Màster en Direcció d'Empreses Turístiques - Informació general - Universitat de Barcelona\nInici > Aprèn > Màsters universitaris > D > Màster en Direcció d'Empreses Turístiques - Informació general\nMàster en Direcció d'Empreses Turístiques\nAmb el màster desenvoluparàs les competències necessàries per liderar empreses i projectes turístics en la seva adaptació al canvi, fruit de la digitalització, la sostenibilitat i la innovació. Aprendràs les habilitats socials i tècniques per adaptar-te a aquests canvis i crear experiències memorables. Al CETT-UB entenem els reptes que travessa el sector turístic. Malgrat ser una indústria que aporta el 10,3 % del PIB a escala global, la vertiginosa evolució del mercat turístic, sumada a un entorn altament competitiu, la preocupació per la sostenibilitat i l'aparició de nous models de negoci, fa necessari un canvi en tots els seus actors. En aquest context, la direcció estratègica de les empreses turístiques necessita nous professionals, directius capaços d'exercir un lideratge disruptiu, creatiu i analític.\nEl màster disposa de tres itineraris d'especialització que et permetran aprofundir en diferents àrees segons els teus interessos i motivacions:\n(modalitat: semipresencial | modalitat: anglès)\nCom a alumne del CETT gaudiràs de tots els avantatges que el centre posa a la teva disposició així com les de la UB: un ampli catàleg de bases de dades per a consultar documents, reportatges, informes i articles científics, entre altres. I a més podràs tindràs gratuït a tota la llibreria digital de recursos de l'Organització Mundial del Turisme.\nEl programa de màster defineix les capacitats de lideratge necessàries per assegurar l'efectivitat dels projectes d'empresa turística que decideixis emprendre. La metodologia i l'equip docent atorguen una oportunitat exclusiva per a desenvolupar les capacitats empresarials que millor s'adaptin a les tendències actuals i futures del mercat turístic.\n- Interioritzar models de gestió empresarial basats en criteris sostenibles en els àmbits social, econòmic i ambiental.\n- Prendre decisions estratègiques en contextos dinàmics i àgils.\n- Aprofitar al màxim les oportunitats que ofereix la digitalització.\n125 de modalitat presencial i 50 de modalitat semipresencial\nEscola Universitària d'Hoteleria i Turisme CETT\nMàsters que no ofereixen places noves el curs 2022-2023\nCalendari acadèmic marc 2022-2023


El cor d'en Biel batega al ritme del futbol - Empordà\nEl cor d'en Biel batega al ritme del futbol\nEl jugador de l'aleví A del Peralada, amb una cardiopatia, podrà continuar fent el que més li agrada gràcies a una revisió\nTATIANA PÉREZ 10.06.2019 | 19:00\nBiel Vargas, a la plaça Major de Llançà. TATIANA PÉREZ\nBiel Vargas, a la plaça Major de Llançà.\nLa d'en Biel és una història que t'atrapa. No et deixa indiferent. És impossible. Amb només 10 anys, el futbolista llançanenc s'ha convertit en un exemple de superació per a tothom. En qüestió d'un any i escaig, la seva vida i la de la seva família han canviat radicalment. Fins al punt d'haver de conviure amb un marcapassos desfibril·lador i tot el que això comporta. El més important, però, és que podrà continuar fent el que més li agrada: jugar a futbol i algun dia, qui sap, arribar a ser en «mini Messi», com a ell li agrada que li diguin, encara que el seu dorsal sigui el 7.\nEl seu malson va començar a partir d'una revisió mèdica rutinària de la temporada 2017-18. Si no fos per aquestes proves, en Biel, que juga a l'aleví A del Peralada, segurament no sabria que pateix una cardiopatia congènita ni que la seva salut corria perill. «Quan ho vaig saber em vaig sentir tan desbordada. Teníem molta por. Vam fer-li un munt d'electrocardiogrames i tots confirmaven l'anomalia. L'últim va dictar que patia una cardiopatia congènita i, després de fer-nos proves tota la família, vam descobrir que jo també. No ho havia sabut mai. La malaltia té tres graus. Jo tinc el tipus 1 –que normalment no evoluciona–, mentre que en Biel tenia el tipus 2.2 i progressava ràpidament cap al 3», explica la seva mare Anna Rosa. A mesura que exposa els fets, t'adones de la importància que té la sensibilització.\nQuan veus en Biel, et fas creus de tot el que està passant. És tan alegre. Té tanta vida i tantes ganes de menjar-se el món. Sobretot, de tornar a xutar una pilota. Ho espera impacient i ben aviat podrà tornar a fer-ho amb la protecció que li han confeccionat a mida per evitar els cops de l'esfèrica.\n«Van fer-li moltes proves d'esforç, perquè el cor li va molt lent i era molt important que no perdés força. El gener, tot va canviar sobtadament. Van dir-nos que en Biel havia crescut de cop i això havia afectat la cardiopatia. Vam activar un protocol amb el CAP de Llançà per poder sortir amb helicòpter cap a la Vall d'Hebron en qualsevol moment. Els riscos de tenir una mort sobtada eren màxims. El seu cor, a la nit, feia aturades en les hores de son profund. Si al principi era bloqueig auriculoventricular de Mobitz, havia passat a complet», continua l'Anna.\nTot això va derivar en un canvi radical del caràcter d'en Biel. «Es va enfonsar perquè sabia que hauria de deixar el futbol. Emocionalment no estava preparat per l'operació. Havia d'assimilar que tenia una malaltia, que necessitarà un tractament tota la vida amb una màquina al cor i que hauria de deixar de jugar durant uns mesos. No era capaç d'entendre-ho. Volia continuar jugant a futbol i deia que li era igual el que li podia passar», afegeix.\nFer passades per trobar el gol\n«Si la vida és injusta amb mi, que ho sigui per a tothom», pensava en Biel. «Vivia en la ràbia». Després de la resignació, va coincidir amb l'Hèctor Simón i la seva mentalitat va fer un gir de 180 graus. Els metges i els seus pares van «aconseguir pactar l'operació per a principis de maig amb la condició de seguir jugant al Peralada fins l'últim cap de setmana abans d'operar-se».\nLa complicitat que hi ha entre els dos futbolistes llançanencs es veu de seguida. S'entenen perfectament. Només veure l'Hèctor, en Biel somriu i treu coratge per narrar la seva història. És en «cor valent», com també se l'ha batejat. «En aquell moment em sentia molt malament perquè m'havien tret la meva passió i alhora bé, perquè, si no m'hagués operat, em podria haver passat una altra cosa i ja no hauria pogut tornar a jugar a futbol», assegura el jugador verd-i-blanc. «Jo soc el seu fre. Té molta pressa per tornar a entrenar, però hem de tenir paciència i veure fins a on pot arribar en tot moment», comenta el migcampista de l'Olot.\n«Hem passat un mes complicat, en el qual gairebé no ha pogut ni caminar. Tot just ara hem de començar a reenganxar el ritme. A poc a poc», afegeix la mare. Per arribar a la meta, en Biel haurà d'aplicar la filosofia cruyffista del Barça. Fer passades i més passades, amb les idees clares i sense pressa per córrer. Aquest és el camí per tornar a jugar a futbol.


Calvet:“Actuarem més enllà de l’emergència perquè els futurs temporals no afectin l’activitat portuària” - Ports de la Generalitat\nCalvet:“Actuarem més enllà de l’emergència perquè els futurs temporals no afectin l’activitat portuària”\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha visitat avui el port de l’Ampolla, un dels sis ports catalans que més ha patit els efectes del temporal Gloria, on Ports de la Generalitat invertirà en total 7 milions en actuacions de reparació i millora\nConcretament, es faran als ports de Palamós, Sant Feliu de Guíxols, Blanes, l’Ametlla de Mar, l’Ampolla i les Cases d’Alcanar\nLa Generalitat, a través de l’empresa Ports de la Generalitat, executarà actuacions d’emergència per un valor estimat de 7 milions d’euros als ports de les Cases d’Alcanar (Montsià), l’Ampolla i l’Ametlla de Mar (Baix Ebre), Blanes (Selva), Sant Feliu de Guíxols i Palamós (Baix Empordà), que són els que han patit més danys a conseqüència de la borrasca Gloria.\nDurant una visita al port de l’Ampolla, el conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha destacat la “ràpida resposta” de Ports de la Generalitat davant els efectes del temporal Gloria, que va comportar no només “un dany físic, sinó també el patiment dels pescadors que van veure condicionada la seva activitat no només els dies dels temporal sinó els posteriors”.\nHa afegit que “més enllà d’atendre l’emergència, la voluntat de Ports de la Generalitat és avaluar els danys del Gloria i tirar endavant una sèrie de reparacions i millores per evitar que futurs temporals afectin l’activitat portuària”. Així, ha insistit que “cal actuar tant davant l’emergència com en la millora que asseguri que la funcionalitat del port no quedi afectada de nou”.\nHa posat en valor “l’agilitat” de l’empresa pública adscrita al Departament de Territori i sostenibilitat, que “reinverteix tots els seus ingressos en la millora de la infraestructura portuària al servei de la nàutica esportiva, pesquera i industrial”.\nAquestes actuacions, ha dit, “han de servir per recuperar-nos, amb la voluntat de projectar-nos i que els ports continuïn sent motor econòmic dels municipis que acullen”.\n4 milions per als tres ports ebrencs\nEn els ports de les Cases d’Alcanar (Montsià), i l’Ampolla i l’Ametlla de Mar al Baix Ebre s’han de fer actuacions d’emergència per les afectacions del temporal de llevant excepcional, per un import estimat de 4 milions d’euros.\nL’Ampolla (2,2 MEUR): El conseller ha apuntat que s’invertiran 2,2 milions, sobretot per “reforçar el dic exterior, i veure si cal un recreixement de l’espatller per evitar que les onades sobrepassin en un temporal”. Aquest “ha posat en evidència la necessitat d’actuar en el dic i contradic i d’accelerar aquestes actuacions”, ha afegit. El port ha patit molts ultrapassaments amb el temporal i hi ha hagut incidències a l’escullera exterior i a la part final del dic, del costat de la bocana. Ja s’han fet actuacions de neteja dels molls del port. Ara, s’estan traient del fons de la dàrsena pesquera xarxes de pesca i estris de pescar que l’onatge va tirar del moll a l’aigua del port i posen en risc la navegació de les embarcacions pesqueres.\nPer poder avaluar les afectacions a la infraestructura s’han fet batimetries i estudis tècnics varis que indiquen que potser s’haurà de reforçar el mantell del dic amb peces d’escullera i/o fer un recreixement de l’espatller. Actualment, s’està redactant el projecte constructiu amb l’objectiu d’iniciar l’actuació d’emergència la darrera setmana de febrer o la primera de març.\nAixí mateix, les casetes dels pescadors han patit filtracions d’aigua i danys estructurals. També hi ha hagut problemes en el subministrament elèctric i la pèrdua de torretes de serveis, que s’estan solucionant com a actuacions de caràcter menor.\nL’Ametlla de Mar (1,6 MEUR): L’estructura del dic de recer ha quedat afectada en la part de l’escullera i en la part de l’extrem del dic, al costat de la bocana. S’ha fet la neteja de les restes portades per l’onatge als molls. Un cop fetes les batimetries del fons marí, topometries per veure la reposició de les peces d’escullera a fer i l’estudi tècnic. Aquests estudis ens indicaran quina és la solució més idònia a adoptar per reparar la infraestructura. Ja s’ha començat a redactar el projecte constructiu amb l’objectiu de començar les obres de reforç de la infraestructura la darrera setmana de febrer o la primera de març. El port també ha patit danys menors en el subministrament elèctric que ja s’han reparat.\nLes Cases d’Alcanar (200.000 €): Sobre aquest port, el conseller ha dit que caldrà “un canvi estructural de la infraestructura portuària de manera que la dàrsena interior no quedi tan exposada als temporals del llevant com el que hem patit”. Així, ha insistit que “s’ha de concretar la solució d’enginyeria concreta per allargar i orientar bé el dic de recer perquè tingui la geometria adequada i eviti afectacions per sempre”.\nEl temporal ha afectat la infraestructura a la part final del dic, al costat de la bocana, on s’ha desplaçat peces d’escullera de la part final del dic o morrot, que queda al costat de la bocana. Aquests dies s’ha netejat el port, afectat per les restes aportades pel mar als molls i s’han fet batimetries del fons marí i topometries per comprovar quantes peces d’escullera s’han de reposar. Així, la primera setmana de març començarà una actuació d’emergència per reposar les peces d’escullera a la part afectada.\n3 milions per a actuacions d’emergència a tres ports de la costa gironina\nEn els ports de Blanes (Selva), i Sant Feliu de Guíxols i Palamós al Baix Empordà, s’han de fer actuacions d’emergència, a causa de les afectacions de la borrasca Gloria, amb un cost estimat de 3 milions d’euros. A Blanes, s’ha executat una actuació d’emergència provisional per cobrir l’esvoranc i l’obertura de l’espatller amb peces d’escullera. Ara, s’estan fent estudis de propagació d’onatge, batimetries i estudis subaquàtics als tres ports. Un cop es disposi de la informació tècnica, es definiran les actuacions de reparació a fer en els tres ports.\nBlanes (1,8 MEUR): El temporal va concentrar l’energia dels cops de mar en un punt del dic, provocant una obertura de gairebé 30 metres de longitud a l’espatller i un esvoranc a l‘escullera en aquest tram del dic. S’ha fet una actuació d’emergència per reomplir l’esvoranc i tapar l’obertura amb peces d’escullera, com a mesura provisional. Mentrestant, s’han fet batimetries i inspeccions subaquàtiques del dic de recer de Blanes de les quals s’espera l’informe tècnic. Paral·lelament, s’ha començat a fer un estudi de propagació d’onatge del dic de Blanes per analitzar les causes de l’afectació a l’espatller que tindrà una durada de dos mesos. Quan es tindran els estudis tècnics, es valorarà quina és la millor solució per reparar la part afectada. Després, es redactarà un projecte constructiu, amb l’objectiu de començar les obres de reparació a principis de maig.\nSant Feliu de Guíxols (800.000 €): En aquest port s’han produït ultrapassaments al dic d’abric, provocant desplaçaments de blocs de formigó a l’extrem del dic del costat de la bocana. S’han fet batimetries per veure com estant els blocs de formigó. Es farà una actuació d’emergència per reposar els blocs de formigó a l’extrem del dic que es preveu iniciar la primera setmana de març. També s’ha de reparar la balisa ubicada al tram del dic afectat i que és tot un símbol de la vila. A més, es faran reparacions menors d’elements auxiliars com ara, baranes, part dels pantalans i instal·lacions de subministraments d’aigua i llum.\nPalamós (400.000 €): L’interior de l’estació marítima va resultar força afectada pel temporal en entrar l’aigua en virulència dins de l’edifici. En aquesta estació es fan els controls de seguretat dels passatgers i dels tripulants que arriben amb els creuers internacionals que fan escala al port de Palamós. També es va veure afectat el local on hi ha els vestuaris dels estibadors. Ja s’ha fet la neteja de l’interior dels dos edificis i s’han retirat els elements que hi havia danyats.\nAra es treballa en el projecte constructiu per tal de començar la rehabilitació al més aviat possible, amb l’objectiu que l’estació estigui operativa per mitjans d’abril, coincidint amb l’inici de la temporada de creuers.\nA més, la zona de la Pedrera, on s’emmagatzemen les mercaderies ha quedat molt afectada, a causa dels forts ultrapassaments que han desplaçat blocs de protecció i peces d’escullera. L’actuació d’emergència ha de reforçar la zona afectada que amb els cops de mar ha perdut blocs de formigó, per donar major cobertura a les estructures que protegeixen el vial i les naus comercials. A més, s’hauran de reparar les naus d’emmagatzematge de Ports de la Generalitat. S’ha fet la neteja de la zona amb caràcter urgent i es preveu iniciar les obres la primera setmana de març.\n6 de febrer de 2020 Nota de premsa


NotíciesNotíciesEl RES a la Fira de Mostres\nPublicat el Dimarts, 30 Octubre 2012\nEstem immersos en plenes Fires de Sant Narcís i el RES també s’ha vestit de festa!\nJa ho anunciàvem a la presentació oficial i ara ha arribat el moment, introduïm el particular regalant 100.000€RES en targetes de 25RES cadascun, comencem campanya de repartiment de targetes a la Fira de Mostres de Girona!\nEls dos punts de recollida i d‘informació inicials on es varen començar a repartir les primeres targetes varen ser l’Hotel Llegendes de Girona i la botiga Cal Rei. I, ara, és el torn de la fira de Mostres!\nLa Fira es va inaugurar el passat dissabte 27 d’octubre i, des de llavors, s’han distribuït un total de 221 targetes que, sumades amb les dels altres dos punts de distribució, sumen un total de 685 targetes amb 25RES cadascuna; això suposa un total de 17.125€ repartits entre la població de Girona que serviran per promocionar i incentivar el comerç local.\nTot i així, ens trobem a l’equador de la fira de Mostres i, per tots aquells que encara no heu tingut la possibilitat d’anar a recollir la vostra targeta, encara teniu temps!\nPel que fa als comerços, aquests dies s’han signat un total de 15 contractes d’empreses de diversos sectors que han confiat amb el RES. Aquestes empreses són: Reformes Josep Serra (paleta), Fernàndez Advocat (advocat), Cafeteria La Xera, CQB CAT Airsoft Indoor (Airsoft Indoor), Mavett Bellesa i Salut (Perruqueria i estètica), Numa distribucions (distribució de cosmètica natural), LR Health & Beauty Systems (distribuïdora de cosmètica), Núria del Pozo (taxacions), Link (traduccions), Tintoreria el Sol, Ariadna Ferrer i Pumarola (Advocat), Advocat.cat i C2ARQ Construcció (construcció i reformes i Arquitecte i aperallador).\nRecordem que tenim 4.000 targetes amb 25€RES per repartir aquestes Fires, i tu? Encara no tens la teva? Vine a veure’ns i emporta-te-la!\nAmb RES, tots hi guanyem!


Salut habilitarà carpes a l’exterior d’hospitals per fer proves Salut habilitarà carpes a l’exterior d’hospitals per fer proves – El Món\nSalut habilitarà carpes a l’exterior d’hospitals per fer proves\nEl conseller de Salut alerta que amb el 70% de la població vacunada es farà "curt" i que cal una vaccinació "global"\nLa carpa on es fa el cribratge massiu per detectar casos de coronavirus al Bes?s\nACN 07/07/2021 4:27 pm\nEl Departament de Salut ha detectat fins a 25 brots de covid-19 en discoteques. El conseller de Salut, Josep Maria Argimon, ha dit a TV3 que la disseminació del virus s’ha donat a l’oci, tot i que no només en el nocturn. Argimon ha avançat que habilitaran punts per fer proves on els professionals dels hospitals donaran suport per “descarregar” l’atenció primària davant de la pressió dels darrers dies. En aquest sentit, l’adjunta a la direcció d’Atenció Primària de l’ICS, Ariadna Mas, ha explicat a Catalunya Ràdio que instal·laran carpes a l’exterior dels centres sanitaris per fer tests. Argimon ha alertat que amb el 70% de la població vacunada es farà “curt”· perquè arribaran noves variants i, per tant, caldrà una vacunació “global”.\nArgimon ha afirmat que en aquests moments estan “molt preocupats” per la primària, que està vacunant de forma massiva i que aquests dies ha de fer moltes proves a persones amb símptomes de la covid-19 i als contactes. Davant d’aquesta situació, ha anunciat que els grans hospitals de Barcelona i l’àrea metropolitana habilitaran punts per fer proves PCR i tests d’antígens amb l’objectiu de “descarregar” la primària.\nEn una entrevista a Catalunya Ràdio, l’adjunta de direcció de la primària ha dit que els CAP necessiten “moltes mans per fer proves i diagnòstics” i que per això instal·laran carpes a l’exterior dels centres sanitaris per fer els tests als contactes de positius i així evitar que entrin als centres. Mas ha reconegut que els CAP estan “molt plens” i que en els darrers dies alguns pacients s’han hagut de derivar en altres centres.\nDesprés que el Govern anunciés aquest dimarts el tancament de l’oci nocturn en espais tancats, Argimon ha assenyalat que aquest sector no és “l’únic responsable” de l’augment explosiu de casos de covid-19 que s’està produint a Catalunya en els últims dies, sobretot en els grups d’edat més joves, sinó que ho és “l’oci en general”, en espais tancats, a casa, al carrer, ha dit, i la manera de relacionar-s’hi.\nSalut ha detectat ara com ara 25 brots en discoteques i el conseller ha donat per fet que quan aquests locals puguin reobrir, ho faran amb tests d’antígens realitzats poques hores abans.\nRastrejar positius dels festivals\nEl conseller de Salut ha dit que no li han agradat les imatges d’aglomeracions de persones sense mascareta de festivals que s’han celebrat en els darrers dies, encara que s’haguessin sotmès a un test d’antígens a l’entrada, i ha explicat que han demanat als responsables del Cruïlla, que tindrà lloc aquest cap de setmana, que vigilin que els participants compleixin aquesta mesura.\nArgimon ha indicat que sabran si s’ha produït un brot important en algun dels festivals celebrats recentment perquè l’entrada d’assistents queda registrada i faran un creuament de dades si es detecten positius, en el marc de les tasques dels serveis de vigilància epidemiològica.\nEl titular de Salut confia que amb les noves mesures -bàsicament el tancament de l’oci nocturn en espais tancats- es comenci a frenar l’increment de casos, però ha advertit que els contagis hi seran “tot l’estiu”. També ha indicat que la Rt entre els més joves se situa entre 8 i 10 en aquests moments.\nTot i aquesta situació, el conseller no preveu ara com ara mesures de tancament “més dràstiques”. Argimon ha argumentat que no anirien “a l’arrel del problema”, que és una “bossa de contagis en un grup concret i pràctiques molt concretes” i que, en canvi, tindrien una afectació important emocional, social i econòmica per a molta gent. Sobre l’ús de la mascareta, ha dit que aposten per recuperar-la a l’exterior perquè és “senyal” que la pandèmia no ha acabat.\nGent jove, grups benestants i una desena de contactes\nArgimon ha explicat que aquesta cinquena onada del coronavirus té característiques molt diferents de les passades, sobretot perquè està afenctant persones d’edat joves i moltes de les persones contagiades són asimptomàtiques o tenen pocs símptomes. A més, ha destacat, aquesta onada està “colpejant més” els grups socials més benestants, amb el triple de contagis que els més desafavorits. Les anteriors onades havien afectat més els grups socials menys benestants.\nPer la seva banda, Mas ha indicat que abans es detectaven entre quatre i cinc contactes de mitjana i ara, entre nou i deu. També ha recalcat que és “imprescindible” que els contactes facin els deu dies de confinament encara que el resultat del test hagi estat negatiu, perquè podria ser que s’haguessin contagiat però encara no haguessin positivitzat. Mas ha reconegut que hi ha persones que no estan complint el confinament sobretot per aquesta qüestió, perquè es pensen que si donen negatiu, no cal fer-lo.\nEn aquests moments, la majoria de pacients ingressats a les UCI són persones d’entre 40 i 69 anys, que no estaven vacunats o que només tenien una dosi. També hi ha, si bé pocs casos, ha recalcat Argimon, persones ingressades a l’UCI amb la pauta completa de vacunació. El conseller de Salut ha deixat clar que les vacunes són molt efectives, però que no ho són el 100%, i que el virus busca la manera d’escapar-se’n.\nArgimon ha advertit que en aquests moments el virus està replicant “molt” i que la vacunació ha de ser global, perquè no apareguin noves variants, sobretot que puguin acabar escapant de les vacunes actuals.\nPedro 07/07/2021 10:32 pm\nInflables. Que no da para más. Hay otras cosas más importantes que la salud del pueblo.


Viquipèdia/La Viquipèdia a classe/Projectes pedagògics emprant Viquipèdia - Viquillibres\nViquipèdia/La Viquipèdia a classe/Projectes pedagògics emprant Viquipèdia\n< Viquipèdia | La Viquipèdia a classe\n1 Viquipèdia com a font d'informació\n1.1 Cerca d'informacions i plagi\n1.2 Què es pot aprendre de la Viquipèdia en tant que lector?\n2 Què es pot aprendre de la Viquipèdia en tant que redactor-contribuïdor?\n2.1 Aprendre la dinàmica col·laborativa i aprendre d'aquesta dinàmica\n2.2 Aprenentatge per l'experimentació de la lògica col·laborativa\n3 Exemples i suggeriments de projectes pedagògics\n3.1 Diverses vies possibles\n3.2 Ancoratge del projecte a la zona o als interessos dels redactors\n4.1 Ecociutadania, ètica\n4.3 Límits pedagògics\n5 Exemples d'experiències pedagògiques\nViquipèdia com a font d'informació[modifica]\nLa idea que l'alumne es vegi impulsat a dubtar de les seves fonts, i tingui l'obligació de validar-les és particularment interessant per al professor. El prepara per a una investigació bibliogràfica pertinent. A més, creuar les fonts, validar les informacions, avaluar el grau de fiabilitat prepara les competències científiques, però prepara també a ser més autònom i menys vulnerable i crèdul a la vida.\nL'alumne que hi treballa comprèn de pressa que la Viquipèdia no és mai una font absoluta que es pugui copiar sense reflexionar; això a la fi és més aviat positiu en un enfocament pedagògic. Així el copiar-enganxar és doblement arriscat:\nni el professor, ni la Viquipèdia no accepten el plagi i això s'explica de manera equilibrada;\ncadascun resta responsable in fine de la comprovació de les fonts i de l'ús que fa de la informació.\nEn canvi, en la mesura que s'encoratja a referenciar els articles, tots els elements per jutjar una informació i la seva neutralitat eventualment poden ser presents en un article. Així una universitat americana (Middlebury College) fa que s'utilitzin els articles de la Viquipèdia com a punt de partida d'una investigació bibliogràfica.\nLa Viquipèdia pot servir així de base com a bon exemple del camí de cerca d'informació en l'univers d'informacions que és Internet. Allò pot desviar d'una visió clàssica de la cerca d'informació en obres com són els diccionaris i les enciclopèdies, però permet posar un peu en l'univers més canviant dels àmbits en constant evolució, com sobretot l'àmbit de les tecnologies de la informació.\nCerca d'informacions i plagi[modifica]\nQuin és el problema que hi trobem amb el plagi? En principi, estem contents que l'alumne ens lliuri una informació de valor. Ha demostrat així una certa capacitat de cercar informació.\nLlavors, hi ha dos casos:\nSi la informació no és pertinent, quedem decebuts i podem fàcilment detectar la impostura. L'alumne ha comès l'error de no validar la pertinència de les seves informacions. O bé no ha comprès la pregunta, o bé ha estat massa mandrós per intentar comprendre-la.\nSi la informació és pertinent, i "oblida" citar les seves fonts, intenta que se l'avaluï en base a un treball que no és el seu. Aquí encara hi ha dos casos:\nSovint, es pot tractar d'un error d'apreciació, sigui perquè podia haver comprès que la consigna era retornar la informació demanada, sigui perquè no ha après a citar correctament les seves fonts. El professor havia expressat clarament el que esperava? I d'altra banda, l'alumne no haurà trobat de vegades professors que ja han quedat satisfets amb aquest resultat?\nLa noció de plagi no es verifica més que si l'alumne és conscient que l'objectiu de l'exercici és subministrar al resultat d'una reflexió de part seva, i per tant que el seu nivell de competència en gestió de fonts documentals era suficient i que la demanda del professor era clara.\nQuè es pot aprendre de la Viquipèdia en tant que lector?[modifica]\nEn primer lloc, la Viquipèdia és malgrat tot una font d'informació important. Certs articles són excel·lents síntesis sobre assumptes extremadament variats, i això es dóna particularment en els assumptes d'interès de les joves generacions.\nPerò igual que s'ha après a anar més enllà del diccionari quan érem petits i fins i tot encara que continua sent un company indispensable, cal saber prendre distància amb la Viquipèdia. Aprendre a citar, referenciar les fonts, a no fer plagi. Aprendre a avaluar la pertinència d'una font. D'altra banda el nombre de referències en un article és un bon indicador de la seva serietat.\nAixí, per mimetisme, es pot comprendre com construir un document digne de serietat.\nQuè es pot aprendre de la Viquipèdia en tant que redactor-contribuïdor?[modifica]\nL'estructura, els principis de gestió i de funcionament de la Viquipèdia i el seu mode de gestió interna dels conflictes són propers als de la democràcia participativa, cosa que ja és en si mateix molt pedagògic.\nAprendre la dinàmica col·laborativa i aprendre d'aquesta dinàmica[modifica]\nTots els contribuïdors experimentats diuen que la Viquipèdia és una molt bona escola de modèstia i de responsabilització; tant per als alumnes i els seus professors, com per a tots els contribuïdors que duren, i també per a tot contribuïdor d'alt-nivell. Aquests últims han d'explicar de manera simple dades de vegades complexes, sota pena de ser convidats a reformular més clarament la seva exposició.\nLa Viquipèdia és una escola de modèstia. No se signen els articles o les modificacions (però se signen les afirmacions, interrogacions o respostes a la pàgina de discussió). Cadascun ha de respectar els principis fundadors del projecte Viquipèdia. Cada redactor ha d'acceptar que els seus articles o modificacions siguin referenciats, contradits o en el seu moment modificats. Això imposa a cadascun argumentar clarament, precisar o aclarir el contingut dels articles i de les modificacions. Es pot discutir a la pàgina de discussió de cada article, a la pàgina dels contribuïdors registrats o a pàgines dedicades. La tolerància és aquí més difícil del que sembla de vegades, sobretot quan es creu ser especialista d'un tema. Forçar-se a explicar un punt de vista és, en general, un bon mitjà d'aclarir-lo, fins i tot de modificar-lo.\nAprenentatge per l'experimentació de la lògica col·laborativa[modifica]\nL'alumne i el professor poden descobrir els interessos mutus, els beneficis compartits (i l'«efecte bola de neu») del treball col·laboratiu, ben conduït. Per exemple, en un taller d'aplicació de la Viquipèdia en l'aprenentatge d'idiomes impartit per l'associació Amical Viquipèdia, una noia que estudiava català volia escriure un article sobre unes postres típiques del seu país. Va començar escrivint-lo en francès que és la llengua en que havia estudiat a l'escola i que coneixia millor que el català. Després el va anar traduint al català. En tornar a accedir a l'article en francès, encara que només havien passat uns minuts des que l'havia gravat, es va trobar que algú ja hi havia posat una fotografia molt ben feta d'un plat amb les postres. Un cop acabat l'article poc després algú altre li havia corregit les faltes d'ortografia de forma que va poder veure on s'havia equivocat.\nLa lògica col·laborativa es pot comprendre de dues maneres complementàries: via un enfocament teòric (més difícil per a un públic jove) o via l'experimentació. Vegem-los:\nFent un enfocament teòric: estudiar les 50 últimes modificacions fetes sobre un article (article bastant ric, article de qualitat, article científic o article molt polèmic), consultant i estudiant l'historial de la seva pàgina, o estudiar alguns exemples de contingut de pàgines de discussió pot ajudar a comprendre com es construeix col·laborativament un article de qualitat, i quins són els «consells» que ho faciliten i les «trampes» a evitar.\nFent un enfocament pràctic: experimentar llavors aquesta lògica creant o millorant concretament un verdader article és sovint més atractiu i pedagògic. És a més a més un factor de millora de la competència de redacció d'alumnes motivats. «Passar a l'acció» millorant la Viquipèdia és el millor mitjà de comprendre la seva lògica, ara no en una classe de 20 a 30 alumnes, sinó amb una comunitat de centenars de milers de contribuïdors directes o indirectes i de lectors potencials força més nombrosos.\nCom ho pot fer el professor per crear condicions que animin a l'alumne a passar a l'acció? L'avaluació (la nota) sovint no és la principal motivació, ja que l'avaluació de la contribució d'un autor en un grup és bastant difícil (per exemple el contingut qualitatiu o quantitatiu afegit per un alumne no diu res del treball fet abans per trobar la informació que queda sintetitzada en l'afegit). D'altra banda, és difícil afegir alguna cosa quan l'article és ja molt complet (per exemple un article de qualitat).\nEl principiant també es pot iniciar a la lògica col·laborativa a la pàgina de proves, que pot ser l'espai dels primers "cursos" (exemple: fer un glossari, proposar resums d'idees presentades pels participants, redactar un pla del curs...)\nExemples i suggeriments de projectes pedagògics[modifica]\nLa majoria de les modificacions fetes en el marc d'un taller o projecte pedagògic o de formació afecten un capítol, un article, i més rarament un grup d'articles de la Viquipèdia. Tots els exemples que s'esmenten més avall s'han de fer (tant si al treball se li posa nota com si no) sota el control dels professors i eventualment d'ajudats d'experts en la Viquipèdia que hauran sol·licitat (que poden per exemple validar un esborrany abans de publicar-lo o corregir l'article una vegada es consideri provisionalment acabat). Els que els ajuden no han de cedir a la temptació de fer en lloc dels estudiants les operacions de què tenen eventualment el costum de fer (categorització, enllaços interns, referenciar...), sinó ajudar-los a experimentar el camí col·laboratiu i la recerca de qualitat.\nSuggeriment: En el cas d'un article d'alt nivell (síntesi o vulgarització d'una tesi doctoral molt tècnica per exemple), l'article final pot eventualment assenyalar (en el seu historial o a la seva pàgina de discussió) la data de validació, fins i tot un enllaç directe cap a l'última versió validada per un expert, l'autor de la tesi. El professor contribueix així ell mateix a millorar l'eina que és la Viquipèdia. Nombrosos professors (retirats o durant el seu temps lliure) són ja lectors i correctors de la Viquipèdia. Aquí la diferència és que fan aquest treball directament i "col·laborativament" amb els alumnes (i eventualment amb altres contribuïdors), per a l'interès general i no només per al curs anual dels seus alumnes.\nDiverses vies possibles[modifica]\nHi ha diversos enfocaments possibles, segons l'edat dels alumnes, el temps a dedicar al projecte i l'abast del projecte:\nEl professor confia a cada alumne la missió de crear el seu propi article (o un paràgraf il·lustrat en cas dels més joves o de manca de temps) per aprendre i posar en practica totes les etapes d'un article; des de la recerca de fonts fins a l'edició final passant per l'exploració del context i la selecció d'informacions pertinents, útils i verificables.\nEl professor proposa a un grup (o alguns subgrups ja iniciats al funcionament de la Viquipèdia) de repartir entre els alumnes les diferents tasques i etapes de creació d'un o diversos articles... amb la particularitat que després cadascun explica i discuteix amb el grup el que ha fet, per què i com.\nÉs possible i interessant per a un professor o grup d'alumnes seguir i millorar un mateix projecte any rere any.\nEl professor proposa un exercici escrit (individual o en grup) sobre un tema concret, en forma d'un esborrany de pàgina o de paràgraf de la Viquipèdia, a posar en línia una vegada corregit i validat (amb enllaços interns o externs i fonts a inserir correctament).\nIdealment el tema escollit ho ha de ser pel professor i l'alumne, per exemple de una llista d'articles a crear.\nEn certs àmbits ja ben coberts per la Viquipèdia, crear una pàgina pertinent és cada vegada més difícil. En altres àmbits falten els articles, però serà difícil per als alumnes de trobar fonts per redactar-los. És el cas, per exemple, d'artistes antics poc coneguts, fauna i flora rara o comuna però poc estudiada fins avui.\nPer constituir una llista de temes es poden cercar els enllaços vermells a la Viquipèdia o reflexionar sobre els articles que a un li agradaria trobar sobre la seva disciplina, i que no han estat encara creats. Finalment és possible consultar les categories o articles de la versions en anglès, francès o castellà de la Viquipèdia i proposar les traduccions o articles homòlegs per la Viquipèdia en català.\nAncoratge del projecte a la zona o als interessos dels redactors[modifica]\nLa motivació dels alumnes, joves o menys joves, es pot reforçar amb un ancoratge local del projecte, o per la tria d'un tema que els interessi particularment. Per exemple:\ncompletar una pàgina existent (la del municipi, la comarca o el país, per exemple) en els seus aspectes d'història, geografia, geologia, cultura, arqueologia, paleontologia, economia, etcètera; o\ncrear una pàgina sobre l'entorn: el bosc proper, la reserva natural més propera, la xarxa hidrogràfica (riu, riera, llac i la seva història, la seva fauna i flora, etcètera);\ncrear una pàgina (o completar-la) sobre un personatge històric local o que ha marcat la història local, o sobre un monument destacable, un arbre destacable, una estructura geològica destacable;\nfer fotografies el més pertinents possible del municipi i dels monuments i paisatges propers, acompanyar d'una llegenda aquestes fotos (en un bon català, però també en anglès, francès, italià o castellà) i aprendre a carregar i classificar aquestes imatges en les categories de Wikimedia Commons per tal de fer-les accessibles a tothom, enllaçar-les a l'article o als articles que correspongui; també és important constituir a Wikimedia Commons un fons de fotografies antigues pertinents i lliures (aconseguint un permís del propietari dels drets, o digitalitzant una foto de més de 70 anys, o arribant a un acord amb l'arxiu fotogràfic); d'aquesta manera una escola amb el pas del temps pot constituir el seu propi petit observatori del paisatge;\ncrear una pàgina sobre un esdeveniment distingint al municipi (a condició de disposar de documentació suficient, verificable; i que aquest esdeveniment respongui als criteris de notabilitat de Viquipèdia).\nLes escoles i els centres de formació especialitzats podran contribuir a enriquir l'enciclopèdia segons les seves competències i centres d'interès:\nUna escola tècnica podrà, sota el control del professor, inserir a la Viquipèdia o a Wikimedia Commons les fotos o esquemes pertinents, o explicacions tècniques útils (com els col·laboradors de Josep Espasa i Anguera ho varen fer a començaments del segle passat a l'Enciclopèdia Espasa que estava il·lustrada amb nombrosos gravats tècnics)\nEls químics o físics poden millorar les pàgines relacionades amb els temes que estudien.\nEstudiants d'història poden, amb els seus professors, verificar o completar pàgines de la Viquipèdia corresponents al seu programa; igualment en geografia, etcètera.\nEstudiants de botànica podran completar les pàgines generals consagrades a la flora i a les espècies animals associades a cada planta o grup de plantes (pol·linitzadors, patògens, simbionts, etc.).\nEstudiants de geologia podrien completar les pàgines especialitzades.\nEstudiants de lletres poden completar els articles relatius als autors clàssics o moderns poc coneguts.\nUn enorme però apassionant treball espera als estudiants de biologia, que podran així produir i posar al dia l'eina que no han gosat encara somiar: una enciclopèdia del món viu, actualitzada al ritme del progrés del coneixement, que és en aquest àmbit molt ràpid en genètica i bioquímica.\nEls estudiants de veterinària podrien completar els articles sobre les zoonosis, l'anatomia animal, i llistar les malalties referents als animals domèstics o de cria.\nEls estudiants d'una escola de grafisme o de Belles Arts podran contribuir al taller gràfic de la Viquipèdia i millorar-ne la qualitat visual o la il·lustració dels articles en relació amb les arts.\nExemple. El projecte P8 és un taller organitzat pel departament d'Arts Plàstiques de la Universitat París 8, que des de fa diversos anys convida als estudiants a completar les pàgines de la Viquipèdia consagrades a les arts plàstics i a la història de l'art (incloent art digital, disseny, arquitectura, cinema, etc.). Cada estudiant s'inicia així en el treball col·laboratiu, i ha de crear almenys un article recolzant-se en la documentació existent, i eventualment trobant l'artista en qüestió, si encara és viu.\nEstudiants de llengües, sols o en grup es poden exercitar a traduir i millorar articles o llegendes d'il·lustracions (a Wikimedia Commons; per exemple amb les 100.000 fotos de l'arxiu alemany oferts a Wikimedia que necessiten una traducció, almenys en català i en anglès)\nEn ocasió d'una exposició oral, el professor pot proposar als alumnes presentar el contingut d'aquesta exposició en forma d'article o de paràgraf de la Viquipèdia, el que permet als alumnes iniciar-se a la recerca d'il·lustracions lliures, a donar un format adaptat a internet, a referenciar, etcètera, i que permet a la classe conservar un rastre d'aquesta exposició que podrà eventualment ser completada els anys següents.\nUn projecte també pot completar-se amb recursos (imatges, sons, música, gràfics...) emmagatzemats en un altre wiki complementari. Per exemple, es pot crear o completar una nova categoria a Wikimedia Commons (base de dades d'imatges i altres fitxers multimèdia de la Viquipèdia) per dipositar-hi i classificar-hi –acompanyades d'una llegenda (almenys en català i en anglès, si és possible)– les imatges que no es poden incloure en un article a falta de lloc. D'aquesta manera s'evita sobrecarregar-lo (en termes d'amplada de banda de transmissió de dades).\nLa noció de treball col·laboratiu, de repartiment de recursos culturals i de coneixement és unànimement reconeguda pel seu interès en termes ètics i de ciutadania.\nLa Viquipèdia presenta l'interès de proposar un corpus multilingüe on la informació està concentrada, és més fàcil de trobar, conservar i verificar que en els milions de blogs, pàgines personals i breus de diaris no referenciats. Aquest corpus, d'alguna manera autoconstruït i automantingut, és cada cop més referenciat i verificable (i ho serà encara més i millor a mesura que professors i universitaris es van implicant per acompanyar la seva evolució).\nComprendre (pel fet de haver-hi contribuït) la utilitat i l'acumulació de treball que representa un article de la Viquipèdia pot incitar certs alumnes a no tenir més ganes d'intentar "destrossar" el projecte o el treball dels seus camarades. És un aprenentatge del respecte d'altri que és necessari a la vida social.\nPerò, com ho testimonien les pàgines de discussió dels articles, no tot s'hi fa fàcilment ni sense topades: aprendre a construir el consens, a escoltar els arguments dels altres, a confrontar i afinar els arguments, a resoldre de manera no violenta conflictes d'edició, les divergències d'interpretació i els desacords, és certament una de les virtuts del treball col·laboratiu. Tanmateix no és recomanable submergir alumnes encara inexperts en un conflicte d'edició, però ensenyar-los i explicar-los com es pot resoldre un conflicte d'edició és igualment pedagògic.\nLes millores haurien de permetre reduir l'empremta ecològica i energètica de la Viquipèdia. És també un missatge que els professors poden donar als estudiants. Causar el mínim impacte possible, vigilar la sobrietat i l'adequació dels texts i il·lustracions, redactar els esborrany abans de posar-los en línia estalvien amplada de banda de comunicacions, espai de memòria als servidors, energia i recursos naturals. La contribució de les xarxes i sistemes informàtics a la degradació del medi ambient i al canvi climàtic no és més menyspreable. Professors i alumnes poden intentar reduir-la via un treball més eco-racional a la Viquipèdia.\nEl treball col·laboratiu i compartit no prohibeix una certa emulació permesa per la participació en els concursos o projectes d'articles etiquetats articles de qualitat.\nNo es tracta de superar algú o altre, sinó simplement de tenir el plaer de ser reconegut per haver contribuït a millorar alguna cosa que es pot assemblar a un bé comú; una eina de cultura compartida.\nLa Viquipèdia encara està en la seva primera joventut. Els seus principals límits poden, com ja s'ha vist, ser trumfos. Vegem-ne alguns amb els que es trobaré el professor:\nEl nombre d'articles nous disminueix naturalment a mesura que l'enciclopèdia es completa, i serà sens dubte més difícil completar les pàgines ja riques en les grans qüestions.\nUn grup d'alumnes massa gran és més difícil de seguir, però un de massa petit produeix menys interaccions.\nLa maduresa i les competències dels alumnes influiran en la velocitat d'avanç i la qualitat de les seves contribucions. Com en tot projecte col·laboratiu, alumnes més interessats amb l'eina o el projecte es poden aïllar o avançar el grup, i inversament alumnes poc acostumats o menys interessats es poden distanciar. De vegades és difícil ajudar cadascun a descobrir i expressar les seves competències en un grup.\nCerts professors o certs estudiants són especialistes o experts en la seva disciplina. Quan debuten a la Viquipèdia s'arrisquen a veure qüestionades les seves contribucions (per exemple si no són acuradament referenciades) esborrades per altres autors menys competents o menys "al dia" que ells en el seu àmbit. Es recomana a aquests especialistes demanar consell a un administrador abans d'introduir contingut molt complex en un article, normalment tot just crear un compte un usuari expert dóna la benvinguda, els especialistes es poden adreçar a ell perquè els ajudi en les primeres contribucions. Posar-se a l'abast del major nombre (vulgarització) és també molt pedagògic, fins i tot per a un expert.\nExemples d'experiències pedagògiques[modifica]\nVegeu alguns exemples d'iniciatives i experiències pedagògiques:\nhttp://fr.wikipedia.org/wiki/Wikipédia:Projets_pédagogiques, en francès\nhttp://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:School_and_university_projects, en anglès\nObtingut de «https://ca.wikibooks.org/w/index.php?title=Viquipèdia/La_Viquipèdia_a_classe/Projectes_pedagògics_emprant_Viquipèdia&oldid=44665»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 feb 2015 a les 19:45.


La Universitat Autònoma de Barcelona guanya la IX Lliga de Debat Universitari - Xarxa Vives d'Universitats\nImatge general del Paranimf de la UB durant la final (Fotos: UB).\nBarcelona, Castelló de la Plana, Palma.- 12/04/2012.- L’equip de la Universitat Autònoma de Barcelona s’ha imposat avui a la final de la IX Lliga de Debat Universitari a l’equip de la Universitat de Barcelona. El Paranimf de la UB ha acollit la fase decisiva de la novena edició de la competició de dialèctica de la Xarxa Vives, que s’ha desenvolupat des de dilluns 8 en torn al tema «El dret a l’assistència sanitària ha de ser universal?» amb la participació de 12 equips de les universitats d’Alacant, Abat Oliba CEU, Autònoma de Barcelona, Barcelona, Internacional de Catalunya, Jaume I, Lleida, Politècnica de Catalunya, Pompeu Fabra, Ramon Llull, Rovira i Virgili i Vic. A les semifinals, realitzades aquest matí, l’equip de la UAB s’havia imposat al de la UA i la UB havia superat la URV. L’equip de la UAB havia arribat a la final en les 2 edicions precedents i havia perdut davant les universitats Ramon Llull i Pompeu Fabra, respectivament.\nImatge de l’equip de la UB, subcampió de la IX Lliga de Debat Universitari (Fotos: UB).\nImatge del jurat d’honor de la IX Lliga de Debat Universitari (Fotos: UB).\nTags:alumnes, competició, dialèctica, Estudiants, Lliga de Debat


Orfeó Gracienc :: Escola de Música\nEscola autoritzada pel Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya per a impartir ensenyaments musicals fins el quart curs de nivell mitjà.\nL’Escola de Música i Dansa de l’Orfeó Gracienc arrenca de la tradició de l'Orfeó Gracienc de donar una formació musical als cantaires que des de l’any 1904 han anat formant l’entitat. L’actual escola, creada el 1975 pel mestre Antoni Perez i Simó, va néixer en interpretar i conduir la demanda musical dels cantaires de l'Orfeó Gracienc, no debades el mateix mestre Pérez i Simó era també el director de l'Orfeó Gracienc. L'Escola de Música i Dansa de l'Orfeó Gracienc, ja sigui per la seva natura intrínseca, per la seva tradició, per l'entitat on està inserida té unes potencialitats i unes possibilitats de formació que la fan, per definició, diferent de qualsevol altra escola. L'escola disposa de tots els serveis i espais\nque l'Orfeó Gracienc posa a la seva disposició per tal de dur a terme les seves activitats de forma qualitativa al servei de l'alumnat i del professorat, així disposa d'Auditori, sales d'assaig, sales insonoritzades, i espais diversos per donar resposta a totes les necessitats formatives.\nL'escola presenta tres premisses bàsiques que desenvolupa posteriorment a través dels seu projecte pedagògic i curricular. La primera premissa ve donada per la continuïtat de la seva funció original amb la particularitat intrínseca del cant coral de l’entitat com una línia de treball al servei de l’objectiu fundacional de l’entitat, el cant coral, d'acord amb la línia musical del conjunt de l'entitat. Com a segona premissa l’oferta d’uns ensenyaments reglats per als aprenentatges musicals d’acord amb els programes educatius que marquen les lleis educatives. Com a tercera premissa el desenvolupament de la funció social de la música sobretot en relació a l’ensenyament no reglat i les demandes específiques de formació d'acord amb les particularitats de cada alumne. L'escola proposa diversos itineraris formatius per a que tothom pugui aprendre i, sobretot, gaudir de la música. Així si inicialment els usuaris de l'escola eren principalment orfeonistes i persones vinculades a l'entitat, de seguit - gràcies a l'interès del director Antoni Pérez i Simó en aconseguir que aquells que passaven per les aules, a més d'aproximar-se al coneixement en l'ús de la música, poguessin obtenir el reconeixement acadèmic oficial que els pertocava - l'escola incorporà alumnes de procedències ben diverses.\n>> Inici Escola de Música


Fem un salt temporal i ens retrobem a la Cort d’honor de 1951 trenta-quatre anys després, en 1985, quan es van reunir de nou les distintes generacions de dames per a la celebració de la Segregació, en 1985. És una imatge de la processó que es va celebrar la vesprada del diumenge 14 de juliol d’eixe any, com a cloenda de les festes de la Segregació (del 6 al 14 de juliol).\nEste any els van tornar a fer bandes a totes, ara més amples i pomposes.\nEl mateix grup sobre l’escenari que es va muntar davant de l’església per a l’Ofrena floral a la Mare de Déu del Niño Perdido. L’arranjament floral és espectacular, incloent ramells, cistelles i objectes folrats com la guitarra que es veu en primer plànol. El tapís de darrere és un disseny del gran Antonio Marco, el Pintor de les Alqueries, que sempre ha estat integrat en la vida social del seu poble.\nDelfina posa com una professional davant de l’escena, ben acompanyada pel seu germà Paco. Sobre l’escenari s’acomoden les festeres titulars d’eixe any (ja vestides de castelloneres) i una colla de xiquetes i xiquets amb vestits típics del folklore local.


Magisterio Nº 12141 Edición Com. Valenciana by Grupo Siena - Issuu\nComunitat Valenciana / Miércoles, 13 de septiembre de 2017 / Nº 12.141\nComunitat Valenciana P11-24 Plurilingüisme: Nous programes P11\nLa Conselleria blinda el plurilingüisme en tres anys amb un decret llei La Conselleria d’Educació ha publicat un decret llei per a adaptar el decret de plurilingüisme a la suspensió judicial. Est decrete llei, que estableix\ntres nous programes lingüístics, s’aplicarà en les aules de tres anys, mentre que a la resta de cursos no canvia el programa.\nDimecres, 13 de setembre de 2017 / Nº834\nEducar: Normativa: Desafiar als alumnes per a Taulell amb el resum crear un producte legislatiu de la setmana\nConsultori: Com esbrine l'edat per a demanar la jubilació?\nTres nous programes per a esquivar la suspensió establits en aquest Decret llei. La relació dels 1.385 centres educatius es troba en l’Annex 1 d’aquesta norma.\nLa Conselleria publica un decret llei per al primer curs del segon cicle d’Infantil Redacció València provira@magisnet.es\nEl Ple del Consell ha aprovat el Decret llei que regula el programa lingüístic que s’aplicarà el curs 2017-18 en el primer curs del segon cicle d’Educació Infantil, és a dir, a les aules d’Infantil de tres anys i en les aules experimentals de dos anys. La resta de cursos d’Educació Infantil, Primària, Secundària i Batxillerat continuen en els programes educatius que tenien establits en el curs 201617. El Decret llei compleix els objectius que la Generalitat ha volgut assolir: seguretat en l’inici de curs per a l’alumnat, les famílies i el professorat valencians i el compliment de les decisions judicials. El Consell ha determinat aquesta mesura per a garantir a l’alumnat, a les famílies i als docents un inici de curs amb normalitat, que no els supose fer cap canvi. És un instrument normatiu per a garantir l’elecció del centre educatiu que havien triat les famílies d’alumnes d’aules experimentals de\nEl conseller d’Educació, Vicent Marzà, presentà el decret llei després del Ple del Consell. dos anys i d’Infantil de tres anys en el període de matriculació, i també un element per a garantir la bona organització interna per part dels equips directius i docents. És, per tant, una norma que assegura l’inici de curs amb seguretat jurídica tant per a les famílies i l’alumnat com per al professorat. Aquesta mesura, a més, s’ha pres complint les determinacions judicials que han deri-\nvat en la suspensió cautelar del Decret 9/2017, aprovat en Ple del Consell el 27 de gener de 2017. El Decret llei entrarà en vigor en el moment de la seua publicació en el DOGV. Les Corts valencianes tenen 30 dies naturals per a convalidar la norma i ho faran abans que l’alumnat valencià inicie el curs escolar. Així mateix, estarà en vigor durant el curs 2017-2018.\nEls tres programes lingüístics que recull la norma responen a la tria de centre i la distribució curricular que van realitzar les famílies en la matriculació dels seus fills i filles de dos anys en aules experimentals i en Infantil de tres anys. En aquest sentit, a cada escola sostinguda amb fons públics amb aules experimentals de dos anys i aules de tres anys li correspon un dels programes\nTres nous programes El Programa plurilingüe A s’assigna als centres que han ofertat en la matrícula del pròxim curs en aules experimentals de dos anys i en Infantil de tres anys una distribució curricular que conté entre 16 hores 30 minuts i 18 hores 30 minuts en valencià; quatre hores en castellà, i de zero a dos hores en anglés. Aquest programa s’establirà en les aules de dos i de tres anys del 54% dels centres educatius. El Programa plurilingüe B correspon als centres que han ofertat entre huit i nou hores en valencià; entre 11 hores 30 minuts i 14 hores i 30 minuts en castellà, i de zero a dos hores en anglés. Aquest programa s’establirà en les aules de dos i de tres anys del 30% dels centres educatius. El programa plurilingüe C s’assigna a les escoles que imparteixen quatre hores en valencià; entre 16 hores 30 minuts i 18 hores 30 minuts en castellà, i de zero a dos hores en anglés. Aquest programa s’establirà en el 16% dels centres. Pel que fa a la resta de cursos a partir de quatre anys, segueixen vigents els programes del curs passat.\nUn decret llei urgent però sense assumir responsabilitat Després de cent dies d’incertesa després de conèixer-se la primera de les suspensions cautelars al decret de plurilingüisme, la Conselleria d’Educació ha trobat–o almenys donat a conèixer– la solució tècnica per a començar el curs amb tranquil·litat: l’aprovació d’un decret llei que estableix tres nous programes lingüístics equivalents als suspesos pels tribunals per a les aules de tres anys. La resta de cursos aplicaran els mateixos programes lingüístics que fins ara, segons el decret del Partit Popular de 2012. La solució normativa proposada per l’Administració només es justifica per la urgència de l’inici de curs. A més, la Conselleria elimina qualsevol distinció amb l’anglès en qualsevol dels tres nous programes lingüístics. La Conselleria, així, conjuga les seues dues obligacions: complir les sentències i donar tranquil·litat a famílies, centres i professors. Que aquest decret llei permeta arrancar el curs no oculta la responsabilitat política de la Conselleria d’Educació. Malgrat les seues declaracions, la principal responsable del decret anul·lat és l’Administració. Aquesta no pot justificar la validesa del seu model amb l’esperança que no siga recorregut. Si el decret no tinguera fissures, res d’això no haguera succeït.\nSuplement Professional DIMECRES, 13 DE SETEMBRE DE 2017\nEls centres públics d’adults podran acreditar el certificat A1 de valencià VALENCIÀ\nLa Conselleria publica la nova normativa. També, les universitats públiques\nRedacció València valencia@magisnet.com\nLa Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport ha publicat la resolució per la qual s’estableixen els criteris per a acreditar i expedir el nou certificat de nivell A1 de coneixements de valencià per la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià. Es tracta d’aquesta manera de modernitzar i adequar l’acreditació de coneixements del valencià al Marc Europeu Comú de Referència per a les Llengües, tal com va anunciar el mes de gener passat el conseller d’Educació, Vicent Marzà, el qual va destacar que el principal objectiu del nou model és “ajudar la gent a parlar i escriure en valencià, atés que s’aplica un enfocament clarament comunicatiu que incentiva l’ús de la llengua”. En aquest sentit, la nova concepció de les acreditacions pretén facilitar l’accés al coneixement i a l’ús quotidià del valencià; afavorir la inclusió social i cultural de la població adulta dins de la realitat sociolingüística i historicocultural valenciana; al mateix temps que cohesionar cultura, territori i societat. Mitjançant el Certificat de Nivell A1 d’usuari bàsic del valencià s’acreditarà un domini molt bàsic d’ús de la llengua, que permet atendre les primeres necessitats comunicatives en situacions molt quotidianes.\nAquest nou certificat de valencià es podrà obtindre als centres públics d’Educació d’adults. MAGISTERIO La formació i avaluació del Nivell A1 de Coneixements del Valencià recaurà en els centres públics de formació de persones adultes dependents de la Conselleria; les entitats locals que disposen de personal tècnic amb les funcions pròpies de la promoció lingüística; i les universitats públiques valencianes. Aquests centres i entitats tenen un termini de 15 dies a partir de l’endemà de la publicació de la resolució en el DOGV per a sol·licitar l’autorització de la Conselleria per a poder impartir la formació corresponent.\nLa Generalitat convoca les beques salari per a universitaris de 2017-18 UNIVERSITAT La Conselleria d’Educació ha publicat la convocatòria de les beques salari lligades a la renda per a la realització d’estudis universitaris destinades als estudiants de les universitats públiques valencianes per al curs 2017-18. El termini de presentació de les sol·licituds per a aquesta nova modalitat d’ajudes, a les quals es destinaran 8.700.000 euros, finalitzarà el 6 d’octubre. La beques salari s’adrecen als alumnes que inicien per primera vegada els estudis universitaris en el curs 2017-2018, així com als alumnes beneficiaris d’aquestes ajudes en la convocatòria del passat any.\nCarta de un interino sin capacitación lingüística\nEls beneficiaris disposaran d’un salari de fins a 600 euros mensuals per curs, que contribuirà a finançar la despesa que genera dur a terme estudis universitaris i impulsarà l’economia de les famílies amb escassos nivells de renda. En aquestes ajudes, el llindar de renda que s’estableix per a famílies de quatre membres és de fins a 18.081 euros, i l’alumnat beneficiat s’haurà de comprometre a complir el rendiment acadèmic establit en la convocatòria. L’objectiu de les beques salari és evitar l’autoexclusió i garantir que els estudiants que inicien els estudis puguen acabar la seua formació universitària amb un salari destinat a formar-se, segons informa la Conselleria.\nEls centres i entitats sol·licitants autoritzats per la Conselleria per a poder impartir la formació de nivell A1 realitzaran un curs gratuït amb una duració mínima de 60 hores, tenint en compte els objectius i els continguts del certificat d’aquest nivell establits en la resolució de la Conselleria. Una vegada conclòs el curs formatiu, el centre corresponent serà l’encarregat d’enviar a la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià la relació de persones aptes, després d’això la Junta registrarà i expedirà el Certificat de Nivell\nA1, i l’enviarà per correu electrònic a la persona interessada. Finalitat de l’avaluació La finalitat de la prova que realitzaran les entitats autoritzades és avaluar si es té un domini de l’ús de la llengua general per a atendre les necessitats comunicatives més bàsiques en situacions molt quotidianes. La persona que opta a aquest certificat ha de ser capaç de comprendre i utilitzar expressions quotidianes i familiars i frases molt senzilles encaminades a satisfer les primeres necessitats, com presentar-\nse i presentar una tercera persona; formular preguntes sobre detalls personals com on viu, la gent que coneix i les coses que té, i poder respondre, i interactuar d’una manera senzilla. Per a poder participar en aquests cursos, dirigits a persones sense coneixements de valencià o amb coneixements molt bàsics, els alumnes han de ser majors de setze anys; en el cas dels centres d’FPA, han de ser majors de díhuit anys, sense perjudici de les excepcions per a persones majors de dèsset anys que determina la legislació vigent.\nUGT demana que s’anul·len les adjudicacions d’FP INTERINS El sindicat UGT ha reclamat a la Conselleria d’Educació que rectifique l’exigència del requisit lingüístic al professorat interí d’FP. El sindicat ha demanat en un comunicat que s’anul·len els actes d’adjudicació de places docents efectuats en les tres direccions territorials d’Educació, “per les irregularitats comeses i la falta fins i tot de compliment de la legalitat vigent”. Segons UGT, aquesta situació ha provocat que, especialment en la direcció territorial d’Alacant, “la immensa majoria de les vacants oferides de FP s’hagen quedat sense adjudicar, en canviar-se el criteri d’adjudicar aquestes places a meitat del procediment”. El\nsindicat exigeix a la Conselleria que, a més d’anul·lar aquest procediment d’adjudicació “massiva” de places docents, la majoria d’elles de FP, modifique i rectifique els criteris que es demanen per a ocupar-les. Així, considera que el sistema de catalogació amb el requisit de capacitació en valencià d’aquests llocs docents i la seua exigència al professorat que ha d’ocupar-los ha resultat “un total i absolut fracàs, impossible de complir-ho”. Segons UGT, hi ha professorat que tècnicament està “perfectament qualificat”, té experiència i no pot ja treballar aquest curs en mancar del requisit del valencià, situació que és “social i laboralment injusta i inassumible” pel sindicat. UGT lamenta que a pocs dies de començar el curs escolar hi ha\nprofessors tècnics i professionals de la seua especialitat sense treball per no tenir la capacitació en valencià, amb “més d’1.200 docents en aquesta situació”. El sindicat planteja que s’amplie en almenys un curs escolar o dos la moratòria concedida al professorat interí sense capacitació de les borses de treball dels cossos docent de Mestres, Professors d’Ensenyament Secundari i professors tècnics de FP, perquè puga continuar treballant. Així mateix, proposa que la Conselleria concrete el pla de formació que aquest professorat obligatòriament ha de seguir per a la seua capacitació, i que s’eximisca del requisit i la capacitació a tot el professorat major de 45 anys i amb una experiència mínima de deu anys.\nuando recibí su carta, señor Marzà, en contestación a la que le envié con registro de entrada del 29 de Junio de 2017, no pensaba que se dignaría a contestarme; se lo agradezco, pero, sinceramente le digo que su carta me causa pena, rabia e impotencia por la falta de sensibilidad y respeto hacia los .1200 interinos que se quedarán en el paro por culpa de la discriminación y empecinamiento por enfrentar a los valencianos por razón de lengua. Habla del acuerdo de interinos de 2010 y de cobrar los meses de julio y agosto, así como del cobro de los sexenios; le diré que lo anterior no deberían ser acuerdos, deberían ser derechos de los trabajadores. Por otro lado, señor Marzà, habla del periodo transitorio de la Orden 90/Noviembre 2013 y, a su vez, carga toda la culpa a la anterior Administración,…pues bien, usted sabe que las Órdenes tienen inferior rango que las leyes y que éstas, con voluntad política y sensibilidad hacia los colectivos más desfavorecidos, se pueden modificar para hacer justicia; pero ustedes no han querido hacerlo porque tenían y tienen muy claro su Política de imposición lingüística en toda la Comunidad valenciana. Finalmente, me recuerda que la Dirección general de Política Lingu ̈ística ofrece cursos intensivos en julio y agosto para facilitar el acceso al Requisito Lingu ̈ístico. ¡Increíble, no sólo nos mandan al paro, sino que además nos castigan con unos cursos “ insufribles” y con pocas posibilidades de superar! (que por supuesto estoy realizando con todo mi empeño e interés, aunque durante estos cuatro años se nos podrían haber ofrecido en los propios centros de trabajo, y cuyas pruebas se realizarán después de la no admudicación) ¡Toma sensibilidad y toma defensa de un colectivo ignorado y maltratado por la Administración que usted dirige con mano firme! Para terminar, me anima a que, cuando haya obtenido la titulación requerida, vuelva a seguir trabajando con ilusión… Le tengo que decir señor Marzà, que siempre he trabajado con “ilusión”, desde el primer día y que, aunque se lo agradezco, es una recomendación que no necesitamos, somos responsables. También tengo que decirle que usted no ha entendido nada del sentimiento colectivo que hay en la carta que le envié. Además de causar sonrojo por su actitud paternalista, no ha contestado a ninguna de las inquietudes y miedos de un colectivo maltratado, ignorado, vilipendiado, discriminado por la lengua. Vicente Jover Robles Profesor de Ed. Física\nDIMECRES, 13 DE SETEMBRE DE 2017 Suplement Professional\nEl curs 2017-18 comença amb més professorat per a menys alumnes al curs passat. En conclusió, hi ha un 10% més d’alumnes matriculats en aquest tram que el 2015. Pel que fa a la les infraestructures educatives, es compta amb setze centres nous acabats en dos anys de legislatura, dels quals cinc corresponen a les comarques d’Alacant, sis a les comarques de Castelló i cinc més a les comarques de València. En l’actualitat hi ha 18 centres en construcció: sis a les comarques d’Alacant, dos a les comarques de Castelló i 10 a les comarques de València.\nEl curs 2017-18 arranca per a 764.613 alumnes no universitari Redacció València provira@magisnet.com\nEl conseller d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, Vicent Marzà, ha presentat les principals xifres del curs 2017-18. El responsable d’Educació ha fet èmfasi en les directrius de treball del nou curs escolar, resumides en el lema L’alumnat és el centre. El conseller ha destacat que “aquest curs no només recuperem allò que s’havia eliminat amb les retallades de l’antic Govern, sinó que l’alumnat està actualment en millors condicions que abans del període de retallades. Un exemple és que inclús hi ha municipis que tenen una ràtio màxima de 23 alumnes per aula”. “Situem l’alumnat valencià al centre de l’educació, amb més inversió per alumne i més professorat a les aules, i tenim en compte, a més, que hi ha una davallada de la natalitat i que no per això deixem d’augmentar en pressupost i recursos. Ja és una realitat que l’Educació valenciana s’ha convertit en una eina que genera igualtat d’oportunitats”, ha afegit el conseller. Més inversió per alumne El curs 2017-18 arranca per a 764.613 alumnes des d’Infantil fins a Batxillerat. Per comarques, a les d’Alacant hi ha una previsió de 276.247 alumnes; a les de Castelló, de 90.917, i a les de València, de 397.447. En termes absoluts, aquest curs hi ha 12.000 alumnes menys, un 1,5% menys que el curs passat. Per comarques, suposa un 1,4% menys a Alacant i un\nPresentació de les dades de començament de curs a la seu de la Conselleria d’Educació a València. MAGISTERIO\nNoves reivindicacions de la Pública n n La Plataforma en Defensa de l’Ensenyament Públic del País Valencià es va concentrar a les portes de la Conselleria d’Educació per a iniciar el nou curs reivindicant la millora del sistema d’ensenyament públic i demandant una aposta molt més valenta per l’ensenyament públic per part del Govern de la Generalitat. Així, la Plataforma va demanar que la “Conselleria d’Educació ha d'avançar en la política de defensar l'escola pública front a la concertació de centres d’ensenyament, de limitar l’aplicació de la Lomce i de revertir les retallades”. A\nmés, segons aquesta entitat, “la Conselleria d’Educació ha de considerar les propostes de la Plataforma per l’Ensenyament Públic com a interlocutora de part de la comunicat educativa per a la millora constant de l’ensenyament públic, i desenvolupar moltes més accions que milloren les condicions de l'escola pública, de l'alumnat i les famílies i del professorat”. En eixe sentit la Conselleria ha d'atendre les peticions de la comunitat educativa com la reducció de la ràtio d'alumnat per aula i nivell i la reducció de les hores lectives del professorat.\nEl Consell aprova currículums de cinc cicles formatius d’FP FP\nLa Generalitat incorpora l’anglés en dos mòduls d’aquests cicles formatius El Ple del Consell ha aprovat els decrets pels quals s’estableixen els currículums dels cicles formatius de cinc ensenyaments professionals tant de Grau Mitjà com Superior. En concret, es tracta dels currícu-\nlums dels cicles formatius de Grau Superior de Tècnic en Assistència a la Direcció, Tècnic en Paisatgisme i Medi Rural i Tècnic en Animació Sociocultural i Turística; i els cicles de grau mitjà de Tècnic en Calçat i Complements de Moda i Tècnic en Operacions Subaqüàtiques i Hiperbàriques. En la definició dels currículums s’han tingut en compte les característiques educatives, socioproductives i laborals valencianes amb la finalitat de donar resposta a les necessitats generals de qualificació dels recursos humans per a in-\ncorporar-los a l’estructura productiva. Els currículums d’aquests cicles formatius, d’un total de 2.000 hores de duració, s’organitzen en dos cursos acadèmics. Els decrets aprovats estableixen els continguts i la càrrega lectiva completa dels mòduls professionals, incloent-hi el mòdul professional de Formació en Centres de Treball, que es realitzarà, generalment, en el tercer trimestre del segon curs del cicle formatiu. En els currículums dels cicles formatius de grau superior s’estableix, a més, un mòdul\n1,6% menys a Castelló i València. La ràtio mitjana de totes les etapes educatives se situa en 22,5 alumnes per aula. Per comarques: una mitjana de 22,6 alumnes a Alacant, de 21,8 a Castelló i de 22,6 a València. Aquesta dada confirma la progressiva baixada de ràtios des del 2015. Aquest curs hi ha un 12% més d’inversió per alumne valencià. A més, es consolida el programa Xarxa Llibres, la qual cosa ha permés a les famílies valencianes estalviar una mitjana de 300 euros per cada fill i filla amb la tornada a l’escola. A més, hi ha un 16% més d’alumnes que participen en els bancs de llibres del programa en el 100% dels centres públics i el 78% dels centres privats-concertats. L’alumnat valencià també es beneficia de l’augment de\nprofessional de projecte consistent en la realització individual d’un projecte de caràcter integrador i complementari de la resta de mòduls i que es desenvoluparà, amb caràcter general, durant l’últim trimestre del segon curs. Així mateix, la nova normativa regula aspectes com ara la càrrega lectiva i la distribució horària del cursos, els espais mínims i altres requisits dels centres formatius, la titulació del professorat i la integració de la llengua anglesa mitjançant la incorporació a dos mòduls dels que componen la totalitat dels cicles. De la mateixa manera, els decrets inclouen disposicions per a la transició dels alumnes que cursen estudis en cicles emparats per la Logse als nous currículums, amb l’habilitació de convocatòries específiques per a superar els mòduls\npressupost destinat a les beques menjador. D’una banda, cal recordar que el servei està ampliat als mesos de juny i setembre; de l’altra, que l’increment de pressupost respecte al 2015 és de més de 63 milions d’euros, la qual cosa suposa que aquest curs es té la previsió que se’n beneficie un 21% d’alumnes més que fa dos anys. Pel que fa a l’etapa de 0-3 anys, es demostren efectives les mesures adoptades per Educació amb l’objectiu que les famílies tinguen més possibilitats de matricular els fills i filles en aquest tram. Això es produeix gràcies a l’augment d’aules gratuïtes de dos anys i al Bo Infantil. Mentre que a l’Estat cau la matriculació en l’etapa 0-3 en 50.000 alumnes, al nostre territori s’augmenta en un miler els matriculats respecte\nMés professors En aquest curs es compta amb 68.327 docents a les aules valencianes. Són 1.443 més que en el curs passat. Cal destacar que en dos anys s’ha recuperat el 90% del professorat suprimit per les retallades de l’antic Govern, amb la recuperació de 4.508 llocs de treball docent. La recuperació de professorat té una especial incidència en els docents de reforç, ja que des del 2015 s’ha augmentat en un 75% la provisió de places per a una millor atenció a l’alumnat. Aquest curs s’ha arribat a la xifra de 2.112 docents, amb un pressupost de 85 milions d’euros, que suposa un 29% més que el curs passat. Així mateix, Educació té previst convocar 3.000 places d’oposicions per a Infantil i Primària per al 2018, de les 13.000 de diferents cossos que es té previst convocar fins al 2022.El pagament dels mesos de juliol i agost al professorat interí, amb una inversió de 90 milions d’euros, així com l’ampliació del permís de paternitat de quatre a sis setmanes i la progressiva baixada de ràtios suposen algunes de les millores en les condicions laborals del professorat. Una altra de les millores per als docents ha estat la reestructuració de la formació del professorat valencià.\nMarzà: “Complirem la previsió de construccions” INFRAESTRUCTURES El conseller d'Educació, Vicent Marzà, ha assegurat que compliran el seu compromís que abans del final de legislatura no hi haja cap col·legi íntegrament en barracons i que per a esta data la trentena de centres en aquestes condicions estaran acabats o en construcció. Marzà s'ha pronunciat així a preguntes dels periodistes sobre el retard del Pla d'Infraestructures escolars, després de presentar les dades de l'inici del curs 2017-18, i ha detallat\nque hi ha 16 centres acabats, 18 en construcció i desenes en procés d'adjudicació i d'altres en procés de revisió del projecte. “És el que vam dir i ho anem a complir: que tots els centres estiguen íntegrament en barracons, una trentena, estarien construïts o en construcció abans d'acabar la legislatura", ha afirmat. El conseller ha assegurat que volen millorar els processos administratius “que porten al fet que tot vaja en un temps que ens agrada” i ha defensat a més els treballs de millora dels centres que es duen a terme\nEducació convocarà 13.000 places docents a oposició fins a l’any 2021\nEl Consell baixa un 7% les taxes universitàries UNIVERSITAT\nLa Conselleria creu que la mesura beneficia al personal docent interí Redacció València provira@magisnet.com\nLa Conselleria d’Educació pretén la convocatòria de 13.000 places de lliure accés als cossos docents fins a 2021. D’aquesta manera s’oferiran 3.000 places per a Infantil i Primària a 2018 i 5.000 places per a Secundària i altres cossos docents per a 2019. L’any 2020 hi haurà oposicions per a 2.500 places de lliure accés de Secundària i altres cossos docents, i l’any 2021 hi haurà 2.500 places més per a Infantil i Primària respectivament. Ell secretari autonòmic d’Educació i Investigació, Miquel Soler, ha declarat que “tenim possibilitat d’incrementar el nombre de places que es convoquen de la funció pública per aconseguir l’objectiu de reduir la taxa d’interins al 8% en quatre o cinc anys.Pensem que és la millor manera d’acabar amb la inestabilitat de les plantilles, i fer que el professorat tinga un lloc de treball segur”. La Conselleria d’Educació pretén així donar major estabilitat a la plantilla docent, la qual cosa repercutirà en una millora de la qualitat educativa, ja que els centres disposaran d’un major nombre de personal funcionari de carrera i aquest, al seu torn, podrà optar a destinacions definitives. Respecte al sistema d’accés a la plaça de treball públic, Miquel Soler ha destacat que “el personal interí té una magnífica oportunitat d’aconseguir una plaça de funcionari, i si no ho assoleix tindrà garantit lloc a les borses i l’accés a vacants en borsa suficients”. A més ha recordat que “el 80% dels aspi-\nEl proper estiu de 2018 es convocaran 3.000 places docents per a Infantil i Primària. MAGISTERIO rants que van obtindre plaça en les oposicions de 2016 eren interins i que en les reunions que hem tingut amb el Ministeri i amb les comunitats autònomes vàrem plantejar la forma de combinar que tant els que estan treballant, els interins, com la resta de futurs docents que volen accedir al sistema educatiu tingueren una possibilitat real de poder accedir. Això ho vàrem plantejar ja fa mesos des de la nostra Conselleria i la posició del Ministeri i de totes les comunitats autònomes va ser que no, que el procediment que hi ha és únic, les oposicions”. La possibilitat d’obrir la via de funcionarització de docents interins sense passar per un procés d’oposicions no es pot realitzar a nivell autonòmic, ja que el professorat pertany a un\nTranquil·litat per als interins n n La convocatòria està concentrada perquè els aspirants tinguen més oportunitats, més temps per a preparar-se i saber en previsió fins a 2021 quantes places i de quines especialitats es convocaran. A més, respecte a la preocupació sobre els interins de més de 55 anys s'ha transmés als sindicats de l'ensenyament que, a banda de poder concórrer al concurs d'oposició en peu d'igualtat amb la resta dels interins i amb puntuació altíssima o total a la fase de mèrits, ocupen per àmplia majoria els primers llocs de\nles borses de treball. Després del concurs-oposició, on molts interins aprovaran, aquelles persones interines de més de 55 anys que no aconseguisquen plaça ocuparan un lloc encara més avançat en les borses del que ocupen a hores d'ara, i podran accedir amb molta facilitat a un lloc de treball de qualitat. "És evident que hi ha places per a tots, per a uns i per a altres. Sobretot per un altre motiu: l'any 2021 quan ja isquen les 13.000 places, i estiguen totes cobertes, faran falta com a mínim 6.000 interins més”.\nUna unitat didàctica per a conéixer l’art rupestre llevantí\ncos de funcionaris estatal. Soler ha explicat que “actualment, el còmput per a valorar les proves estima que el 60% correspon a la nota de l’oposició i el 40% als mèrits de cada aspirant, on la part que més rellevant és l’experiència docent, sobre la qual els interins tenen molts punts d’avantatge sobre les persones sense experiència en la docència. Açò implica que tenen moltes més possibilitats d’obtindre la plaça”. A més, Soler també ha comentat que “si es complira, el que ha passat en les darreres quatre convocatòries d’oposicions el 80% de les places les guanyaran interins, el que vol dir que de les 13.000 convocades, 10.400 serien ocupades per aspirants que han sigut interins abans”.\nConcurs pels 30 anys del programa Erasmus UNIVERSITAT\nINNOVACIÓ La Conselleria d’Educació ha elaborat la Unitat Didàctica d’Art Rupestre Llevantí a les comarques de Castelló perquè l’alumnat de centres educatius valencians i el professorat puguen conéixer les pintures rupestres valencianes, que són un referent internacional i patrimoni de la humanitat per la Unesco. Els centres educatius rebran la unitat didàctica\naquesta setmana per a involucrar l’alumnat i el professorat en la conservació del patrimoni cultural valencià. La unitat està adreçada, fonamentalment, a l’alumnat de l’últim cicle de Primària –5é i 6é–i de l’ESO. No obstant això, i a causa del seu caràcter interdisciplinar i transversal, hi ha activitats que es poden emprar en la resta de nivells de Primària. El document compta amb una introducció teòrica sobre la història de les pintures rupestres i el descobriment dels\nEl Consell ha aprovat el decret que estableix una reducció del 7% de la matricula ensenyaments de grau i màster per al curs acadèmic 2017-18. Aquesta reducció de taxes s’ampliarà a un 8% més per al curs 2018-2019, que suposa total del 15%. La reducció de taxes, al costat de la implementació d’una política de subvencions i beques universitàries que ajuden a lluitar contra les desigualtats socials, són dos dels eixos bàsics inclosos en el Pla de Millora del Sistema Universitari Valencià. Amb aquest decret, l’import de les tarifes per la realització d’estudis conduents a títols propis de les universitats serà fixat pel consell social de cada universitat, igual que l’import dels preus per la prestació de serveis no acadèmics per part de la universitat o per l’ús o cessió d’instal·lacions universitàries. El règim aplicable a les taxes per la prestació de serveis acadèmics universitaris serà l’establert en la Llei de taxes de la Generalitat, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, de 25 de febrer. El decret possibilita diferents tipus d’exempcions i bonificacions per a l’alumnat que va rebre beques i altres ajudes a l’estudi amb càrrec als pressupostos generals de l’Estat o de la Generalitat. També tindran exempcions i bonificacions els que obtinguen matrícula d’honor o premi extraordinari de Batxillerat, els membres de famílies nombroses, els que hagen estat víctimes de bandes armades o elements terroristes o siguin familiars. Aquestes exempcions i bonificacions també beneficiaran a aquells que es troben en algun dels supòsits d’exempció als quals es refereix l’article 148 del text refós de la Llei de taxes de la Generalitat Valenciana.\nEnguany es celebra l’Any Valltorta. MAGISTERIO abrics a les comarques de Castelló, il·lustrada amb fotografies de les pintures de les coves de Tírig, les Coves de Vinromà, Morella la Vella, Ares del Maestrat, Benassal i Albocàsser. La segona part consta d’activitats\nper a l’alumnat relacionades amb la visita al Museu de la Valltorta i tallers prehistòrics per a totes les edats. L’edició d’aquesta unitat didàctica forma part de l’Any Valltorta.\nLa Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport ha organitzat, amb la col·laboració d’Europe Direct, la Delegació del Consell per a la Unió Europea i Relacions Externes i les universitats valencianes, el concurs Erasmus = + Europa + Futur per a commemorar l’aniversari dels trenta anys de les beques Erasmus. Aquest concurs se celebra amb motiu del trenta aniversari del programa Erasmus i conclou amb l’acte central de la\ncommemoració el 23 de novembre de 2017 al Palau de les Arts. En aquest acte es farà el lliurament de diplomes i s’exhibiran els treballs guanyadors de cada modalitat. L’objectiu del concurs és contribuir a la difusió d’allò que han significat i signifiquen les beques Erasmus per al foment de la ciutadania i els valors europeus, i de com transformen la vida de l’estudiantat Erasmus.El termini de presentació de les peces és fins al 30 de setembre, i hi poden participar les persones llicenciades o graduades o que cursen estudis en les universitats valencianes.\nMagisterio Nº 12141 Edición Com. Valenciana


Servei de reprografia i impressió multifunció — Unitat Transversal de Gestió de l’Àmbit de Camins — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n≡ Servei de reprografia i impressió multifunció\nSou a: Inici / Procediments / Servei de reprografia i impressió multifunció\nLes màquines multifunció que s'han posat en marxa a l'àmbit de Camins són:\nEdifici B1, planta 2a - Secció d'Infraestructures del Transport i Territori (ITT)\nEdifici B2, planta 2a - Unitat de Suport a Departaments i Institucions (USDI), Unitat de Recursos i Serveis (URS) i Unitat de Suport a la Recerca i la Transferència de Resultats (USRTR)\nEdifici C1, planta 2a - Secció de Tecnologia d’Estructures, Materials i Construcció (TEMC)\nEdifici C2, planta 1a - Unitat de Suport Internacional i Relacions Externes (USIRE)\nEdifici C2, planta 3a - Secció de Matemàtica Aplicada i Estadística (MAE)\nEdifici D1, planta 1a - Secció d'Enginyeria Hidràulica, Marítima i Ambiental (EHMA)\nEdifici D2, planta 2a - Secció d'Enginyeria del Terreny, Cartogràfica i Geofísica (ETCG)\nTots els equips que formen el servei global estan connectats al mateix sistema, això permet recollir la vostra impressió o escanejar des de qualsevol màquina del sistema en tota la UPC. De la mateixa manera, qualsevol usuari de la UPC pot anar a imprimir a qualsevol màquina de qualsevol edifici.\nEl servei inclou el paper, els consumibles i el manteniment (els tècnics de l'empresa canviaran els tòners, carregaran el paper i, en cas d'avaria, enviaran un tècnic). La mateixa màquina ho notifica a l'empresa.\nEls serveis d'impressió oferts des de la UTG es basen exclusivament en l'adjudicació del servei corporatiu d'impressió que ha fet la UPC. Per tant, no s'han d'adquirir per compra o lloguer fotocopiadores o impressores en xarxa, ja que no es donarà suport des dels Serveis TIC de la UTG a equips d'impressió o de fotocòpies que no siguin els corporatius.\nEscanejar a una unitat de xarxa\nImprimir des de les estacions de treball\nLa informació actualitzada per a configurar la cua d'impressió en les estacions de treball de l'àmbit (ja sigui Windows, macOS o Linux) està en aquest enllaç.\nEscanejar i enviar els documents escanejats a\nla vostra unitat de xarxa (N:\_UTGAC-Escaners\_escaner<UNITAT> o N:\_escaner<SECCIO>): Llegir i Enviar > Llibreta d'adreces > Seleccionar la carpeta de la unitat de la UTGAC o secció de la qual es forma part.\nuna adreça de correu electrònic: Llegir i Enviar > Enviar-me\nPreus del servei de reprografia de Canon per al personal de la UPC\nPreu per pàgina\nQui pot imprimir?\nEls perfils autoritzats, que són: PDI, PAS, PDI en formació, Vinculats, tots ells a càrrec de la unitat acadèmica a la que pertanyin dintre de la base de dades de la UPC. L'estudiantat pot imprimir a càrrec seu anant al Centre de Reprografia i demanar el tràmit. Pot demanar factura per tal que el seu PDI de referència es faci càrrec del cost. Per a més informació parleu amb Cèlia Clarós de la Unitat de Recursos i Serveis a la planta 2a de l'edifici B2.\nQuin és l'horari del Centre de Reprografia del Campus Nord?\nL'horari de prestació del servei serà de 10 a 17h ininterrompudament.\nEstic dintre del perfil autoritzat i no puc imprimir. Què faig?\nEscriu a Repro Canon i a la Unitat de Recursos i Serveis indicant nom i cognoms així com la unitat estructural a la que pertanys (DECA, IS, UTG, LACAN, FLUMEN, etc.) explicitant la teva incidència.\nSóc del CIMNE/CIIRC (entitats vinculades a la UPC amb NIF propi) puc fer servir les màquines Canon?\nMalauradament només són pel personal UPC amb perfil autoritzat. Podeu negociar amb CIMNE l'accés a la seva màquina al C1.\nQuè passa si no vaig a la impressora a recollir el treball enviat?\nEl sistema funciona amb una modalitat d'impressió segura i retinguda. Això vol dir que passades 24 hores de l'enviament, si ningú ha recollit el treball, aquest s'esborra de la cua d'impressió.\nQuè passa si no tinc el carnet UPC en el moment d'anar a la impressora a recollir el treball enviat?\nPots autenticar-te a l'equip amb el nom d’usuari i contrasenya de la UPC.\nPuc imprimir des d'un compte d'usuari genèric?\nNo, no és possible la impressió des de comptes d'usuari genèriques (becari, etc.) o comptes de càrrecs.\nEs pot imprimir en mobilitat (des d'un dispositiu mòbil, etc.)?\nSí, es pot enviar un document PDF a imprimir tant sols enviant un correu a repromobil.canon@upc.edu des del vostre compte de correu UPC amb el document annexat.\nLa màquina em diu que tinc el saldo esgotat. Què faig?\nEscriu a Repro Canon indicant el nom del teu usuari UPC.\nPer a qualsevol incidència amb les màquines Canon, cal que truqueu al telèfon 17966 o al 661 472 787 o envieu un correu a Repro Canon.\nFalta de paper\nProblemes de connexió amb la cua d'impressió\nPer a la resta d'incidències envieu un correu a la Unitat de Recursos i Serveis.


L'entitat difondrà dos webinars amb testimonis d'activistes de Malta, Irlanda, Madrid i Catalunya\nAquest 28 de setembre se celebra, com cada any, el dia internacional pel dret a l'avortament, i com és habitual, a Andorra, on aquest dret és prohibit i penat, s'organitzen actes que el reivindiquen. En aquest cas, l'associació Stop Violències ha emès un vídeo a les xarxes on la seva presidenta, Vanessa Mendoza Cortés, contextualitza el títol de les jornades i avança les accions previstes.\nL'entitat vol explicar què passa al país, però també quina és la situació a l'estranger. Per això, enguany ha convidat, perquè intervinguin telemàticament, diverses persones implicades en aquesta reivindicació. De Malta i Irlanda, perquè "juntament amb Andorra són els països que més restriccions posen a l'avortament, i on el fonamentalisme religiós està més instaurat". I dues xerrades més amb activistes de Madrid i Catalunya perquè "tot i ser un dret lliure i gratuït, estan tenint molts problemes d'accessibilitat".\nEl webinar del dia 25 de setembre, a les 18 hores, es titula 'Fonamentalisme religiós i avortament a Europa'. La xerrada inaugural és: 'Católicas por el derecho a decidir de Madrid'. De Gibraltar: 'Gibraltarforyes'. De Malta: 'Women's rights foundation'. I d’Irlanda: Leitrim Abortion Rights Campaign. El link per seguir la xerrada és https://www.youtube.com/watch?v=pCpUJk-101k.\nL’endemà, 26 de setembre, el webinar començarà a les 11h amb 'L'accès a l'avortament a Catalunya i com afecta a les dones que viuen a Andorra'. Amb l’associació Lyka de Lleida, l'Associació de drets sexuals i reproductius de Barcelona, Ca la dona i Marea Verde, també de la capital catalana, Dones Feministes del Pallars Jussà i Acció lila, de Manresa. L’enllaç per veure la xerrada: https://www.youtube.com/watch?v=hj7u5tctalA.\nDiumenge, 27, l'associació volia promoure una acció al carrer, però “per responsabilitat civil”, i després de les mesures excepcionals anunciades aquest dilluns pel Govern, l’han anul·lat.\nFinalment, i pel què fa al títol de les jornades, contradiu una afirmació que van fer dos testimonis en el documental emès per Tv3 el 3 de març sobre la situació de l'avortament al país, titulat 'El mirall andorrà'. Mendoza recorda que “ni a la Seu d'Urgell, ni a Manresa, ni a Lleida es pot avortar, sinó que s'ha d'anar a Barcelona, per tant, no és cert que es pugui avortar a 20 quilòmetres”.


Un altre èxit de participació a la Festa de l'arbre - Mollet a mà\nUn altre èxit de participació a la Festa de l'arbre\nSet jardiners municipals supervisen la plantació i donen un cop de mà als assistents.\nDimarts, 22 de febrer de 2011 | 01:00h\nLa Festa de l'Arbre, organitzada pel Casal i l'Ajuntament, es va celebrar el passat diumenge al parc dels Pinetons. Els prop de 250 assistents van plantar 200 exemplars de pi pinyoner, una cinquantena de fruiters i 50 arbustos.\nCom a novetat, enguany els participants es van trobar directament als Pinetons a les onze del matí i no es va sortir en cercavila d'El Casal, com era habitual en les darreres edicions. L'any passat van participar unes 200 persones. La jornada va comptar amb l'ajuda de la Brigada de Jardineria de l'Ajuntament, que va fer els socs per la plantada. A més, set jardiners van estar presents als Pinetons per donar un cop de mà. Després de la plantada, va tenir lloc un esmorzar popular que es va allargar fins a les dues de la tarda.\nLa regidora de Medi Ambient de Mollet, Esther Safont, va explicar la finalitat de la Festa de l'Arbre: "El parc té la necessitat de replantació, i nosaltres col•laborem per intentar millorar l'entorn d'aquest indret. És una festa per tota la família i una bona oportunitat per gaudir d'un matí de diumenge. Plantar un arbre és una grata experiència que tothom hauria de provar".