sata za 100 evra prijavilo 3.900 ljudi, a u noći između utorka i srede u prvih pola sata prijavilo se više od 20.000 ljudi, pet puta više.\n„Danas sam čuo da su najavili da će vakcinisani dobiti tri hiljade, a mi smo srećno nevakcinisani, pa neću dobiti ni to”, kaže on za BBC.\nPredsednik Aleksandar Vučić najavio je da će svi vakcinisani do 31. maja dobiti dodatnu pomoć od 3.000 dinara.\nPonovo „helikopter pare”\n„Za finansiranje jednokratnih novčanih isplata stanovništvu u 2020. i 2021. neophodno je veoma veliko zaduživanje zemlje od preko milijardu evra”, navodi se u najnovijoj analizi Fiskalnog saveta.\n„Stoga je opravdano pitanje da li su tolika sredstva mogla da se ulože korisnije, to jest da trajno poboljšaju kvalitet života u Srbiji umesto što se dele svim građanima za potrošnju, uključujući i one građane kojima ovakva pomoć objektivno nije potrebna”, piše u njihovoj analizi od 5. maja.\nReagujući na ova i slična mišljenja, ministar finansija Siniša Mali rekao je da je „očigledno da je Vlada opet pogodila ovom merom (isplata 60 evra)” jer se, kaže, ne bi toliko ljudi prijavilo da im ne treba novac.\n„Država pokazuje koliko je jaka i snažna, sve je kako smo i obećali, to smo i obezbedili, da li su to vakcine, bolnice, respiratori, sve ide na vreme, drugačija je slika Srbije”, kaže Mali.\nPojedini predlažu da treba uzeti novac i uplatiti ga za pomoć bolesnoj deci.\nLepo kaze stara narodna mudrost “Koga su demokrate zeznule za 1000 evra on se i za 60 cima”?


Sporni poslovi zeta predsednika Tadžikistana\n25. decembar/prosinac, 2019.\nPredsednik Tadžikistana Emomali Rahmon (levo) i njegov zet Šamsulo Sohibov (desno)\nVelika kompanija s bliskim vezama s porodicom predsednika Tadžikistana Emomalija Rahmona nedavno je objavila da se gasi zbog smanjenja profita. Istraga RSE-a, međutim, pokazuje da je kompanija i dalje aktivna i da nastavlja da sklapa dugoročne poslove.\nPre tri meseca, kompanija Faroz bila je jedan od najuspešnijih poslovnih konglomerata u Tadžikistanu, koju je kontrolisao niko drugi do bogati zet predsednika države Emomalija Rahmona, Šamsulo Sohibov, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nFaroz je, međutim, na svom vrhuncu iznenada najavio da će prestati da radi usled teških uslova na tržištu i smanjenja profita.\nPosle najave 17. septembra usledila je izjava da će Faroz prodati svojih 108 preduzeća i nekretnine širom zemlje.\nDesetine firmi u vlasništvu te kompanije uklonile su Farozove simbole i reklame sa svojih sedišta i u roku od nekoliko dana je delovalo da je istaknuta korporacija obrisana s poslovne mape zemlje.\nIstraga tadžikistanskog servisa RSE-a, međutim, ukazuje da je Faroz i dalje prilično aktivan u Tadžikistanu i da je izgleda jedina promena bilo uklanjanje njegovih simbola.\nNastavljanje poslovanja bi, međutim, kršilo tadžikistanski zakon koji kaže da kompanija ima do 48 dana da okonča svoje operacije pošto je obavestila poresku službu da prestaje da radi.\nFaroz je u saopštenju naveo da je 26. avgusta obavestio državnu poresku službu o svom planu za gašenje poslovanja. Služba je potvrdila da je primila takvo obaveštenje.\nMeđutim, nasuprot navodnim planovima o zatvaranju preduzeća, RSE je došao do kopija dva dokumenta koja je Rahmon potpisao i kojima se odobrava dodeljivanje velikih parcela za nove dugoročne poslovne projekte Faroza.\nOba dokumenta je odobrio predsednik pošto je Faroz obavestio vlasti o svom zatvaranju.\nPrvim dokumentom, koji je Rahmon potpisao 31. avgusta, odobrava se da se Farozu proda skoro 14 hektara zemlje u okruzima Isfara, Masčoh i Pendžikent. U dokumentu se navodi da će Faroz koristiti zemljište za buduće projekte, uključujući izgradnju međunarodnih autobuskih terminala blizu granica zemlje.\nDrugi dokument, koji je Rahmon potpisao 2. novembra, takođe omogućava Farozu da kupi zemljište u okruzima Hisor, Tursunzoda i Šahrinav za još autobuskih terminala.\nNejasno je zašto bi predsednik Tadžikistana odobrio prodaju zemljišta za projekte kompanije koja je najavila svoje brzo gašenje, zvanično navodeći da "više nije konkurentna na tržištu".\nRSE je 11. decembra poslao pismo Sohibovu tražeći komentar, ali osnivač Faroza nije odgovorio na upit.\nFaroz je zvanično registrovan u Tadžikistanu kao društvo sa ograničenom odgovornošću, a Sohibov je identifikovan kao njen osnivač i vlasnik.\nMakar do početka decembra, poreska služba je opisivala Faroz kao "operativnu" kompaniju, za razliku od "ugašene" ili "u procesu gašenja", što su tri termina koja su službeno koriste za opis statusa kompanije.\nFaroz navodi da je osnovan 2008. kao poslovni entitet za prodaju i izvoz goriva.\nDo 2019. godine uspostavio je ogroman portfolio unosnih poslova koji su obuhvatali transport, građevinarstvo, trgovinu, bankarstvo, metalurgiju, turizam i ugostiteljstvo, zdravstvenu zaštitu, medije i obrazovanje.\nU proteklih 11 godina Faroz je osnovao 58 zasebnih preduzeća.\nPosle najave o gašenju, desetine njegovih benzinskih pumpi i kompanija uklonile su simbole Faroza. Ali su nastavili da rade kao što su i ranije radile, reklo je za RSE nekoliko zaposlenih.\nRSE je došao do dokumenata koja pokazuju da 46 kompanija koje pripadaju Farozu i dalje posluju.\nMeđu njima su Komercijalna banka Tadžikistana, Fabrika cigli Dušanbe, Prva nacionalna osiguravajuća grupa, Faroz Konč cement, Tadžikistanski metalurški kombinat i dve velike transportne kompanije, Tadžikvneštrans i Tadžiknakliot.\nU međuvremenu su od septembra prestale da rade desetine firmi koje su pripadale Farozu.\nMeđu njima je osiguravajuća kompanija Darian Bima, Britanska škola Tadžikistana, škola vožnje Avtosantal i nekoliko službi za inspekciju vozila.\nFaroz je bez mnogo truda došao do kontrole nad mnogim profitabilnim preduzećima, a često dogovorima obavijenim tajnom.\nNa primer, 2014. godine tadžikistanska vlada je iz državnog budžeta odredila 40 miliona dolara za izgradnju nove pijace Poitaht-90, koja je kasnije preimenovana u Mehrgon.\nDok se nova pijaca gradila u Dušanbeu, vlasti su zatvorile i srušile staru, ali popularnu gradsku pijacu Šohmansur, što je omogućilo da Mehrgon postane najveća tržnica s hranom u prestonici.\nMehrgon je u međuvremenu misteriozno došao pod Farozovu kontrolu. Nije poznato kako je i kada veliki posao koji su finansirali poreski obveznici pao u ruke predsednikovog zeta.\nMnogi članovi Rahmonove porodice uključeni su u razne poslove i politiku, i imaju dominantnu kontrolu nad vladom i privredom te centralnoazijske države.\nRahmonov najstariji sin, Rustam, gradonačelnik je Dušanbea i mnogi veruju da je određen da eventualno zameni oca koji je na vlasti od 1992. godine.\nOzoda, jedna od Rahmonovih sedam ćerki, šefica je osoblja predsednika, kao i članica Senata, gornjeg doma tadžikistanskog parlamenta.\nSmatra se da Rahmonov zet, Hasan Asadulozoda, kontroliše širok raspon važnih kompanija, uključujući značajnu banku i ključnu aviokompaniju.\nRahmon, bivši šef poljoprivredne zadruge, ima skromno poreklo, ali dok je jačao svoju kontrolu nad vlašću, njegovi rođaci su sticali veliko bogatstvo koristeći svoj uticaj kod predsednika.\nSve veći poslovni interesi porodice Rahmon naširoko su poznati među Tadžikistancima, mada se ljudi ustručavaju da je javno kritikuju, u strahu od odmazde bezbednosnih snaga u toj strogo kontrolisanoj državi.\nPojedini kritičari tvrde da najavom navodnog gašenje Faroza, prva porodica želi da skrene pažnju javnosti s povećanog bogatstva i uticaja Sohibova.\nKorupcija i nezaposlenost su rasprostranjeni u osiromašenom Tadžikistanu, najsiromašnijoj zemlji centralne Azije u kojoj je vlada takođe kritikovana zbog gušenja drugačijih mišljenja i ograničavanja prava i sloboda građana.\nNajava Faroza o gašenju objavljena je uoči predsedničkih i parlamentarnih izbora 2020. godine.\nS istorijom nedemokratskih i nefer izbora u Tadžikistanu, očekuje se da će Rahmon osvojiti još jedan mandat, kao i da će njegova Narodna demokratska stranka nastaviti da dominira u parlamentu.\nIsto tako se očekuje da će Faroz i dalje dominirati poslovnom sferom zemlje.\nMožda će samo uzeti novo ime i nastaviti da radi po starom.


Symantec predstavlja Endpoint bezbednosno rešenje za Cloud generaciju - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Rešenja » Symantec predstavlja Endpoint bezbednosno rešenje za Cloud generaciju\nAutor: Ivan Bjelajac Datum: 31. 10. 2017. Rubrika: Rešenja | komentar : 0\nPrvi u industriji koji donosi obmanjivanje napadača, odbranu od pretnji za mobilne uređaje, kao i EDR u jedinstvenoj arhitekturi agenta za bezbednost\nOstavlja daleko iza sebe konkurentske proizvode “sledeće generacije” za bezbednost krajnjih tačaka mreže; pomaže pojednostavljenju i snižavanju operativnih troškova uz istovremeno unapređivanje zaštite\n„Naša nova rešenja za krajnje tačke mreže je tačno ono što su naši kupci tražili – najbolje mogućnosti, integrisane u jednog agenta, da im pomognu da snize troškove i efikasno pobede napredne pretnje, malver i ucenjivački malver”, rekao je Majk Fej, predsednik kompanije Symantec COO. „Što je još važnije, ove tehnologije nisu samo jednostavno integrisane – one vode u direktnom poređenju sa svojim samostalnim konkurentima u industriji. Mi to zovemo bezbednost kranjih tačaka za generaciju oblaka i veoma smo ponosni na to što nudimo ovako visok stepen napretka svojim kupcima, dovršavajući još jedan važan korak u našoj strategiji za Endpoint bezbednost”.\n“Endpoint Security for the Cloud Generation” donosi sveobuhvatno rešenje, zasnovano na jedinstvenoj platformi za pristup savremenom okruženju pretnji i sa jedinstvenim inovacijama kojima se unapređuje suština Endpoint bezbednosti. Symantec Endpoint Protection (SEP) je poboljšan sa nekoliko novih inovativnih mogućnosti, uključujući:


Pruga Beograd – Bar biće rekonstruisana do 2021. godine\nMinistri saobraćaja Crne Gore i Srbije, Osman Nurković i Zorana Mihajlović potpisali su u Podgorici memorandum o razumevanju i saradnji vlada Srbije i Crne Gore na realizaciji infrastrukturnih projekata.\n"Na osnovu ovog memoranduma Srbija i Crna Gora moći će da definišu projekte koje mogu da zajedno rade u oblasti infrastrukture", rekla je Mihajlović, saooštilo je njeno ministarstvo u Beogradu.\n"Cilj nam je da kroz tri godine imamo mnogo kvalitetniju železničku vezu i bolji transport železnicom između Srbije i Crne Gore”, rekao je Nurković.\n"Infrastrukturno povezivanje je siguran put za bolji život građana, i svaki put, bilo da je auto-put, da je regionalni ili da spaja dve države, od velikog je značaja. Na tome ćemo ubuduće mnogo više raditi zajedno sa Crnom Gorom, jer nije dovoljno ako svaka država vodi računa samo o svojoj infrastrukturi”, rekla je Mihajlović, navodi se u saopštenju njenog ministarstva.\n"Do kraja ove godine imaćemo završena 103 kilometra od Obrenovca do Preljine, u martu počinjemo radove na deonici Preljina-Požega, a sledeće godine nadam se da ćemo imati projektnu dokumentaciju i mogućnost da počnemo da razgovaramo o komercijalnom ugovoru za poslednju deonicu, od Požege do Boljara, a da za oko dve godine započnemo radove", rekla je Mihajlović.\n"Iduće godine očekujemo nastavak radova na rekonstrukciji barske pruge, koji bi mogli biti završeni do kraja 2020. ili početkom 2021. godine”, navela je ona.\nUz to, rekla je ona, "važno je da radimo i na otklanjanju takozvanih nefizičkih barijera, između ostalog kroz uspostavljanje zajedničkih graničnih prelaza, kakav ćemo sa Crnom Gorom imati u Bijelom Polju, jer je nedopustivo da teretni vozovi stoje osam i više sati na graničnom prelazu".\nMihajlović u poseti Crnoj Gori


Kako je lepota postala imperativ čak i kod devojčica – LaVie.rs\nPosmatrajući tinejdžerke na društvenim mrežama možemo primetiti da kao osnovni atribut ističu svoj izgled, da se prerano šminkaju i pokušavaju da izgledaju starije. Naravno, ovo nije karakteristično samo za tinejdžerke, već i za veliki broj odraslih ženskih osoba, a deca, kao i kada su mnoge druge stvari u pitanju, samo kopiraju odrasle.\nStarosna granica devojaka koje se odlučuju na estetske zahvate drastično se smanjuje, ali ono što posebno zabrinjava je da se smanjuje i starosna granica u kojoj devojčice postaju svesne svog tela i pronalaze mu mane. Jedno istraživanje koje je uzdrmalo psihološke krugove pokazalo je da već sa četiri godine devojčice postaju svesne oblika svog tela, nezadovoljne su njime i smatraju da bi trebalo da budu mršavije.\nGrađenje samopouzdanja jedna je od najvažnijih lekcija koju bi deca trebalo da savladaju. Samopouzdanje predstavlja osnovnu sliku koju imamo o sebi, a zasniva se na tome da cenimo sopstvene kvalitete, znanja i vrednosti, nevezano za fizički izgled, kao i da imamo osećaj da smo voljeni i prihvaćeni od svog okruženja. Umesto da cene svoje talente i obrazovanje, devojke, ali i devojčice danas brinu isključivo o svom izgledu, i samopouzdanje pokušavaju da izgrade na temelju njega.\nSve ovo karakteristično je nažalost za siromašna društva, jer ekonomsku prate i socijalna i moralna kriza. Na ceni prestaje da bude obrazovanje i rad, već se traže što lakši i brži načini za sticanje bogatstva. Ovome u prilog idu i rijaliti programi koji kao idole ističu osobe koje su slavu stekle bez talenta i truda.\nPrilikom vaspitavanja deteta moramo biti svesni poruka koje im svakodnevno nenamerno šaljemo. Opsednutost majke svojim izgledom, kao i komentari oca o izgledu neke ženske osobe upravo utiču na to kakav stav će devojčica izgraditi o ovoj temi. Decu je važno naučiti da smo svi različiti, da lepota i jeste u tome što imamo različite kvalitete i da moramo ceniti kako svoje, tako i tuđe osobine. Devojčicama treba pokazati primere uspešnih žena, podsticati ih da se takmiče na školskim takmičenjima, obrazuju, uče strane jezike i različite veštine, ali pre svega sopstvenim primerom im pokazati da sreću ne čini uzak struk, velike grudi ili pune usne, da je zabavno posećivati muzeje i pozorišta, a ne salone lepote i da odmor treba provesti uz knjige, a ne pred ekranima.


Stanje na putevima: Radovi mijenjaju režim saobraćaja\n16. apr 2019 785\nIzgradnja mini-hidroelektrane “Krupac” na rijeci Željeznici počinje danas, pa će biti izmjenjen režima saobraćaja na dionici magistralnog puta Krupac-Bogatići, na području opština Istočna Ilidža i Trnovo.\nZbog deminiranja na radilištu “Klakari Donji osam, 13 i 14”, opština Brod, privremenih obustava saobraćaja ima na dionici magistralnog puta Brod-Odžak radnim danima od 8.00 do 15.00 časova, u intervalima 30 minuta obustave i 10 minuta propuštanja.\nZbog veće količine prašine u tunelu “Vranduk” na magistralnom putu Zenica-Nemila, putnička vozila se trenutno preusmjeravaju na regionalni put Zenica-Nemila, dok je za teretna vozila na snazi obustava saobraćaja.\nZbog održavanja tunela “1. mart” na auto-putu Zenica jug-Lašva, saobraćaj je obustavljen i preusmjeren na lijevu kolovoznu traku u dvosmjernom režimu.\nU toku su radovi na vijaduktu “Bojnik” na dionici auto-puta A-1 Sarajevo zapad-Sarajevo sjever, gdje će se do kraja aprila saobraćati usporeno, jednom trakom.\nVozači sada imaju mogućnost da provjere stanje saobraćaja na 10 graničnih prelaza – Gradiška, Gradina, Novi Grad, Kozarska Dubica, Rača, Pavlovića most, Zupci, Brod, Šepak i Karakaj.


Dan online - Ekonomija: - 2019-11-11\nEkonomija - datum: 2019-11-10 DRAGINJA VUKSANOVIĆ STANKOVIĆ UPUTILA PISMO IVANU BRAJOVIĆU DA OTVORI DIJALOG U SKUPŠTINI CRNE GORE\nAerodrom Podgorica Kako smo spasili Rudnik uglja spasimo i Aerodrome Smatramo da je pitanje budućnosti crnogorskih aerodroma tema koja zaslužuje otvaranje parlamentarnog dijaloga i da kao najviši zakonodavni organ u primjerenoj formi usvojimo odgovarajuće odluke u ime građana i tako spriječimo otuđenje ovog važnog resursa koji pripada građanima, navodi u pismu Vuksanović Stanković\nPredsjednica SDP-a i poslanica Draginja Vuksanović Stanković uputila je pismo predsjedniku Skupštine Crne Gore Ivanu Brajoviću u kojem traži od njega da otvori dijalog u vezi sa Aerodromima Crne Gore. Vukasnović Stanović navodi da crnogorski parlament ne smije da ćuti i da je većina poslanika koji predstavljaju građane protiv valorizacije, odnosno otuđenja tog vrijednog državnog resursa.\n– Poštovani predsjedniče Skupštine, poznato Vam je da je vlast u kojoj participirate u završnoj fazi priprema tzv. valorizacije Aerodroma Crne Gore, kroz aranžman dugoročne koncesije, koja faktički znači otuđenje jednog od najvažnijih resursa koji pripadaju građanima Crne Gore. Ta činjenica svim odgovornim političkim subjektima, kao uostalom i široj javnosti, nameće obavezu da kroz adekvatnu institucionalnu reakciju odgovori na već pripremljeni scenario u kojem će se država Crna Gora suštinski odreći kontrole nad svojim aerodromima.\nViše nego dobro Vam je poznat stav Socijaldemokratske partije kada je u pitanju status Aerodroma Crne Gore. Naše rezolutno zalaganje je da ovo kapitalno dobro koje pripada svim građanima mora ostati u državnom vlasništvu, na način da država i njeni građani, a ne bilo ko drugi, ostvaruju korist i od ogromnog profita koji donosi ova kompanija – navodi se u pismu Vuksanović Stanković.\nDodaje da Brajović dobro zna da je svih ovih godina, upravo zahvaljujući čvrstom i principijelnom stavu SDP-a, u više navrata, bila osujećena namjera da Aerodromi Crne Gore budu dati na koncesiju nekom privatnom investitoru.\n– Takođe, poznato Vam je da je Skupština Crne Gore, na čijem ste trenutno čelu, u prethodnih 15 godina bila aktivno uključena u donošenje nekih strateških državnih odluka kada je u pitanju raspolaganje vrijednim državnim resursima. Podsjećam Vas na neke od najvažnijih parlamentarnih aktivnosti – parlament je 2004. godine usvajanjem Deklaracije sačuvao rijeku Taru od potapanja i devastacije, 2007. godine spriječio prodaju Termoelektrane i Rudnika uglja Pljevlja ruskom tajkunu Olegu Deripaski, a 2010. godine uspio da zaštiti većinsko državno vlasništvo u Elektroprivredi Crne Gore. Skupština Crne Gore je svih ovih godina bila mjesto gdje se vodio dijalog i na kraju donosile odluke vezano za vitalne državne resurse – navela je Vukasnović Stanković. Istakla je da je neprimjereno da crnogorski parlament ćuti „o pokušaju otuđenja jednog od ključnih resursa građana Crne Gore”.\n– Smatramo da je pitanje budućnosti crnogorskih aerodroma tema koja zaslužuje otvaranje parlamentarnog dijaloga i da kao najviši zakonodavni organ u primjerenoj formi usvojimo odgovarajuće odluke u ime građana Crne Gore i tako spriječimo otuđenje ovog važnog resursa koji pripada građanima. Ukoliko je stav partije na čijem ste čelu oko budućnosti crnogorskih aerodroma onakav kakav se predstavlja u javnosti, a imajući u vidu stavove većine poslanika na ovu temu lako je zaključiti da je većina predstavnika građana na stanovištu da predloženi koncesioni koncept nema podršku većine građana i njihovih predstavnika – istakla je Vukasanović Stanković.\nPoručila je da je obaveza i dužnost Brajovića, ukoliko su stavovi koje iznosi u javnost na ovu temu zaista do kraja iskreni, da kao prvi čovjek Skupštine Crne Gore inicira sastanak predstavnika poslaničkih klubova.\n– I omogućite da se dijalog o budućnosti Aerodroma Crne Gore hitno, dok još nije kasno, otvori u crnogorskom parlamentu. Na vama je velika odgovornost i očekujemo Vaš odgovor i predlog za otvaranje dijaloga o ovom pitanju u kratkom roku – zaključila je između ostalog Vuksanović Stanković.\nInteresovanje investitora veliko\nPrije nekoliko nedjelja Ministarstvo saobraćaja i pomorstva objavilo je javni oglas za podnošenje prijava za pretkvalifikaciju za dodjelu koncesije za Aerodrome Crne Gore. Ministar saobraćaja Osman Nurković kazao je medijima da je interosovanje inostranih kompanija veliko. Istakao je da je obaveza ponuđača da avansno uplati najmanje 100 miliona eura i da tokom trajanja koncesije, odnosno u narednih 30 godina državi uplaćuje najmanje 10 odsto godišnjeg prihoda te sada državne kompanije.\nBez povećanja naknada za registraciju\nOtpuštaju 1.100 menadžera\nDrumarinu hoće od vozača nezakonito da naplaćuju\nKako smo spasili Rudnik uglja spasimo i Aerodrome\nProdate akcije vrijedne 275,6 hiljada\nOdobreni planovi razvoja sistema\nU stečaj otišlo 826 preduzeća\nBlokirali rad marketa\nPriliv 259 miliona\nManje loših kredita\nSijerkoviću određen pritvor od 30 dana


Jeremić: Ne možemo u EU bez priznanja Kosova\nMinistar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić izjavio je da su mu četiri ministra spoljnih poslova Evropske unije rekli da Srbija ne može ući u Uniju bez formalnog priznanja nezavisnosti Kosova.\nSrbija međutim, kaze Jeremic, neće promeniti kurs evropskih integracija ali ni dosadašnju politiku prema Kosovu. Što asocira da se neće odreći do sada omiljene floskule državnog establišmenta „I Kosovo i EU“.\nBez obzira na fijasko te politike 9. decembra, oličen u odlaganju odluke o kandidaturi Srbije za članstvo u EU, šef srpske diplomatije Vuk Jeremić kaže da se\nspoljna politika Srbije neće menjati i da ostaju ista četiri prioriteta: evropske integracije, teritorijalna celovitost, regionalna saradnja i ekonomska diplomatija.\n„Na predstojećim izborima kandidovaćemo u spoljnopolitičkom smislu upravo ovo. Ne bih ulazio u to kakav je redosled tih prioriteta, zaista smatram da su\nsvi podjednako važni. Oni se ne nalaze u potpunoj saglasnosti ali takav je život“, kaže Jeremić.\nKako međutim, pomiriti nešto što je uzajamno isključivo i za šta je više puta iz Brisela jasno nagovešteno da je neodrživ stav pokušao je ministar Jeremić plastično da objasni kroz jednu anegdotu.\n„Jedan moj dobar prijatelj ministar spoljnih poslova jedne velike zemlje mi je rekao, oprostićete mi ovo je u neku ruku šala u neku ruku je čovek i ozbiljno mislio, anegdota je u svakom slučaju, on je rekao ako ne znaš da jašeš dva konja odjednom onda nemoj da radiš u cirkusu. Nije se to odnosilo na Kosovo i Evropu“, objasnio je Jeremić.\nI dok je za prvog čoveka srpske diplomatije nemoralno menjati politiku nekoliko meseci pred izbore kontraargument takvom stavu je da li je moguće istom politikom ostvariti drugačiji rezultat od onoga koji je saopšten 9. decembra Srbiji da nije ispunila sve uslove za kandidaturu.\nTako nešto su i pitali ministra učesnici, predstavnici nevladinog sektora, na jednom okruglom stolu u Beogradu, Srbija i EU – Quo vadis.\n„Gospodine ministre, rekli ste nastaviće se evropski proces a neće se menjati način. Od tačke A do tačke B, ako se ispred tačke B postavi zid, vi možete ispod zida, iznad zida, s leve ili desne strane ali menjate put ili menjate cilj. Ako nećemo menjati ni sredstvo ni cilj pa kako ćemo proći kroz taj zid“, upitao je šefa diplomatije Nenad Šebek iz Centra za demokratizaciju i pomirenje Jugoistočne Evrope.\n„Nema nikakve sumnje, bilo bi nemoguće napraviti argument da ne postoji ovoga trenutka na putu ka ostvarenju tih ciljeva jedna očigledna prepreka koja se nalazi pred nama. Možete na razne načine tu prepreku pokušati da pređete. Jedan od njih je promena ciljeva ili sužavanje seta ciljeva, da eventulano od jednog pririteta odustanete. Kada je ova vlada u pitanju to se neće desiti“, odgovara Jeremić.\nProfesor ekonomije Mihajlo Crnobrnja kaže međutim, da je najmanje bolan put do priznanja priznanje realnosti.\n„Sve one koji tvrde da mi imamo suverenitet na Kosovu ja bih zapitao u čemu se ogleda taj suverenitet. Imamo li tamo jednog graničara, imamo li tamo jednog policajaca, jdnog sudiju, našu valutu, poštanski sistem, sve ono što čini jednu državu tamo ne funkcioniše sa izuzetkom severnog Kosova“, kaže Crnobrnja.\nBeograd ne odustaje od Evrope\nNakon odluke Evropskog saveta najviši domaći zvaničnici počeli su da u fokus politike stavljaju neka druga pitanja poput ekonomije što je neke navelo i na utisak da se Srbija okreće od evropskih integracija kao svog ključnog prioriteta.\nMeđutim, Milica Delević, direktorka vladine Kancelarije za evropske integracije koja je zadužena za tehnički deo posla tvrdi da ne vidi da se menja pravac kretanja.\n„Mislim da je put koji podrazumeva nastavak reformi i nastavak političkih procesa koji vode ka rešavanju političkih problema jeste onaj put koji Srbiju čini uređenijom, stabilnijom, predvidivijom, a konačno je čini i kandidatom i omogućava joj dalji napredak za članstvo u EU. To možda jesu problemi koji se pominju u kontekstu sticanja statusa kandidata ali nisu se otvorili zbog toga što je Srbija krenula da ide ka EU, niti bi nestali ili prestala potreba da se rešavaju ako EU ne bi bilo“, objašnjava Delevićeva.\nUpravo argumenti, poput onih da se ne treba odreći Kosova zarad EU, dolaze od stranaka koje se protive učlanjenju u EU. Profesor Crnobrnja kaže da Eu nioje cilj već sredstvo za modernizaciju društva.\n„EU je samo atest da smo to položili. Drugim rečima izlazimo pred komisiju koja kaže da, gospodo uspeli ste i evo atesta postajete član kluba koji već ima te vrednosti. Nema bolje alternative od pridruživanja i uključivanja u EU sa čisto ekonomskog stanovišta“, kaže Crnobrnja.


Predsednik ove beogradske opštine Bojan Stević obišao je radnike i rekao da su poslednjih dana dinamikom koja je intezivirana prethodnih dana.\n- Dobićemo nova parking mesta, kišnu kanalizaciju, slivničke veze, kompletnu javnu rasvetu i video nadzor - rekao je Stević. - Biće rekonstruisani trotoari granitnim pločama i obezbeđeni stubovima u cilju bezbednosti naših sugrađana i svih učesnika u saobraćaju.\nOn se zahvalio Gradu i JP "Putevi Beograda" na razumevanju i ulaganjima GO Lazarevac.\nBeograd rekonstrukcija parking radovi Bojan Stević JP "Putevi Beograda" GO Lazarevac


ISTORIJAT - SPORTSKI SAVEZ SRBIJE\nFINANSIJSKI I REVIZORSKIIZVEŠTAJI\nO NAMA > \nPruzeto iz «Sport u Srbiji», sportska knjiga 1973, urednik Slobodan Bosiljčić u izdanju SOFK Srbije\nAntifašistička skupština Narodnog oslobođenja Srbije kao vrhovni zakonodavni i izvršni organ državne vlasti demokratske Srbije, donela je 24. Marta 1945. godine odluku kojom se «Vrhovno vođstvo fiskulture prepušta Inicijatvnom sportskom odboru Srbije na celoj teritoriji Federalne Srbije».\nOdluku su potpisali kao predsednik Srbije dr. Siniša Stanković i sekretar Petar Stambolić.\nInicijativni sportski odbor Srbije je još 20. marta 1945. godine objavio svoju rezoluciju u kojoj ističe «da obnova fiskultunog i sportskog života federalne Srbije mora odgovarati osnovnim zadatcima današnjih prilika to jest jačanju borbe protiv fašizma kroz pomoć frontu i hitnu i svestranu obnovu razorene zemlje».\nPrivremeni odbor sačinjavali su sledeći sportski radnici: predsednik - Vladimir Dedijer, potpredsednici – Obrad Bojović, Bogoljub Đurić, Milorad Arsenijević, sekretar – Dragoš Stevanović, Tipograf – Živorad Ćosić, ekonom – Svetozar Gligorić, blagajnici- Čedomir Konstantinović i Vladimir Spajić.\nReferenti su bili sledeći: Sava Marinković i Aleksandar Tirnanić- fudbal, Branko Polič – Osnovno telesno vaspitanje, Obrad Bojović i Nikola Kleut – Atletika, Gajo Bulat i Stevan Simjanović – sportovi na vodi, prof. Miloš Nišavić – zimski sportovi i planinarstvo, Stevan Čolović – obdojka, Košarka i Rukomet, Zoran Žujević i Vladimir Spajić – Tenis i Ping Pong, Maks Ames bicikliza i Motociklizam, Svetozar Ćuk i Vlada Uzelac – Boks, Rvanje i teška atletika… Na prvoj sednici inicijativnog odbora odlučeno je da budući naziv republičkog organa bude FOS – Fiskulturni Odbor Srbije. Na Prvoj redovnoj skupštini FOS menja naziv u FISOS (Fiskulturno Sportski Odbor Srbije), da bi se već od aprila 1946. godine prihvatio naziv FISAS (Fiskulturni savez Srbije).\n1952. godine je izvršena reorganizacija i formirana je isključivo sportska asocijacija pod nazivom Savez sportova Srbije.\n1961. reorganizovan je fiskulturni pokret u Srbiji, pa je formiran Savez organizacija za fizičku kulturu (SOFK-a) u koju se udružuju sve organizacije za fizičku kulturu kao i pojedina udruženja i sekcije. Prvi predsednik saveza je bio Pera Đoković, tadašnji predsedni CK omladine Srbije, Generalni sekretar Blažimir Ocokoljić, sekretar Slobodan Ivović. SOFK-a je bila stožer srpskog sporta, osnivač Instituta za fizičku kulturu, kasnije Jugoslovenskog (kasnije Republičkog) zavoda za sport na Košutnjaku 1953. koji je izrastao svojevremeno u nosioca sportske edukacije. Svo finansiranje je išlo preko SOFK-e, bila je to jedinstvena radna zajednica, s tim što su savezi imali posebne žiro račune. U to vreme izdavaštvo i rezultati naših sportista su bili veoma uspešni. 1992. godine dolazi do razdruživanja sa savezima, savezi postaju pravna lica, a Sportski savez Srbije te iste godine na Osnivačkoj skupštini dobija današnji naziv.\n© 2010. – 2016. Sportski savez Srbije


Zašto je kod nas odziv tako slab i kada ćemo i mi, poput drugih evropskih zemalja, imati veći broj donora, razgovaralo se na Drugom međunarodnom Festivalu potpomognute oplodnje „Mislite o tome“, u organizaciji Udruženja „Šansa za roditeljstvo“, koji je proteklog vikenda održan u Beogradu.\nU većini evropskih zemalja donacija reproduktivnog materijala odavno je postala uobičajena praksa, a kako je to u Danskoj, najliberalnijoj zemlji po ovom pitanju, otkrila je Izabela Krzywicka iz Evropske banke sperme u Kopenhagenu.\n- Dansko društvo je toliko liberalno da naši građani masovno doniraju organe, daju krv, ali i spermu i jajne ćelije. Žene koje su dobile decu iz donacije reproduktivnog materijala otvoreno pričaju o tome u našim medijima. Otprilike, Danska godišnje ima 150.000 doniranih jedinica sperme. Nije tajna da je u Evropi već rođeno oko 35.000 danskih beba – rekla je Izabela Krzywicka i navela da su u Danskoj do jula prošle godine žene mogle putem interneta da naruče uzorak sperme, koji im se potom dostavljao na adresu putem brze pošte, ali je ova praksa ukinuta nakon što su izostale povratne informacije o ostvarenim trudnoćama.\nNakon njenog izlaganja dr Petr Uher iz češke klinike „FeritiCare“ šaljivo je prokomentarisao: „Ovo je druga invazija Vikinga na Evropu.“\nSandra Jovanović, predsednica Udruženja “Šansa za roditeljstvo”, kaže da je sada, kad imamo zakone i pravilnike, najvažnije da celokupno društvo misli o problemu neplodnosti kako bi se ova oblast u našoj zemlji unapredila, pa ćemo tada sigurno imati i više donora.\n- Ovako veliki broj posetilaca na ovom Festivalu govori da je neophodno pokrenuti procese u društvu kako bi se osnažile žene i parovi, dobili pravu informaciju i pravi tretman. Žene su često okrivljene za nepolodnost, ali činjenica je da je broj slučajeva neplodnosti uzorkovan problemima kod žena i muškaraca podjednak, rekla je Sandra Jovanović, i dodala da je ponosna na pozitivne promene u društvu kojima je Udruženje doprinelo do sada, ali i da će nastaviti da se bore za podizanje svesti u javnosti o ovoj temi.\nParovi koji su pratili ovu diskusiju istakli su da je za njih, nažalost, zakon koji dozvoljava donaciju reproduktivnog materijala u Srbiji još uvek mrtvo slovo na papairu jer nije zaživeo u praksi. Oni su, kažu, prinuđeni da, kada im je donacija jedino rešenje, i dalje odlaze u Češku, Makedoniju, Grčku...\nDoniranje spermatozoida, jajnih ćelija i embriona još nije moguće u Srbiji iako imamo zakon, u Ministarstvu tvrdre: Biće USKORO\nGej lezbejski info centar o pravilniku o davanju embriona: "Diskriminacija LGBT osoba, jer se homoseksualni odnosi stavljaju u kontekst bolesti"


Severna Koreja testirala hidrogensku bombu, izazvani jaki zemljotresi - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Severna Koreja testirala hidrogensku bombu, izazvani jaki zemljotresi\nMnogi osudili postupak Severne Koreje\nSeverna Koreja testirala hidrogensku bombu, izazvani jaki zemljotresi\nSeverna Koreja je saopštila da je uspešno testirala hidrogensku bombu, namenjenu za interkontinentalnu balističku raketu, saopštila je severnokorejska državna televizija.\n4Piše: Sputnjik 03. septembra 2017. 19.35 Izmenjeno: 16. januara 2018. 10.46\nPjongjang tvrdi da je testiranje bilo uspešno i značajno u cilju kompletiranja programa nuklearnog oružja i da nije bilo curenja radijacije.\nPremijer Japana, Šinzo Abe, rekao je da bi još jedan nuklearni test Severne Koreje bio neprihvatljiv. Glavna meteorološka agencija Japana saopštila je da potresi koji su zabeleženi jutros u Severnoj Koreji po snazi prevazilaze ranija nuklearna testiranja najmanje 10 puta.\nFoto: EPA/JEON HEON – KYUN\nSnaga te hidrogenske bombe može da iznosi više stotina kilotona i može da bude detonirana na visokim nadmorskim visinama. Ona je napravljena od komponenata domaće proizvodnje, što omogućava zemlji da izradi koliko god nuklearnog oružja želi, tvrdi KCNA. KCNA prenosi izjavu Kima da su „sve komponente hidrogenske bombe 100 odsto domaće proizvodnje“.\nOSUDE ŠIROM SVETA\nKinesko Ministarstvo spoljnih poslova pozvalo je Severnu Koreju da prekine „pogrešne“ akcije, pošto je Pjongjang objavio da je uspešno testirao hidrogensku bombu, prenosi Srna. Predsednik Južne Koreje Mun Džae-un zatražio je „najstrožu kaznu“ za Severnu Koreju, uključujući i nove sankcije UN.\nKinesko ministarstvo navodi da se Kina odlučno protivi potezima Severne Koreje, snažno ih osuđuje i poziva tu zemlju da poštuje rezolucije Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija.\nPredsednik Južne Koreje zatražio je da budu sprovedene „sve diplomatske mere, među kojima i sankcije Saveta bezbednosti UN kako bi Severna Koreja bila u potpunosti izolovana“, saopštio je njegov kabinet.\nI ruske vlasti ocenile su da nova nuklearna proba Severne Koreje „zaslužuje najveću osudu“ pozivajući istovremeno na smirenost.\n„Poslednja demonstracija prezira Pjongjanga predstavlja kršenje zahteva izraženih u ranijim rezolucijima Saveta bezbednosti UN kao i međunarodnog prava i zbog toga zaslužuje najveću osudu“, saopštilo je rusko Ministarstvo inostranih poslova.\nU tekstu se dodaje da je „od imperativnog značaja ostati smiren i uzdržati se od bilo kakvih aktivnosti koje bi dovele do nove eskalacije“.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron pozvao je međunarodnu zajednicu da „najodlučnije osudi“ novu nuklearnu probu Severne Koreje koja „ugrožava mir i bezbednost“.\n„Makron najsnažnije osuđuje novu nuklearnu probu Severne Koreje nakon niza testiranja balističkih raketa što ukazuje na želju Pjongjanga da ponovo ugrozi mir i međunarodnu bezbednost“, navodi se u saopštenju Jelsijeske palate. Francuski predsednik je pozvao članice Saveta bezbednosti UN da brzo reaguju na novo kršenje međunarodnog prava i dodao da takvu „jasnu i ujedinjenu reakciju“ očekuje i od Evropske unije.\nAmerički predsednik Donald Tramp danas je, posle najnovije nuklearne probe koju\nje izvela Severna Koreja, upitan da li bi napao tu zemlju odgovorio:“Videćemo“, javlja AP. U svojim ranijim tvitovima, američki predsednik je pisao da su razgovori o smirivanju beskorisni. „Oni razumeju samo jednu stvar!“, naveo je Tramp, ne obrazlažući taj stav. Tramp je na tviteru napisao i da SAD razmatraju mogućnost potpunog obustavljanja trgovine sa bilo kojom zemljom koja posluje sa Severnom Korejom.\nPet puta jača od one na Nagasaki\nHidrogenska bomba koju je danas testirala Severna Koreja pet puta je snažnija od one bačene na Nagasaki 9. avgusta 1945. godine kada je poginulo 74.000 ljudi, piše „Bi-Bi-Si“.\nbomba, severna koreja\n03. septembra 2017. u 09.24\nOno sto iznenadjuje, oni su napravili vrlo jeftinu hidrogensku bombu, od starog aluminijumskog lavora i bureta. Svaka cast.\n03. septembra 2017. u 10.33\nKina i Rusija imaju novi poligon.\n03. septembra 2017. u 13.50\nI ko im sve to, zajedno s raketama, u stvari prodaje/daje?\n03. septembra 2017. u 15.43\nStrašno je šta se dešava. Ljudi očigledno ne čitaju istoriju, posebno onu koja obrađunje II svetski rat, i strahote koje je doneo. A pripadnicima našeg nesrećnog naroda, koji se svemu ovome raduju, bolje bi bilo da pročitaju ponešto o 1.700.000 ljudi čiji su životi oduzeti tokom već pomenutoh rata…


Vesić: Vučić obnavalja stara prijateljstva - Studio B\nVesić: Vučić obnavalja stara prijateljstva Tanjug\nObjavljeno: 15.07.2019. 11:07 Izmenjeno: 16.07.2019. 12:55\nPredsednik Vučić obnavlja stara politička prijateljstva, pre svega sa Francuskom, ali i sa drugim zemljama u svetu iz kojih onda dolaze investicije u Srbiju, ukazao je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\n„To je namenska poseta saveznika svom savezniku. Naš stari saveznik Francuska, zahvaljujući Vučiću koji je obnovio to prijateljstvo, dolazi u posetu svom savezniku, Srbiji, i to je velika stvar“, poručio je Vesić i naglasio da politika koju vodi Vučić stvara prijatelje i u regionu i u svetu.\n„Siguran sam da će Francuzi naći svoj deo u izgradnji Beogradskog metroa. Za nas je to veliki projekat, najvažniji nacionalni projekat. Zato će iza tog projekta stati Vlada, on treba da zaposli celu građevinsku industtiju Srbije i pomogne da se podigne nivo BDP-a“, rekao je Vesić.\nNaveo je da je Vučić angažovan da Vlada pomogne Beogradu da taj projekta iznese. „U narednih deset godina moramo da rešimo taj problem kako bi grad mogao sobraćajno da funkcioniše“, kaže Vesić.\nNaveo je da će danas biti potpisano više od 25 sporazuma između Srbije i Francuske, te da se neki od njih odnose na Beograd. „Pored izjave o namerama za igradnju metroa, mi ćemo potpisati sporazum o saradnji između francuske kompanije Veolija i Beogradskog vodovoda“, rekao je Vesić i dodao da je Grad Beograd u procesu izgradnje kanalizione mreže i treba izgraditi pet fabrika za preradu otpadnih voda.\n„Nama su potrebne tako velike kompanije koje bi pomogle daljem razvoju Vodovoda“, kaže Vesić.\nPodsetio je da su dve velike francuske investicije u Beogradu – Vansi, kao koncesionar aerodroma „Nikola Tesla“ i deponija u Vinči, za koju će, kaže Vesić, do kraja septembra biti izdata građevinska dozvola.\n„U Srbiji posluje 392 kompanije sa većinskim francuskim kapitalom, a od početka godine osnovano je 33 nove kompanije, što je veliki skok. Francuska je jedna od vodećih zemalja kad su u pitanja ulaganja u Srbiji“, rekao je Vesić.


Rok od 30 dana za izmještanje migranata iz objekata u Bihaću i Velikoj Kladuši | CazinCity\n08/04/2019\tin Info dana, USK\nNa održanoj sjednici Operativne grupe za koordiniranje aktivnosti i nadzora nad migrantskom krizom na području USK kojom je predsjedavao premijer USK Mustafa Ružnić donesen je zaključak da se od Vijeća ministara BiH i IOM-a traži da u roku od 30 dana neodložno izmjeste migrante iz objekata “Bire” u Bihaću i “Miral” u Velikoj Kladuši.\nOvakav epilog je bio očekivan obzirom da mjesecima traje “igra gluhih telefona” između MInistarstva sigurnosti BiH i institucija USK, gdje državno ministarstvo izbjegava da preuzme nadzor nad privremenim migrantskim centrima, a situacija se dalje usložnjava velikim pritiskom migranata koji iz dana u dan različitim prevoznim sredstvima stižu na USK kao najbolju destinaciju za eventualni prelazak na teritoriju Hrvatske.\nKao što je poznato Ministarstvo sigurnosti BiH izbjegava od februara da u Službenim novinama BiH objavi odluku o preuzimanju nadzor nad centrima “Bira” i “Miral”, pa se u Krajini sumnja da je takva odluka uopće i bila donesena.\nDramatičnost oko migrantske krize dodatno je pojačala i gradska vlast Bihaća koja je kroz 18 zahtjeva sa vanredne sjednice također tražila hitno izmještanje migranata iz urbane zone kojoj pripada objekat “Bire”.\nUz sve to građani Bišćani su peticijom sa nekoliko hiljada potpisa tražili isto.\nPremijer USK će u 11:30 sati održati konferenciju za medije povodom najnovije odluke Operativne grupe za koordiniranje aktivnosti i nadzora nad migrantskom krizom na području Unsko-sanskog kantona.


Nova stavka na računu - kovid naknada\nIzvor: B92, 11.Jun.2020, 08:01\nKvebek -- Otvaranje malih preduzeća u Kanadi pre dve nedelje pratilo je i jedno neprijatno iznenađenje.\nPoseta frizeru, odlazak u restoran ili kod zubara, uključuje i novu stavku na računu - kovid naknadu.\nStomatolozi u >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << kanadskoj provinciji Kvebek naplaćuju naknadu za dodatne troškove prouzrokovane pandemijom virusa kovid-19, a njihove kolege u drugim pokrajinama razmatraju da li da slede isti model, izvestava Glob end Mejl.\nPol Alison, stručnjak za javno stomatološko zdravlje, koji predaje na Univerzitetu Mek Gil, rekao je da će ti troškovi "značajno uticati" na sposobnost Kanađana da dobiju stomatološku negu u vreme kovida-19.\nNešto više od trećine Kanađana nema osiguranje koje pokriva usluge stomatologa plaća ih iz svog džepa, pokazuju poslednji podaci ankete kanadske Statistike. Velika je verovatnoća da će oni bez osiguranja izbeći odlazak kod zubara, jer je preskupo, pokazuju istraživanja.\nOtvaranje malih preduzeća u Kanadi pre dve nedelje pratilo je i jedno neprijatno iznenađenje, jer poseta frizeru, odlazak u restoran ili kod zubara, uključuje i novu stavku na računu - kovid naknadu...Takozvana "kovid naknada" osmišljena je da pomogne u pokrivanju troškova lične zaštitne opreme...


RTS :: Vučić: Pokazali da smo odlučni u odbrani interesa Srbije\nPolitika Vučić: Pokazali da smo odlučni u odbrani interesa Srbije\nsubota, 02. okt 2021, 21:42 -> 21:53\nDržava Srbija je pokazala da može da bude čvrsta i odlučna u odbrani naših interesa i našeg stanovništv, istakao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić povodom dogovora postignutog u rešavanju protekle krize na KiM.\nVučić je, za TV Pink, na pitanje ko je pobednik, a ko nije, rekao je da mu se čini da je svakome jasno ko je koliko izgubio.\nOn je ukazao da je povlačenje Rosu, koji su došli na sever KiM siledžijski, a morali da se vrate neobavljenog posla, jedna naša mala borba i pokušaj da usporimo i zaustavimo nešto što je kao proces nama nametnuto.\n"Srbi razumeju pod kojim okolnostima Srbi žive na KiM, šta je Kosovo za zapadni svet, kao i da težimo ka članstvu u EU. Da ne težimo ne bi imali ni upola plate, penzije, investicije kao danas. Sve je to jedan povezani sistem. Morate na dnevnom nivou da se borite i pokušate da izvučete najviše za svoj narod", objasnio je on.\nVučić je kazao da smatra da u "ovoj minijaturi nismo izgubili" i možda smo, kako kaže, i malo bolje odigrali.\n"Cela ta igra nam je nametnuta, nije naša želja i igra, već njihova želja da nas unize", rekao je on ističući da je Priština želela da uvede skidanje srpskih tablica i daje tablice RKS kako bi nas unizili.\nŽeleli su, dodaje, da ROSU budu garant provođenje te odluke i da nas time dovedu u poziciju "oni su ušli gore i više nema povratka, možemo da razgovaramo samo o modifikacijama njihovog ostanka na severu".\nUkazao je da u Briselskom sporazumu piše i sve u vezi tablica.\nO presudi Todosijeviću\nVučić je rekao da nije to što piše najveći problem, već mnogo veći problem od onoga što ROSU nameće, jeste presuda Ivanu Todosijeviću, koji je kriv što je rekao istinu.\n"Uveden je verbalni delikt koji podržavaju pojedine zapadne zemlje. Oni su brutalno pogazili Briselski sporazum. U Apelacionom panelu moralo je da bude dvoje Srba, a Srba sudija nije bilo. Tako ne možete da donosite presudu", istakao je on.\nVučić pitajući da li Todosijević treba da ide na robiju od dve godine zato što je rekao da je Račak namešten da bi nas bombardovali, rekao da je to nešto što 99 odsto Srba misli, izuzev Sonje Biserko, Dragana Đilasa, Nataše Kandić i Marinike Tepić.\n"Do 6. oktobra Todosijević mora da se javi na izdržavanje kazne i zato je važno što je EU to pitanje adresovala. To je mala pobeda. Ovim smo dobili nešto što je bila naša reakcija, možda oštrija, ali legalizovana", rekao je Vučić.\nUkazao je da Priština pokušava svakog dana da legalizuje protivpravno ponašanje, a Srbija je pokazala da možemo da možemo da se izborimo i da više nije laka stvar za njih kao juče.\nZa nas je, istakao je, pakleno teško uvek.\n"Ljudi na severu KiM znaju koliko je teško bilo da smo do ovoga došli. Videli su da ih država Srbija podržava i razume njihove probleme. Laknulo je svima da nije došlo do nemira, jer nama treba mir i napredak ekonomije. Pokazali smo da možemo da budemo čvrsti i odlučni u odbrani naših interesa", istakao je on.\nNaglasio je da Srbija neće bežati od problema, hoće da se bori na pragmatičan i racionalni način.\n"Oni su nam pomogli nekim svojim greškama, ali to je danak prevelikoj želji da protivniku date Šuster-mat, a u tako nešto ne idete protiv onoga koji je igrao više od dve partije šaha. Mi smo u teškoj poziciji, cajtnotu, naše kraljevo krilo i ceo kralj nam je ogoljen bez pešaka i figura, ali ono malo što je ostalo borićemo se, i ima i dalje mnogo varijanti da postignemo mat ili pat", poručio je Vučić.


Kreativno afirmativna organizacija "Parnas"\nRadimo na stvaranju društva bez diskriminacije. Naročito ukazujemo na višestruke diskriminacije.\nNastojimo da budemo model organizacije kakva treba da bude svaka organizacija, nediskriminatorna, inkluzivna.\nPokretanje tabu tema u vezi sa različitostima i promena perspektive kroz organizaciju različitih projekata, naročito iz oblasti vrhunskeu umetnosti specifične tematike (invalidnosti),\nDavanje uvida u novi svet ravnopravnih mogućnosti u kojem svi mogu da razviju svoje talente. Promocija potencijala i izazova osoba sa invaliditetom (sa posebnim osvrtom na višestruko marginalizovane grupe) tematski kroz umetnosti, ali i time što su osobe sa invaliditetom akteri i autori programa, skrećemo pažnju društva da je potrebno da svi doprinesemo rušenju sistemskih prepreka za kulturnu participaciju osoba sa invaliditetom, a ujedno i osnažujemo druge osobe sa invaliditetom.\nGde radimo: Grad Novi Sad\noblast kulture, informisanja, mladih, osoba sa invaliditetom, drugih marginalizovanih grupa, ljudskih prava, građanskih sloboda, rodne ravnopravnosti i zaštite životne sredine.\n1.Uhvati film festival je dobitnik Diplome udruženja filmskih umetnika za promociju humanih vrednosti i osoba sa invaliditetm na filmu 2018\n2. u okviru 2 Seminara „Jačanje kapaciteta institucija za promociju važnosti političkih, ekonomskih, socijalnih i zdravstvenih prava žena sa invaliditetom“, 39 učesnika iz 27 ustanova odnosno 17 opština, predstavnika institucija edukovano je o pravima žena sa invaliditetom\n3. Realizovali smo „Uhvati film pusti predrasude“ 2018. 2019. i 2020. tj. edukacije u srednjim školama i fakultetima u kojima se dekonstruišu stereotipi i predrasude kao uzroci diskriminacije osoba sa invaliditetom. Preko 200 mladih je prošlo edukacije\n4. 2019. godine smo realizovali 6 projekcija primerenih filmova iz Uhvati film arhive za oko 1000 dece, između ostalog i u saradnji sa Pokrajinskim ombudsmanom u okviru Festivala prava deteta\n5. direktorka Festivala Uhvati film je 3. Decembra na poziv organizatora učestvovala u 3 onlajn događaja\n# osobe sa invaliditetom, #kultura i umetnost, #žene sa invaliditetom, #mladi\nMarijana Ramić Vulin\nProgram Međunarodni filmski festival Uhvati film\nCiljna grupa: Građani\nTrajanje u mesecima: traje od 2003\nLokacija sprovođenja programa: Grad Novi Sad\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstvo kulture i informisanja, Pokrajinski sekretarijat\n„Uhvati film“ je festival na temu invalidnosti i/ili čiji su akteri osobe sa invaliditetom koji se održava od 2003. krajem septembra u Novom Sadu. Na konkurs za filmove dobijemo preko 550 filmova ali tokom 4 dana filmskog programa bude prikazano oko 7 sati filmova (max trajanje filma 30’). Tokom 7 dana trajanja osim filmskog, Festival ima i prateće programe: radionice, tribine, razgovore sa autorima i akterima filmova, izložbe, performanse i sl. u koje stvaraju osobe sa invaliditetom a koji za cilj imaju afirmaciju kulturne participacije osoba sa invaliditetom. Program ima i Filmski karavan: projekcije filmova u gradovima Srbije. Festival se u organizaviji partnrskih organizacija održava i u Rijeci, BLuci i Kotoru. Projekat realizujemo na principima ljudskih prava, socijalnog modela invalidnosti i intersekcionalnosti diskriminacije.\nTokom godina prikazali smo preko hiljadu kratkometražnih filmova. Ugostili preko 200 autora i aktera iz zemlje i inostranstva. Organizovali smo preko 30 edukativnih radionica o invalidnosti, filmu, fotografiji i ljudskim pravima. Preko 5000 ljudi u publici\nfilmovi su edukativni, senzibilišu, menjaju perspektivu o invalidnosti ali i o drugim identitetima. Znanja koja publika stekne, kako kroz filmove, tako kroz prateći program, upotrebljiva su i u privatnom i u profesionalnom životu.\nUKUPNI PRIHODI: 1.270.000,00\nUKUPNI PRIHODI: 1.597.549,00\nUKUPNI PRIHODI: 996.000,00\nUKUPNI PRIHODI: 710.000,00\nUKUPNI PRIHODI: 883.000,00


Trgovinska razmena Srbije i Češke je od 2014. porasla za više od 70 odsto i prošle godine je premašila milijardu evra, izjavio je danas predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež i naveo da se već dugo razgovara o ulasku velike češke firme "Rockaway" iz oblasti digitalnih servisa na srpsko tržište.\nNa otvaranju Biznis foruma Srbija-Češka, kome su prisutvovali i predsednici dve države, Aleksandar Vučić i Miloš Zeman, Čadež je rekao da postoji veliko interesovanje čeških frimi u oblasti digitalizacije, te da će današnji skup možda biti prilika da se zaključe prvi veliki poslovi.\nFoto: Hynek Moravec / Wikipedia\nPoslednjih pet godina srpske kompanije duplirale izvoz u Češku\nČadež kaže da su poslednjih pet godina srpske kompanije duplirale izvoz u Češku. "Poseban kvalitet našoj sradnji daje iznteresovanje čeških kompanija za značajna ulaganja u Srbiji u poslednjih godinu, dve", rekao je Čadež.\nSrbija može da ponudi najbolje proizvode i rastuće IT industrije za digitalnu poljoprivredu, e-Zdravstvo i upravljanje industrijskim i energetskim sistemima. Čadež je poručio da i češki i srpski privrednici mogu da računaju na podršku PKS u svakodnevnom poslovanju.\nNaveo je da su rezultati istraživanja Privredne komore Češke pokazali da češki privrednici smatraju da će Srbija biti prva sledeća zemlja koja će ući u EU i naglasio dobre privredne, kulturne i prijateljske odnose dve zemlje.\n"Češka je u relativno solidnom periodu i porast češke ekonomije je dav puta veći nego u evrozoni. Imamo ekonomsku stabilnosti, rast BDP, naši budžeti beleže suficit, imamo najmanju nezaposlenost među zemljama OECD", rekao je Dlouhi.\nMogu da konstatujem da Srbija ima šta da ponudi Češkoj kada je reč o proizvodnji pneumatika, aluminijuma, bakra. Vodopriveda, energetika i zdravstvo su oblasti gde je moguća saradnja. Perspektivu vidimo i u poljoprivredi, kaže predsednik Privredne komore Češke. Rekao je da češki privrednici vide veliki potencijal u uzajamnim investicionim i privrednim odnosima.


Pedofilija — pošast suvremenog svijeta -- Plodovi društva -- Sott.net\nPedofilija — pošast suvremenog svijeta\nNed, 22 Pro 2019 20:43 UTC\nPrema podacima iz oktobra meseca — u registru osuđenih za dela protiv polne slobode izvršene nad maloletnicima, poznatom kao "registar pedofila", nalazi se 279 osoba. Reč je o onima koji su pravosnažno osuđeni u poslednje četiri godine, od kada se u skladu sa Marijinim zakonom vodi taj registar. Tom spisku će ovih dana nesumnjivo biti dodat i Leskovčanin koji je pravosnažno osuđen na jednogodišnju kaznu zatvora zbog nedozvoljenih polnih radnji izvršenih nad maloletnom osobom.\n"Psihologija seksualnih delikvenata, a jako dugo sam se bavio istraživanjima kriminala, kaže da je recidivizam kod seksualnih prestupa 100 odsto. Dakle, taj čovek će ponovo napraviti to delo čim prođe godinu dana, i to vrlo brzo nakon godinu dana", tvrdi Dobrivoje Radovanović, nekadašnji direktor Instituta za kriminološka i sociološka istraživanja i predavač kriminologije na Pravnom fakultetu u Beogradu.\n"Definitivno je sem zatvorske kazne, pa čak i eventualne primene različitih modela kastracije, bilo hemijske, bilo druge vrste, neophodno da se taj poremećaj tretira i psihijatrijski i da uz kaznu zatvora bude predviđena i obavezna mera lečenja tih ljudi koji očigledno jesu devijantni, tim pre što to ponavljaju", kaže sagovornica Sputnjika.\n"Kazna zatvora je tek put ka nekakvoj njihovoj resocijalizaciji", smatra Jankovićeva.\n"Kompletna promena, posebno ovako devijantnih obrazaca nije moguća bez adekvatnog psihijatrijskog tretmana koji bi morao da bude obavezan, s tim što ukoliko i posle toga recidivira, u smislu da se ponavlja slično delo, zaista te kazne moraju da budu drakonske. I ne treba isključiti mogućnost nekog tipa kastracije. Znači — poslušati iskustva koja postoje u zemljama koje takav pristup već imaju", sugeriše ona.\nKomentar: Pogledajte također: Bolesno: Richard Dawkins brani pedofiliju, tvrdeći da ne uzrokuje trajnu štetu


Loženje na politiku u Americi | Talas.rs\nUkoliko ste nekada videli snimke sa konvencija Demokratske, Republikanske ili čak Libertarijanske stranke ne može se pobeći od jednog zaključka – Amerikanci se istinski lože na predsedničke izbore i politiku generalno.\nPored globalne epidemiološke krize, svet se ove godine suočava sa još jednim nikada dosadnim i uvek dramatičnim događajem – izborima za narednog predsednika Sjedinjenih Američkih Država. Iako može delovati kao da nema razloga da bilo ko izvan SAD naročito zainteresovano i posvećeno prati ceo proces odabira predsedničkih kandidata i njihove kampanje, milioni ljudi iz čitavog sveta dosta pažljivo prate događanja na američkoj političkoj sceni. Srbija tu nije izuzetak, ukoliko je makar suditi po brojnim Tviter raspravama o tome da li će Donald Tramp još jednom prevariti očekivanja kladioničara i ostati u Beloj kući.\nPolitička kultura u Sjedinjenim Američkim Državama je, blago rečeno, specifična, što vam je jasno ukoliko ste ikada pokušavali da nekome objasnite na koji način funkcioniše sistem elektorskog koledža. Od predizbornih kampanja koje traju po više od godinu, komplikovanog sistema unutarstranačkih izbora, pa sve do čitave halabuke oko izbora kandidata za potpredsednika, američki predsednički izbori prava su poslastica za sve koji istinski uživaju u politici, bez obzira na adresu stanovanja. Nije razlog za ogromnu pažnju svetske javnosti samo to što su SAD često preuzimale ulogu globalnog policajca, pa je to ko sedi u Ovalnom kabinetu važno i za ostatak sveta. Jednostavno, američka politička i izborna mašina je fascinantna i jedinstvena.\nPosebno unikatan deo političke američke geografije su partijske nacionalne konvencije, koje se u izbornoj godini organizuju kako bi se i zvanično potvrdilo ko će biti kandidati za predsednika i potpredsednika. Nacionalne konvencije imaju dugu istoriju, danas uglavnom služe kao vrsta političkog krunisanja predsedničkog kandidata koji je već poznat unapred, ali je ovo i mesto gde se partijske elite i različiti odbori stranke sastaju. Cilj partijske konvencije jeste i da se nakon nekoliko meseci unutarstranačkih izbora, pokaže jedinstvo stranke uprkos drugačijim vizijama i idejama. Takođe, na partijskoj konvenciji, koja često traje po više dana, mogu se čuti različiti govornici i članovi stranke koji nisu nužno najpoznatiji široj javnosti. Tako je nekadašnji američki predsednik Barak Obama svoj prvi veliki trenutak u žiži američke javnosti doživeo upravo na konvenciji Demokratske stranke 2004. godine, kada je održao govor u udarnom terminu. Govornici na konvenciji nisu samo partijski funkcioneri i javne ličnosti, to mogu biti i “obični” ljudi koji najčešće emotivnim govorima ubeđuju glasače za koga da glasaju u novembru.\nPartijske konvencije su i svojevrsni partijski vašar (u prilog tome – na prošloj konvenciji Demokratske stranke u arenu pušteno je 100.000 balona) gde se okupljaju aktivisti i najposvećeniji članovi stranke, usled čega raskoli u stranci često postanu očigledni upravo na konvenciji. Primer toga je sada već čuvena konvencija Demokratske stranke u Čikagu 1968. godine, kada je došlo do nereda i velikih sukoba, ponajviše usled neslaganja oko budućnosti američkog vojnog angažmana u Vijetnamu. Nakon konvencije 1968. godine, demokrate su reformisale proces odabira predsedničkog kandidata i učinili ga značajno više demokratskim. Konvencije Republikanske stranke nemaju ništa manje burnu istoriju ㄧ nakon što je Džerald Ford 1976. godine dobio nominaciju za predsedničkog kandidata, okupljeni učesnici su glasno pokazali da više žele da čuju Ronalda Regana, tadašnjeg guvernera Kalifornije. Pored dramatičnih trenutaka koji određuju budući kurs partije, konvencije su prepune i komičnih detalja, poput govora glumca i režisera Klinta Istvuda 2012. godine, koji je na Republikanskoj partijskoj konvenciji održao govor sa praznom stolicom pored sebe.\nZbog pandemije COVID-19 koja je ozbiljno pogodila i Sjedinjene Američke Države, nacionalne konvencije koje su bile u planu za ovu godinu su (nažalost) prebačene u onlajn okruženje. Demokrate su nedavno završile svoju onlajn konvenciju govorom Džoa Bajdena, koji je time zvanično postao predsednički kandidat Demokratske stranke. Tokom tri dana, gledaoci su mogli da vide program koji je vodila glumica Eva Longorija Baston. Partijska konvencija republikanaca počeće 24. avgusta, a pored predsednika Donalda Trampa, očekuje se da će govoriti i njegov sin Donald Džunior i supruga Melanija.\nUkoliko ste nekada videli snimke sa konvencija Demokratske, Republikanske ili čak Libertarijanske stranke ne može se pobeći od jednog zaključka – Amerikanci se istinski lože na predsedničke izbore i politiku generalno. Partijske konvencije nisu jedino mesto gde možemo videti pažnju koja se posvećuje političkom procesu i izbornim kampanjama. Od popularnih nalepnica na automobilima sa banerom kandidata kojeg podržavate, pa sve do spremnosti da se izdvoji vreme i volontira u izbornom štabu i glasa na unutarstranačkim izborima, deluje da Amerikanci ne vide politiku kao nešto od čega treba bežati i čega se treba stideti. Dodatno, deluje i da su političari svesni da su građani zapravo zainteresovani za sam proces kampanje i da stoga ulažu energiju u to da dopru do glasača i komuniciraju sa njima. Najslikovitiji primer ovoga jeste napor koji budući predsednički kandidati ulažu da se pojave i ostave dobar utisak na državnom vašaru u Ajovi, koja je i za republikance i demokrate prva država u kojoj se glasa na unutarstranačkim izborima. Političari koji žele da predstavljaju svoju partiju na predsedničkim izborima moraju da ostvare dobar rezultat u Ajovi kako bi njhova kampanja dobila momentum, zbog čega se čak šest meseci pre toga pojavljuju na vašaru u Ajovi. Vašar je dobra prilika da kandidati razgovaraju sa žiteljima Ajove, probaju lokalne specijalitete (najpoplarniji – krmenadla na štapiću) i ukratko predstave svoj politički program. Spoj festivalske atmosfere i politike je jedinstven američki proizvod i pokazuje svu specifičnost političke kulture SAD.\nPrimer zainteresovanosti građana su i lokalni sastanci (town hall meetings) na kojima građani mogu da dođu i postave pitanje potencijalnom predsedničkom kandidatu ili lokalnom političaru. Deo političkog života su i sesije slušanja (listening sessions), na kojima političari isključivo slušaju šta građani imaju da kažu o nekom pitanju. Pre nego što je postala predstavnik Njujorka u Senatu, Hilari Klinton je 1999. godine organizovala turneju ovakvih sesija u želji da sazna šta su problemi koji muče stanovnike Njujorka.\nSve ovo ipak ne znači da je američki politički sistem savršen, niti da je demokratija u Americi bez premca. Pobeda Donalda Trampa na predsedničkim izborima 2016. godine, ali i veliki uspeh senatora Bernija Sandersa, pokazuje nezadovoljstvo elitama u obe partije i trenutnim stanjem. Dosta je već napisano o brojnim manama i falinkama izbornog procesa u SAD, a istraživanja javnog menjanja pokazuju da je iz godinu u godinu sve niži nivo poverenja Amerikanaca u izvršnu vlast. Zdravstvo i siromaštvo su samo neki od problema sa kojima se suočavaju Sjedinjen Američke Države, a tokom aktuelne pandemije mogli smo da vidimo i nekompetentnost pojedinih američkih institucija.\nPored svih postojećih mana, izgleda da je veliki deo sveta i dalje fasciniran američkim političkim životom, naročito predsedničkim izborima, što ipak govori o jednom stepenu unikatnosti ove demokratije. Ako živite u Srbiji, gde je praćenje političkog života samo izvor apatije, predsednički izbori u SAD deluju kao praznik demokratije. Ogromna mašinerija koja se pokreće za svake predsedničke izbore deluje neverovatno impozantno, ali još fascinantnije je to što se Amerikanci ne plaše političkog. Iz nekog razloga, u Srbiji su političko i politika postale reči sa negativnom konotacijom, usled čega nemamo neku preteranu želju da se aktivno uključimo u demokratske procese, a nema ni vere da je to moguće i vredno truda. Političari, bez obzira na to da li su na vlasti ili u opoziciji, gotovo se ni ne trude da sa građanima zapravo komuniciraju, što samo dalje kopa rupu apatije. Zbog toga je posmatrati američke predsedničke izbore mali predah od svega toga. Uz sve mane i možda ne najbolje predsedničke kandidate, deluje da se glasači tamo ipak osećaju da treba da budu uključeni i da politika nije nešto što od čega beže. Možda prevrnu očima kada vide još jednog budućeg predsedničkog kandidata okruženog novinarima na vašaru u Ajovi, ali izgleda da američki glasači i dalje veruju da politika ima smisla.\nTAGS: američki izbori američki predsednički izbori američki predsednički izbori 2020 Politika SAD


Akcije na listingu berze\nNaslov: Akcije na listingu berze 8/11/2013, 12:10\nKoliko po vama utice na odluku o ulaganju da li je neka firma(akcija) na Prime ili Standard listingu, tj da li ih smatrate da su one sigurnije od ostalih, zbog vishe izvestavanja, rejtinga, kontrole berzei komsije itd?\nPonjavishe me zanima da li ih smatrate da su sigurnije jer su pod vecim okom regulatora i javnosti zbog toga sto su na listingu berze?\nU ovakvim vremenima takva sigurnost teoretski dosta znaci, ali koliko je to realno u praksi na Belexu?\nNaslov: Re: Akcije na listingu berze 8/11/2013, 12:15\nMeni to nije bitno...a u te KVAZI,vece kontrole uopste ne verujem.\nNaslov: Re: Akcije na listingu berze 8/11/2013, 22:06\nU ovakvim vremenima treba biti oprezan bez obzira na kom su listingu, jer moze da se desi\nNaslov: Re: Akcije na listingu berze 2/7/2014, 11:35\nEvo proslo je mesec dana od kada je JESV izasla na listing berze i nishta posebno se nije primetilo u smislu cene, znaci za sada u praksi ne utice skoro uopste na performanse akcije.\nVidecemo kako ce biti u smilsu izvestavanja, transaprentnosti,odnosa prema malim akcionarima itd.\nSa druge strane proslo je vec dosta vremena od kada je TIGR sishao sa listinga, i tu se oseca veliki pad cene, manjak izvestavanja, itd.\nZnaci za sada je zakljucak da ulazak na listing ne donosi neki veci napredak, ali bi ipak rekao da malo pozitivino utice na imidz akcije kod malih akcionara, a silazak sa listinga donosi veliki pad cene.


Folne kiseline i da li bi trebalo da ih uzimate - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nFolne kiseline i da li bi trebalo da ih uzimate\nDa li ste ikada primetili oznaku na kutiji žitarica koja naglašava da je hrana unutar nje „pojačana“?... ako je tako, onda postoje dobre šanse da u njoj ima folne kiseline...\nZapravo, pre dvadeset godina, svetske zdravstvene vlasti učinile su mandatornim pojačavanje žitarica ovim sastojkom kako bi ljudi dobijali nešto više vitamina. Možda ste takođe čuli i to da folnu kiselinu uzimaju trudne žene, kojima je tako preporučeno radi sprečavanja bilo kakvih defekata ploda. Međutim, da li ova kiselina poseduje bilo kakve prednosti za muškarce?\nFolna kiselina predstavlja sintetičku vrednost vitaminskih folijata rastvorljivih u vodi, B ili tačnije B9 vitamina. Hrana može biti često pojačana folnom kiselinom zbog svog prirodnog stanja, ali nikako nije preporučljiva zbog loših karakteristika kada dolazi do njene pripreme i konzerviranja.\nFolati, zajedno sa B12, B6, holinom, metioninom, betainom, magnezijumom, cinkom i sumporom, takođe igraju veoma važnu ulogu u metilaciji, biohemijskom progresu koji uključuje održavanje telesnih funkcija, uključujući divizije ćelija, DNK sintezu, detoksikaciju i hormonski balans, neurotransmisije, raspoloženje, mentalno zdravlje, zdrave ćelijske membrane i obnavljanje nervnih ćelija.\nDa sumiramo, ukoliko ne dobijate dovoljno folne kiseline, vaše telo neće biti u mogućnosti da održava sve svoje sisteme pod kontrolom i u savršenom stanju, dok ona može povećati vaš broj spermatozoida, takođe. U studiji nedavno objavljenoj u Velikoj Britaniji, muškarci koji su dobijali 5 mg flne kiseline i 66 mg cinka dnevno tokom 26 nedelja, poseduju daleko veći broj spermatozoida što je dokazano kod 74% ispitanika.\nFolna kiselina, pored nekih određenih mana koje su retke i specifične, i zbog kojih je uvek prvenstveno potrebno da se posavetujete sa svojim lekarom, koristi se za testiranje problema digestivnog trakta, nalik celijakiji, određenim bolestima bubrega i jetre, kao i lečenju anemije. Sa druge strane možete isprobati suplemente, ali budite sigurni koju vrstu uzimate. Tražite „aktivnu“ formu folata, znanu kao metilfolat ili L – metilfolat, kako navodi studija, dok konzumaciju i količinu određuje vaš lekar perema potrebama organizma.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Šta Nadal jede pre i posle meča


Ministar poljoprivrede posetio Barandu: Cukići prezentovali lokalno ratarstvo (video) - GLAS OPOVA\nMinistar poljoprivrede posetio Barandu: Cukići prezentovali lokalno ratarstvo (video)\nCukići prezentovali lokalno ratarstvo\nBARANDA, 16. jul 2021 – Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović, pokrajinski sekertar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Čedomir Božić i predsednik opštine Opovo Miloš Markov, posetili su poljoprivredno gazdinstvo porodice Cukić u Barandi.\nTokom posete je pala obilna kiša ali se ministar zadržao u ovom domaćinstvu gde se generacijama uspešno bave poljoprivredom. Pored domaćina u razgovoru su učestvovali poljoprivrednici iz Barande i Opova koji su ministra pitali o svim aktuelnim problemima koji se tiču poljoprivredne proizvodnje.\nNedimović je istakao prednosti saradnje poljoprivrednika sa ministarstvom i učešća na konkursima.\n„Moj osnovni cilj tokom današnje posete je da padne kiša, i to se desilo u Barandi, a drugi cilj moje posete je da objasnim poljoprivrednim proizvođačima šta im sve stoji na raspolaganju u budućnosti, kako da dođu do sredstava da bi svoju proizvodnju što više pojeftinili. Pre svega mislim na mehanizaciju, sisteme za navodnjavanje, a ovde smo se dogovorili sa predstavnicima lokalne samouprave da pošto su završili proces premera zemljišta, sledeće godine država da novac, ili najveći deo novca na uređenju kanala i atarskih puteva“, izjavio je Nedimović.\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu je rekao da je nažalost još uvek mali odziv na konkursima za poljoprivrednike kada je u pitanju južni Banat.\n„Ovde potencijal postoji i to nije sporno, ali vrlo malo poljoprivrednika iz Opštine Opova i južnog Banata aplicira na konkursima pokrajinskog sekretarijata, tako da ću iskoristiti priliku da ih pozovem da u budućim konkursima pokrajinskog sekretarijata apliciraju za sredstva jer na raspolaganju imamo sredstva za 28 konkursa“, poručio je Božić.\nPredsednik opštine Opovo je istakao domaćinstvo Cukić kao dobar primer prakse kako uz podršku države poljoprivredno gazdinstvo može unaprediti proizvodnju i postati konkurentno na tržištu.\n„Posebno mi je zadovoljstvo što Branislav Cukić, kao jedan mlad momak, koji je visoko obrazovan rešio da ostane u svojoj Barandi i da se bavi poljoprivredom i on nam je najbolji primer da mladi ipak mogu da ostanu na selu i da žive više nego pristojno“, rekao je Markov.\nBranislav Cukić, mladi poljoprivrednik iz Barande, po obrazovanju poljoprivredni inženjer, gaji pšenicu, suncokret i kukuruz, a posetu ministra ističe kao veliki podsticaj.\n„Meni kao mladom poljoprivredniku ova poseta ministra veoma znači, saznao sam puno toga novog u vezi subvencija i cena kultura koje će biti. Žetva pšenice je prošla dobro, bili su rekordni prinosi, neki prosek je bio 10t po hektaru i ne znam da li će se to ponoviti narednih godina. Na konkursima sam uzeo dosta mehanizacije, traktora, priključnih mašina, rasipača, tanjirača, plugova… tako da sam maksimalno iskoristio subvencioni kredit Ministarstva poljoprivrede“, izjavio je Cukić.\nNakon Barande ministar poljoprivrede i pokrajinski sekretar za poljoprivredu uputili su se u Idvor gde su posetili još jedno poljoprivredno domaćinstvo.\nZavršena žetva pšenice: Prinos između šest i po i sedam tona\nFoto konkurs ONB Opovo: Fotografišite „Eko kadar Opovo“, očekuju vas vredne nagrade\nDecember 7, 2021, 15:13


Zajednička press konferencija SDP-a i DF-a o jačanju i integraciji ljevice – dijalogin.tv\nZajednička press konferencija SDP-a i DF-a o jačanju i integraciji ljevice\nPredsjednici Socijaldemokratske partije i Demokratske fronte Nermin Nikšić i Željko Komšić održaće u ponedeljak u Lukavcu zajedničku press konferenciju na temu: “Jačanjem i integracijom ljevice u klasnu borbu protiv kriminala i korupcije!”, saopćeno je iz DF-a.\nRiječ je o procesu jačanja i dalje integracije stranaka lijeve orijentacije sa ciljem pobjede nad političkim snagama koje su ugrozile opstanak društva, osiromašile i obespravile pripadnike vlastitih naroda.\nTokom PRESS konferencije obznanit će se pristupanje uglednih aktivista Edina Delića, koji pristupa Socijaldemokratskoj partiji, i Zlatana Begića, koji pristupa Demokratskoj fronti. PRESS konferencija se održava u Lukavcu i nosi jasnu poruku da je koncept koji su imale stranke ljevice na proteklim izborima u ovom gradu jedan od putokaza daljih kretanja u integraciji političkih snaga koje su danas jedina relevantna alternativa beznađu bosansko-hercegovačkog društva.\nOvaj čin ima podršku i rukovodstva obje stranke, a o čemu će govoriti predsjednici Nermin Nikšić i Željko Komšić, navodi se u saopćenju.\nPosao za mlade tuzlanske ljekare (VIDEO)


► U Hongkongu pred sudom 23 osobe koje su optužene za nerede\nGrupa od 23 osobe izvedena je danas pred sud u Hongkongu pod optužbom za nerede tokom demonstracija, dok su se ispred suda okupile pristalice koje su im pružale podršku.\nDemonstranti su se okupili i pored jake kiše i skandirali "Vratite Hongkong, revoluciju našeg vremena".\nOni protestuju zbog, kako navode, velikog uticaja Кine u toj poluautonomnoj kineskoj teritoji koja ima sopstvene zakone i pravni sistem.\nPolicija je sinoć saopštila da su 44 osobe optužene za nerede, a jedna za posedovanje oružja.\nOni su privedeni nakon sukoba s policijom na nedozvoljenom protestu u zapadnom delu Hongkonga u nedelju.\nOptužbe za nerede su najozbiljnija posledica od početka protsesta prošlog meseca.\nZbog podizanja tih tužbi ispred dve policijske stanice okupili su se demonstranti na protestima koji su trajali do dugo u noć.\nNeki učesnici protesta bacali su jaja, a policija je koristila suzavac kako bi ih rasterala. Šest muškaraca povređeno je kada je ispred jedne od stanica ispaljen vatromet.\nPolicija je saopštila da su petorica hospitalizovana dok je jedan muškarac odbio lečenje.\nGlavni osumnjičeni za genocid u Ruandi umro pre mnogo godina, pokazao DNK test\nJedan od najtraženijih begunaca za genocid u Ruandi umro je pre 20 godina, saopštio je danas Međunarodni krivični sud za Ruandu, posle manje od nedelju dana od hapšenja jednog od...\nPredsednik Filipina Rodrigo Duterte zapretio je tokom televizijskog govora da će dozvoliti policijskim snagama da pucaju na ljude koji prave nerede i krše mere za suzbijanje koronavirusa, kao i...\nNeredi na protestima u Čileu, za mart najavljeno više demonstracija\nNa protestu u Čileu noćas je došlo do sukoba demonstranata i policajaca, a jedna zgrada je zapaljena.


Donete važne odluke za život građana\nNaslovna Info Opštinske vesti Donete važne odluke za život građana\nOdržana sednica Opštinskog veća u Bačkoj Palanci\nOpštinsko veće je na zasedanju održanom u ponedeljak donelo nekoliko veoma važnih odluka za život građana.\nBAČKA PALANKA: Reč je prvenstveno o predlogu Odluke o privremenom postavljanju manjih montažnih objekata i uređaja na javnim površinama, zatim o predlogu izmena i dopuna Odluke o pružanju finansijske pomoći porodici za svako rođeno dete i predlogu izmena i dopuna Odluke o administrativnim taksama, kao i niz drugih odluka.\nPredlogom odluke o postavljanju manjih montažnih objekata i uređaja na javnim površinama uređuje se postupak, način i uslovi postavljanja ovih objekata. Manjim montažnim objektima se smatraju kiosci, montažne barake i garaže, letnje bašte, perde…\n„Predlog ove odluke je usklađen sa Zakonom o planiranju i i zgradnji i Zakonom o lokalnoj samoupravi. Osnovni razlog za donošenje ove odluke je uvođenje u zakonske okvire zauzeća javnih površina, određivanje nadležnosti, evidentiranje, zaključivanje ugovora, kao i redovna naplata komunalnih taksi za zauzeće javnih površina. Ovom odlukom je predviđeno i uklanjanje objekata i uređaja sa javnih površina koji su ruinirani i van upotrebe. Više puta je pokušavano ranije sa donošenjem ove odluke, ali sada je opštinsko rukovodstvo odlučno u nameri da uredi ovu oblast, a da svi vlasnici manjih montažnih objekata potpišu privremene ugovore do dve godine uz obavezu redovnog plaćanja lokalnih komunalnih taksi. Na taj način bi se stvorili uslovi za kontinuirano poslovanje privrednih subjekata i preduzetnika. Možda je najveći problem u samom gradu gde vlasnici manjih montažnih objekata nemaju potpisane ugovore o zakupu javnih površina. Iz predloga odluke smo izbacili sve one stavke koje bi eventualno zakočile primenjivanje odluke. Potpisivanjem privremenih ugovora stvorićemo jednu bazu odakle ćemo krenuti sa primenom ove kompleksne odluke“, rekao je Zoran Baćina, rukovodilac Odeljenja za privredu Opštinske uprave.\nNaplatu komunalnih taksi za zauzeće javnih površina će vrišiti lokalna poreska administracija. Istovremeno će nadzor nad primenom ove odluke vršiti Odeljenje za privredu Opštinske uprave, a inspekcijski nadzor će sprovoditi komunalna inspekcija. Što se tiče kaznenih odredbi, ako korisnik objekta ili uređaja zauzima javnu površinu bez rešenja o odobrenju, odnosno bez ugovora ili ako ne postupa u skladu sa rešenjem o davanju u zakup javne površine, kazniće se za prekršaj: pravno lice u iznosu od 200 hiljada dinara, 10.000 dinara za odgovorno lice, zatim 100.000 dinara za preduzetnika, odnosno 10 hiljada dinara za fizičko lice. Ako korisnik postavi objekat ili uređaj na javnu površinu u suprotnosti sa ugovorom, odnosno aktima, kazniće se 200 hiljada dinara za pravno lice, 10.000 dinara za odgovorno lice, kao i 100.000 dinara za preduzetnika i 10 hiljada dinara za fizičko lice. Zakupci objekata ili uređaja, koji su pravo zakupa stekli pre stupanja na snagu ove odluke, iste će koristiti do isteka zakupa. Onima kojima je zakup istekao ili korisnici tih objekata, iste će koristiti do okončanja postupka po konkursu, a najduže dve godine od potpisivanja privremenog ugovora o zakupu. Takođe, zakupci javnih površina za postavljanje objekata i uređaja ili korisnici tih objekata dužni su da ugovore o privremenom zakupu zaključe sa Opštinskim većem u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ove odluke. Oni koji su postavili objekte bez zaključenog ugovora odnosno rešenja o odobrenju, dužni su da iste uklone u roku od 60 dana po stupanju na snagu ove odluke, pod pretnjom prinudnog uklanjanja. Ako postavljene objekte i uređaje nije moguće uskladiti sa ovom odlukom i pratećim aktima, korisnici su dužni da ih uklone u roku od 60 dana od dana stupanja na snagu ove odluke. Ukoliko objekti ili uređaji nisu u funkciji, vlasnici su dužni da ih uklone u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ove odluke ili po nalogu komunalnog inspektora.\nPredlogom izmena i dopuna Odluke o pružanju finansijske pomoći porodici za svako rođeno dete se omogućava da zahtev mogu podneti i očevi dece čije su majke strani državljani, a koje žive na teritoriji naše opštine.\nIzmene i dopune Odluke o opštinskim komunalnim taksama se odnose na Odluku o javnom prevozu putnika u drumskom saobraćaju na teritoriji naše opštine, gde je Odeljenje za privredu Opštinske uprave ovlašćeno da izdaje verifikacionu ispravu taksi vozaču, odnosno taksi dozvolu. Za te potrebe je neophodno uvesti novu stavku u Opštinskim administrativnim taksama, a to je naplaćivanje taksi dozvole. One će se plaćati po simboličnoj ceni od 500 dinara i izgledaće kao vozačke ili saobraćajne dozvole.\nUsvojena Evropska povelja o rodnoj ravnopravnosti\nČlanovi Opštinskog veća su jednoglasno izglasali predlog odluke o usvajanju Evropske povelje o rodnoj ravnopravnosti na lokalnom nivou. Evropska povelja je okvir za izradu Lokalnog akcionog plana za unapređenje rodne ravnopravnosti Opštine Bačka Palanka za period od 2019. do 2023. godine, a on će biti usklađen sa strateškim pravcima definisanim Nacionalnom strategijom za poboljšanje položaja žena i unapređenje rodne ravnopravnosti.\nSve odluke ili predlozi odluka doneti na zasedanju Opštinskog veća idu pred odbornike Skupštine opštine koji će ih vrlo brzo razmatrati.\nSkupština Opština Bačka Palanka\nPrethodni tekstKljučna mera zaštite je vakcinacija\nSledeći tekstUpoznajemo Saru Radak


Predavanje - Kako se zaštititi od Korona virusa - Arhimed\nPovodom aktuelne novonastale situacije izazvane širenjem Korona virusa, u prostorijama naše škole smo organizovali edukativno predavanje na temu prevencije i zaštite od infekcija. Dr Milena Argirović je svim učenicima i zaposlenima u školi predstavila najznačajnije karakteristike virusa, šta je to što ga izdvaja u odnosu na neke druge koji daju slične simptome, koje su najrizičnije kategorije, kao i kako se zaštiti i postupati u slučaju da neko u našoj neposrednoj blizini dobije virus ili u slučaju epidemije. Doktorka je kroz dinamično izlaganje na zanimljiv način, stručno i profesionalno predstavila mitove i zablude u vezi sa virusom, njegovim širenjem i načinima zaštite.\nDoktorka je kroz brojne informacije koje se zasnivaju na objašnjenjima i preporukama Svetske zdrastvene organizacije, približila i razjasnila učenicima nejasnoće koje su imali u vezi sa virusom. Učenici su postavljajući pitanja i odgovarajući na postavljena, pokazali prilično znanje i informisanost, ali i neke zablude o širenju i merama prevencije.\nKroz kratke edukativne filmove učenici i zaposleni, imali su prilike da se upoznaju i nauče kako pravilno da stavljaju maske, u kojim slučajevima da ih koriste i na koji način da ih skidaju i bezbedno odlažu. Kako da se ponašaju u slučajevima epidemije ili pandemije. Razloga za paniku nema, ali ima za pojačanu opreznost i postupanje u skladu sa preporukom Svetske zdrastvene organizacije. Pojačane mere higijene, izbegavanje kontakta sa zaraženom osobom, kao i izbegavanje čestog dodirivanja usta, nosa i očiju, osnovne su mere zaštite i prevencije kako nas samih, tako i ljudi iz naše neposredne blizine.\nNakon predavanja svi zaposleni su primili instrukcije o ponašanju i postupanju u slučaju pojave virusa u našoj bližoj okolini.


Rast cena žitarica u 2014. – AGRO VESTI by agronews.rs\nRast cena žitarica u 2014.\nHome Tržište Cene Rast cena žitarica u 2014.\nDec 29, 2013 | Cene, Srbija, Svet, Tržište, Vesti\t|\nCene žitarica se oporavljaju i u 2014. godini mogle bi da zabeleže blagi rast, i u svetu i u Srbiji.\n“Taj oporavak se više zasniva na vremenskim prilikama u svetu i procenama o izlasku iz krize – svet računa na ogromno azijsko tržište. Po izlasku iz krize, računa se da će se i potrošnja pšenice i kukuruza znatno povećati”, objasnio je direktor udruženja “Žita Srbije” Vukosav Saković u izjavi za Tanjug.\nOn je podsetio da su početkom žetve u Srbiji, i nešto malo pre toga u svetu, cene žitarica bile niske. Sada je primetan oporavak, a pšenica je bolje cenovno kotirana od kukuruza.\nOn je dodao da bi nova potrošnja trebalo i da “povuče” cene na gore.\n“U ovom trenutku niko ne obećava i ne prognozira rekorde koje smo imali 2008, ali ako posmatramo cene koje imamo danas, mogle bi da imaju blagi trend rasta”, naveo je Saković.\nU Srbiji, kada je pšenica u pitanju, zbog dobrog roda i želje većine srpskih proizvođača da prodaju pšenicu baš u prvih mesec dana posle žetve, najniže cene bile su u avgustu.\nPored velike ponude, razlog za nešto nižu cenu srpske pšenice od cena na međunarodnom tržištu, jeste i to što se pšenica ne skladišti po kvalitetu, pa za prosečan kvalitet možemo dobiti i prosečnu cenu, precizirao je Saković.\n“No, zahvaljujući dobrom izvozu, naše cene su rasle i sada je cena srpske pšenice među najvišim u zemljama izvoznicama”, ukazao je Saković, i dodao da će cena ostati stabilna, dok nas promene na međunarodnom tržištu “ne dostignu” sa cenama.\n“Onda bismo i imali prostora za izvesnu novu korekciju u nekom narednom periodu”, zaključio je Saković.\nTags: cene žitaricavukosav sakovićžita srbije\nDramatičan pad tražnje kukuruza u protekla dva meseca, stala prodaja preko Dunava. Pokrivamo samo okolna tržišta, ali i to sve manje jer nam u regionu kupce preuzimaju Ukrajina, Rusija, Rumunija i Mađarska


Qatar Airways i Nacionalni komitet za turizam Katara (QNTC) najavili su Qatar Live festival – niz muzičkih koncerata i festivala koji će se održati u Dohi u periodu od 5. do 19. decembra 2019. Događaji su uvertira za 24. Arapski kup Katar 2019. koji se održava od 26. novembra do 8. decembra, te FIFA Svetski kup za klubove koji će ugostiti najbolje klubove svih kontinenata od 11. do 21. decembra ove godine.\nQatar Live ima za cilj da obezbedi zabavu svetske klase za sve ljubitelje fudbala ali i ostale posetioce i stanovnike Dohe.\nGlobalne zvezde poput Katy Perry, legendarne grupe Maroon 5, međunarodne muzičke zvezde latinske muzike Maluma te muzička legenda Cheb Khaled nastupaće u Dohi između 13. i 19. decembra u Doha centru za izložbe i konferencije (DECC).\nZa ljubitelje elektronske muzike, Qatar Airways i QNTC-a 12. i 20. decembra u Dohu po prvi put dovode Daydream festival. Ovaj međunarodno poznati festival svake godine se održava na lokacijama širom sveta i okuplja svetske zvezde elektronske muzike među kojima su Dimitri Vegas & Like Mike, Robin Schulz, Sam Feldt, Matt Sochon, Wankelmut, Afrojack, Lost Frequencies, Mark Knight, Steff Da Campo i Matt Sochon.\nKarte za sve događaje mogu se kupiti na qatarlive.qa od 20. novembra 2019.\nQatar Airways je do 21. decembra 2019. godine obezbedio i specijalne cene letova prema Dohi u ekonomskoj i biznis klasi.\nZa sve informacije o festivalu i ceni aviokarata posetite sajt Qatar Airways-a\nLifestyle, Katar, Doha, Qatar Airways, QNTC, Qatar Live, Muzički festival, Arapski kup Katar, FIFA Svetski kup