Els Premis Emprenedors de l’Alt Empordà continuen promovent i reconeixent l’emprenedoria a la comarca – Guia de Roses\nHome ALT EMPORDÀ EMPRENEDORIA Els Premis Emprenedors de l’Alt Empordà continuen promovent i reconeixent l’emprenedoria a la comarca\n– Premi Jove Empresari que distingeix l’empresari/a empordanès/a menor de 42 anys que hagi tingut una trajectòria empresarial més destacada.\n– Premi Emprenedor, per al projecte d’empresa de l’Alt Empordà més viable, innovador i amb major potencial de creixement, dotat amb un 1er Premi de 3.000 € en metàl·lic i publicitat al setmanari l’Empordà per un valor de 1.500 € i un 2on Premi dotat amb 1.500 € en metàl·lic.\n– Premi a la Millor Idea de Negoci: per a les idees de negoci més creatives dels estudiants dels Instituts de la comarca. Aquesta categoria té dues modalitats de premis: estudiants d’ESO i estudiants de Batxillerat i Cicles Formatius. Els membres de l’equip guanyador de cada categoria rebran una mini tauleta digital.\n– Premi a la Innovació, per a aquella empresa amb seu social a l’Alt Empordà que hagi estat capaç d’innovar en producte, servei o processos. Premi dotat amb 1500€ en metàl·lic.\n– Premi a la Innovació Turística, per aquella empresa amb seu social a l’Alt Empordà que hagi estat capaç d’innovar en producte, servei o processos. Premi dotat amb 1500€ en metàl·lic\ntags: Ajuntament de Figueres Ajuntament de Roses Alt Empordà Associació de Joves Empresaris de Girona comarca Consell Comarcal de l'Alt Empordà emprendoria Emprenedors Fòrum Imagina Premis Emprenedors premis Emprenedors Alt Empordà reconeixent\nprevious Convocada la dotzena edició dels Premis Emprenedors de l’Alt Empordà\nnext Obert el termini de presentació de candidatures per optar als Premis Emprenedors de l’Alt Empordà 2021


MERCATS I FIRES | Matodemontserrat\nLa nostra oferta artesanal de productes elaborats de manera artesana i tradicional està present a la majoria de fires artesanals de Catalunya i a mercats, botigues de proximitat, i restaurants de la província de Barcelona.\nA la plaça del Monestir de Montserrat, us oferim mató de Montserrat de Can Florí ben fresc del dia tots els dies de l’any excepte Nadal i Cap d’Any; i tots els productes de Can Florí: formatge fresc, iogurt, pastís de formatge, mel, codonyat… I també de Ca La Pruvi, la formatgeria de Montserrat Nord: formatges curats i pa de figues.\nI directament als obradors de Can Florí i Ca La Pruvi.\nTots els dies de l’any excepte Nadal i Cap d’Any.\nLactium, dissabte 8 i diumenge 9 de maig 2021.\nFira de la Coca i el Mató, últim cap de setmana d’octubre 2021.\nTotes les dates estan subjectes a modificacions segons cada administració local per la Covid-19.


Discussió:Mataró - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nQuines referències hi ha de què aquesta bandera sigui oficial? 83.49.224.108 (discussió) 22:16, 19 abr 2009 (CEST)\nÉs la bandera que oneja a l'Ajuntament, i engalana la ciutat durant les festes. Ara mateix pels carrers de Mataró la veuràs juntament amb la senyera amb motiu de la diada de Sant Jordi. Ho pots comprovar mirant l'article 30 del Reglament de protocol, honors i distincions de l'Ajuntament de Mataró.--Àlex Esp (Discussió) 22:27, 19 abr 2009 (CEST)\nOn cal mirar-ho és en el DOGC que és on s'oficialitza. Que l'alcaldia faci servir un emblema no ho converteix en la bandera del municipi. No trobo referències sobre la bandera. 83.49.224.108 (discussió) 23:27, 19 abr 2009 (CEST)\nEn els casos en què l'ajuntament fa servir un símbol que no té per manca d'oficialització el caràcter de bandera o escut (Reus, Badalona o Santa Coloma de Gramenet, per exemple) s'indica en el text de l'article, no en la taula. 83.49.224.108 (discussió) 23:32, 19 abr 2009 (CEST)\nBé doncs, a veure si algú s'anima i ho incorpora al text. Com a referència es pot afegir el capítol setè del reglament que abans he esmentat.--Àlex Esp (Discussió) 00:08, 20 abr 2009 (CEST)\nHi ha qui confon la diferència entre personatge il·lustre i simplement ser famós encara que no hi ha dubte que es puguin ser les dues coses.\nL'actor porno Nacho Vidal és personatge il·lustre?? o en Neil Harbisson?? A part cap dels dos és nascut a Mataró.\nAixò no és serio!.\nSi el nom no lliga amb el contingut, es pot canviar el nom de la secció, per exemple per "personatges cèlebres" com es fa a Badalona#Personatges_cèlebres. Ara bé, el problema d'aquesta secció no és el nom sinó la tria i la magnitud: hi ha a la llista una quarta part dels mataronins amb article, que és molt, i alguns dels inclosos difícilment deuen ser entre els mataronins més notables (Neil Harbisson és un bon exemple de cas dubtós). Aleshores, jo proposo reduir la llista, i fins i tot demanar referències, no només de notabilitat sinó també d'haver estat citat com a mataroní notable.--Pere prlpz (disc.) 19:00, 28 abr 2014 (CEST)\nCal un apartat amb resultats d'eleccions, composició del consistori... --77.230.102.142 (discussió) 12:35, 23 juny 2018 (CEST)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Discussió:Mataró&oldid=20016085»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 juny 2018 a les 12:35.


s. m. Les 24 hores que tarda la Terra en pegar una volta completa sobre el seu eix. / Espai de temps que transcorre entre dos nits. // Aclarir-se el dia, quan ha cessat d’estar núvol o emboirat. // ant. Ans del dia clar, abans d’eixir el sol, de clarejar o trencar el dia. // Bon dia, bon dia de matí o bon dia i bona hora, fòrmula usual de salutació durant les primeres hores del matí. // Bon dia de vesprada, salutació durant la vesprada. // Clarejar el dia o trencar el dia o ant. rompre el dia, eixir el sol. // De dia, durant el temps que hi ha claror del sol (opost a de nit). // Dia clar, dia en sol sense núvols. // Dia fosc, núvol, o nuvolet, quan el cel està cobert de núvols. // Dia gran, un dia especial, de gran festa o històric. // Dia gris, quan hi ha boira, no deixant esta passar be la claror del sol. // Enfosquir-se el dia, fer-se núvol i tapant el sol. // Entre dia, durant el dia. // Fer-se de dia, escomençar a haver claror del sol, eixir el sol. // Nit i dia, durant tot lo dia i tota la nit, sense parar, les 24 hores. // Tot lo sant dia, durant tot lo dia. // Dia natural o dia solar, les 24 hores que tarda la Terra en pegar una volta completa sobre el seu eix. // A l’atre dia, al sendemà. // Cada dia, tots els dies. // D’un dia a l’atre, loc. De repent, en poc de temps. // De dia en dia, ant. A seguit, contínuament. // Del dia, de hui. // Dia abciac, ant. Dia ple de desgràcia o dia que no és festa. // Dia abziach, var. ort. ant. V. Dia abciac. // Dia D, dia en que està programada una operació militar la data de la qual se manté secreta. // Dia de cap d’any, primer dia de l’any. // Dia de dejuni, aquell en el qual l’Iglésia mana dejunar. // Dia de gala, dia d’ostentació festiva. // Dia de Nadal, el 25 de decembre, quan els catòlics commemoren el naiximent de Jesucrist. // Dia de nóvia, el dia de les núpcies. // Dia de precepte o dia de missa, dia festiu en el qual l’Iglésia mana que els fidels vagen a missa i els prohibix treballar. // Dia de tots Sants, el dia 1 de novembre. // Dia de treball, dia faener o dia de faena, dia no festiu, en el qual se treballa. // Dia dels Reis o dels Reixos, el 6 de giner, quan se commemora l’adoració de Jesús, de Deu chiquet, pels Reis d’Orient. // Dia eclesiàstic, dia natural que es conta a partir de l’hora de vespres, darrere de l’hora nona, i que antigament solia cantar-se a boqueta nit; dia llitúrgic. // Dia feriat, dia en que es troben tancats els tribunals; ant. dia faener. // Dia festiu o dia de festa, dia en el qual no es treballa perque es commemora una festa religiosa o oficial, o perque és dumenge. // Dia lectiu, dia en que es fa lliçó en els centres d’ensenyança. // Dia redó, dia faener entre dos festes. // Dia senyalat, dia notable. // El dia de Glòria, dumenge en el qual se commemora la resurrecció de Jesucrist. // El dia menys o manco pensat, se diu davant d’un fet que pot succeir qualsevol dia. // En son dia, quan serà el temps oportú. // Grans dies ha, ant. Fa molt de temps. // L’atre dia, fa uns dies, en número indeterminat. // Ser més llarc que un dia sense pa, loc. Que pareix no acabar, que és molt llarc o es fa molt llarc. // Tal dia com hui, en un dia com el present. // Tal dia farà un any, loc. Expressió d’indiferència o de que no es concedix cap d’importància a un fet. // Tindre dies o anar a dies, loc. Estar un dia d’una manera i un atre d’una atra. // Un dia o un bon dia, loc. Per a indicar un temps indeterminat. // Un dia sí i l’atre també, referint-se a cada dia o casi cada dia. // per ext. Época. // Antic de dies, ant. Ser vell. // De pocs dies, de poca edat. // El dia de hui o hui en dia, en el temps de la nostra época. // En el dia, en el temps present. // Un dia d’estos, loc. En un futur pròxim pero indeterminat.\nref. Entre el dia i la nit, no hi ha paret ni tabic. El dia ho escampa i la nit ho arreplega. En acabar un dia, un atre en ve. Hi han més dies que llonganices, i més semanes que botifarres. Dia bo que tires, ya no te’l lleva ningú. Dia passat, dia trobat. Dia llarc, ombra curta. Dia que passa ya no torna. Dies de molt, vespres de res. Un dia mal i l’atre pijor. Un dia... és un dia. Tots els dies no moren canonges. Tots els dies no mor un canonge, pero sí un capellà del poble. Tots els dies no moren papes. Tots els dies no són dumenges. Lo món no es feu en un dia. Dies i olles curen les coses. Qui dia de faena va apanyat, un dia de festa va esgarrat. Un bon dia, fica’l en l’olla. Bon dia fon si hi ha que menjar. Bon dia és el que plou, si no pedrega. Qui no es mor, no té els dies acabats. Qui s’ho menja tot en un dia, ho caga tot en una hora. Tots els dies se deprén alguna cosa. Tots els dies hi ha una puta que confessar. Cada dia muda el vent, i l’home cada moment. Cada dia porta son afany i en ell el seu refrany. A Santa Llúcia, creix el dia un pas de puça. A Nadal, creix el dia un pas de pardal. A Nadal, creix el dia una passa de gall. Per Sant Sebastià, creix el dia un pas de milà. A Sant Vicent de la roda, allarga lo dia una hora. Per Santa Maria, hora i mija més de dia. De la Puríssima a Nadal, dèsset dies cabals. El dia del sant del Senyor, ni vages a l’era, ni tragues llavor. Valéncia no la feren en un dia.


L’Orquestra Jove de la Selva oferirà un concert aquest diumenge al Teatre de Lloret | Nova Ràdio Lloret\nImatge: Orquestra Jove de la Selva | Font: Selva Cultura\nArxiu de so: Toni Miralpeix\nL’Orquestra Jove de La Selva actuarà aquest diumenge a Lloret, en una sessió que comptarà amb un repertori inspirat en el jazz dels anys 30, amb una barreja de vent i corda que també tindrà diverses peces cantades.\nPujaran a l’escenari 35 joves músics que tenen entre 15 i 20 anys que han preparat un homenatge a Aretha Franklin, amb peces de la cantant nord-americana, que d’aquí a tres mesos farà un any que va morir. A més, hi haurà altres cançons molt reconegudes com Bohemian Rhapsody de Queen. El director de l’orquestra, Toni Miralpeix, explica que serà una actuació amb un repertori molt variat.\nSegons Toni Miralpeix, l’Orquestra Jove de la Selva és una orquestra peculiar i per això les seves funcions també són peculiars i adreçades a un públic molt ampli.\nL’Orquestra Jove de La Selva, que està a punt de celebrar els 20 anys, ofereix una formació musical als joves estudiants que, pel seu nivell, encara no tenen cabuda en les orquestres professionals. A més, treballa per despertar l’interès dels infants per la música i la promoció de les composicions catalanes.\nCada any organitza un concert a Lloret amb una de les seves formacions. Aquest any, la funció anirà a càrrec de la formació de vents amb algunes cordes, que actuaran aquest diumenge a les sis de la tarda, al teatre municipal. El preu de les entrades és de 3 euros.\nArriba la Feria de Abril de Lloret, amb una processó, una missa rociera i diverses actuacions\nEtiquetes: ConcertcordaMúsicaOrquestraOrquestra Jove de la SelvaTeatrevent


ESCOLA D' ADULTS DE SÚRIA : MUNICIPI LECTOR\nL'escriptora i mestra Lola Casas recorda Roald Dahl dins de les activitats del programa Súria Municipi Lector\nL'escriptora i mestra mataronina Lola Casas va oferir dilluns i dimarts, 9 i 10 de maig,\ndiverses xerrades sobre Roald Dahl a la Biblioteca Pública i als centres d'ensenyament de\nla vila, coincidint amb el centenari d'aquest conegut escriptor gal·lès. Aquestes xerrades\nformaven part de les activitats del programa Súria Municipi Lector.\nEn la xerrada realitzada a la Biblioteca Pública, Lola Casas va parlar de Roald Dahl com\n“un dels millors escriptors de literatura infantil i juvenil”, amb una obra\ncaracteritzada pel seu esperit “iconoclasta i trencador”, i en la qual els infants sempre\nLola Casas també va remarcar el gran interès de les obres que Dahl va escriure per als\nlectors adults, tot i que aquesta vessant de la seva obra hagi quedat eclipsada pel gran\nressò de les seves històries per a infants. L'escriptora mataronina també va parlar sobre\nla vida i el caràcter de Roald Dahl, a qui va conèixer personalment.\nLa xerrada de la Biblioteca Pública, celebrada dilluns 9 de maig, va aplegar un públic\nformat bàsicament per professorat dels centres d'ensenyament de la vila, amb la\npresència del regidor d'Ensenyament i Cultura de l'Ajuntament, Ricard Reguant i Gallego.\nEl programa Súria Municipi Lector és una iniciativa de l'àrea d'Ensenyament i Cultura de\nl'Ajuntament, la Biblioteca Pública, l'Escola Municipal de Formació d'Adults, les escoles\nFrancesc Macià, Mare de Déu de Montserrat i Fedac-Súria, i l'Institut Mig-Món.\nEn el conjunt de Catalunya, està promoguda pel Consell Català del Llibre Infantil i\nJuvenil (ClijCat), amb el suport del departament de Cultura de la Generalitat.\nEl programa Súria Municipi Lector porta a la vila les històries de l'actor, cantant i rondallaire Albert Estengre\nL'actor, cantant i rondallaire Albert Estengre va protagonitzar dimarts 26 d'abril diferents sessions de conta contes a la Biblioteca Pública i als centres d'ensenyament de la vila, dins de les activitats del programa Súria Municipi Lector. La sessió realitzada a la Biblioteca Pública era adreçada al públic adult i portava com a títol 'El sexe no beneït'.\nEn la sessió de la Biblioteca Pública, el rondallaire barceloní va narrar històries còmiques protagonitzades per capellans que decideixen trencar en secret el vot de castedat. Estengre hi va provocar les rialles constants de les persones assistents, mostrant les seves habilitats narratives i la seva capacitat d'interacció amb el públic.\nAlbert Estengre va comentar que els contes d''El sexe no beneït' “no parlen dels mossens, sinó dels homes que hi ha al darrere”, intentant fer-ho amb humor i respecte. També va explicar diverses anècdotes de la seva llarga experiència com a conta contes.\nAquesta sessió va ser organitzada per l'Escola Municipal de Formació d'Adults i la Biblioteca Pública, amb el suport de la Diputació de Barcelona.\nEn els centres educatius de la vila, Albert Estengre va narrar contes de Roald Dahl, coincidint amb el centenari del naixement d'aquest conegut escriptor gal·lès.\nEl programa Súria Municipi Lector és una iniciativa de l'àrea d'Ensenyament i Cultura de l'Ajuntament, la Biblioteca Pública, l'Escola Municipal de Formació d'Adults, les escoles Francesc Macià, Mare de Déu de Montserrat i Fedac-Súria, i l'Institut Mig-Món.\nEn el conjunt de Catalunya, està promoguda pel Consell Català del Llibre Infantil i Juvenil (ClijCat), amb el suport del departament de Cultura de la Generalitat.\nPublicat per Escola d' Adults a 23:51\nTALLER APROVA LA PROVA\nFELIÇ PRIMAVERA! PRIMAVERA Miquel Martí i Pol He...


Inscripcions als exàmens de Cambridge\nEl proper dimarts 12 de març finalitza el termini d’isncripcions pels exàmens de Cambridge.\nPensem que la realització d’aquests exàmens està plenament d’acord amb el projecte lingüístic del nostre centre, i que contribuiran a un millor coneixement i domini de la llengua anglesa per part dels seus fills. El darrer dia per formalitzar la inscripció és el proper dimarts 12 de març. A consergeria trobaran còpies de les instruccions de pagament, informació del procediment i el full que cal emplenar segons si l’alumne és major o menor d’edat, que són els mateixos documents que poden trobar juntament amb aquest text.\nLa data de realització de l’examen és el dia 4 de maig (dissabte) pel matí.\nSi tenen qualsevol dubte, poden posar-se en contacte amb la professora responsable Cristina Carreras en aquest email mcarreras@sapalomera.cat.\nCristina Carreras – Responsable exàmens de Cambridge\nJesús Ruiz -Cap del dept. De Llengües Estrangeres\nEXÀMENS OFICIALS DE CAMBRIDGE ENGLISH AL NOSTRE CENTRE\nPer poder formalitzar la inscripció als exàmens oficials de Cambridge English que tindran lloc al nostre centre el dia 4 de maig (dissabte) cal que facin l’ingrés de les quotes d’examen, segons el nivell al qual es presenten:\nKET for schools: 92,12 €\nPET for schools: 99,53 €\nFCE for schools: 184,35 €\nL’ingrés s’haurà d’haver efectuat a través de la plataforma TPV ESCOLA i s’haurà d’haver portat a consergeria el full d’inscripció no més enllà del dimarts 12 de març.\nFORMULARI d’INSCRIPCIÓ i AUTORITZACiÓ\nDescarregar Formulari d’inscripció i autorització (menors d’edat)\nDescarregar Formulari d’inscripció i autorització (majors d’edat)


Lleida.net obté la seva quinta patent als Estats U ...\nLleida.net obté la seva quinta patent als Estats Units\nMadrid, 6 d’octubre.- L’Oficina de Patents i Marques dels Estats Units ha concedit a la cotitzada espanyola Lleida.net (BME:LLN;EPA:ALLLN) una nova patent, poques setmanes abans de la seva sortida a la borsa de Nova York.\nLa patent corresponent al mètode de la companyia per a la Certificació de Correu Electrònic amb signatura electrònica reconeguda per part d’una operadora de telecomunicacions.\nLa patent, que té el número 10.790.986, té una validesa de 20 anys, i és la quinta que la companyia espanyola obté de les autoritats nord-americanes.\n“Els Estats Units es convertiran, en els pròxims mesos, en el principal objectiu comercial de la nostra companyia en l’àmbit mundial. Confiem a sortir a cotitzar abans de les eleccions nord-americanes, i estem segurs dels resultats que podem arribar a tenir en el principal mercat del món”, va explicar Sisco Sapena, director general i fundador de l’empresa.\nEn l’actualitat, Lleida.net ja compta amb més de 185 patents concedides en l’àmbit mundial sobre mètodes de certificació, notificació, recepció i contractació online.\nAixí, l’empresa espanyola, que cotitza al BME Growth de Madrid, i a Euronext Growth de París, compta ja amb una de les carteres de propietat intel·lectual més fortes de la indústria de l’eSignature en l’àmbit mundial.\nEn l’actualitat, els mètodes patentats per la cotitzada són reconeguts com a vàlids per certificar les notificacions legals en processos de contractació per les autoritats de més de 70 països.\nAmb una revaloració propera al 800 per cent des de principi d’any, Lleida.net és una de les empreses que més creixement ha experimentat en la borsa durant aquest any 2020, tot i la pandèmia de la COVID-19.\nL’empresa, que manté operacions en 19 països, s’ha convertit en els últims anys en un dels principals actors europeus en el camp de la signatura digital.\nEl sector ha experimentat un fort creixement en els últims mesos, ja que el confinament provocat per la pandèmia de la COVID-19 ha obligat a milions d’empreses a canviar el seu format de contractació i notificació per models digitals.\nLa Junta General d’Accionistes de l’empresa va aprovar la seva intenció de sortir a cotitzar en els pròxims mesos a la borsa de Nova York, en concret en el segment OTCQX de l’OTC Markets\nIsrael concedeix a Lleida.net la seva cinquena patent\nLleida.net participa en el Gran Recapte donant l’equivalent d’un dia sencer de sou dels seus treballadors al Banc dels Aliments de Lleida\nJorge Sainz de Vicuña, nomenat conseller de Lleida.net, la qual tindrà la meitat de consellers independents\nL' Autoritat Reguladora de Telecomunicacions dels Emirats Àrabs acredita a Lleida.net com a proveïdor de serveis de certificació.\nGenerali contracta a Lleida.net els serveis de notificació i contractació electrònica d’assegurances\nNotícies de novembre 2020\nLleida.net comença a cotitzar a la borsa de Nova York\nLleida.net surt a cotitzar a Nova York a les 15.30 hores d’avui\nUtilitzem galetes pròpies i de tercers per millorar els nostres serveis i continguts mitjançant l'anàlisi dels hàbits de navegació dels visitants.\nPots obtenir més informació i modificar les preferències aquí


De conformitat amb el que estableix la normativa vigent en matèria de Protecció de Dades de Caràcter Personal, us informem que les vostres dades seran incorporades al sistema de tractament sota la titularitat de Serpecar Torrellas, S.L. amb CIF B61445516 i domicili social situat a Ctra. Pontons, 1, Torrelles de Foix 08737, Barcelona (Espanya), amb la finalitat d'atendre les vostres sol·licituds i prestar-vos els nostres serveis. En compliment de la normativa vigent, Serpecar Torrellas, S.L. informa que les dades es conservaran durant el termini estrictament necessari per complir amb els preceptes esmentats anteriorment. Així mateix, Serpecar Torrellas, S.L. informa que tractarà les vostres dades d'acord amb l'existència del vostre consentiment.


I Trobada pedagògica: Lectura i èxit educatiu | Fundacio Bofill\nActes > I Trobada pedagògica: Lectura i èxit educatiu\n08:30h - 13:30h\nI Trobada pedagògica: Lectura i èxit educatiu\nAuditori Caixaforum de Barcelona Veure mapa\nDissabte, 15 de desembre de 2012 va tenir lloc una trobada per aprofundir sobre la influència de la lectura en l'èxit educatiu:\nCom podem potenciar l'èxit educatiu a través de la lectura? Com treballar la lectura més enllà del centre educatiu? Amb quins altres agents podem comptar? Quin lloc han d'ocupar les famílies? Quin és el paper dels referents lectors en l'aprenentatge i en l'adquisició del plaer per la lectura? Quins criteris han seguit les experiències reeixides en aquest àmbit?\nLa trobada va ser 9.30 a 14.30 h amb el programa següent:\nAlbert Sòria, subdirector general de la Fundació "la Caixa"\nMònica Pereña, subdirectora general de llengüa i plurilingüisme\n10.15-11.30h Conferència: Lectura i èxit educatiu\nImma Canal, assessora tècnica docent del Servei d'Immersió i Acolliment Lingüístics, experta en comprensió lectora i coordinadora de l'Impuls de la Lectura del Departament d'Ensenyament.\n11.50-13.15h Com eduquem a través de la lectura?: Intercanvi d'experiències\nAlba Castejón, professora del Departament de Pedagogia Sistèmica i Social de la UAB.\nLourdes Reyes, directora de la Biblioteca Pública de Girona\nJaume Centelles, mestre d'educació infantil de l'Escola Sant Josep-El Pi de l'Hospitalet de Llobregat i responsable de la biblioteca escolar.\nJosep Maria Puig i Maribel de la Cerda, professors del Departament de Teoria i Història de l'Educació de la UB.\n13.15-14.15h Conferència: Aprendre a ser feliç a través de la lectura: la funció educadora de la literatura. Gemma Lienas, escriptora\nLa trobada va tenir lloc a l'Auditori Caixaforum de Barcelona (Av. Francesc Ferrer i Guàrdia, 6-8). Organitzada pel Departament d'Ensenyament, la Fundació Jaume Bofill i la Fundació "la Caixa". Era oberta a tothom i per participar-hi només calia inscriure's a través de la Fundació Jaume Bofill (inscripció per a no docents) o del Programa de Formació del Professorat del Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya\nLa jornada es podia seguir per Twitter a través de @lecxit amb el hashtag #lecturalecxit\nAuditori Caixaforum de Barcelona


L'Informatiu - La Rua de Carnaval d'aquest dissabte comptarà amb vuit comparses\nLa Rua de Carnaval d'aquest dissabte comptarà amb vuit comparses\nEl rei Carnestoltes està preparat per sortir aquest dissabte 10 de febrer en una nova festa de Carnaval. Un total de vuit grups d'entitats i comparses d’amics s'han inscrit al Concurs de la Rua i amenitzaran i divertiran els carrers de Santa Perpètua amb les seves propostes.\nLes persones que vulguin participar disfressades a la rua podran sumar-s’hi a la festa però, si no han formalitzat la inscripció, no podran optar als premis,que enguany estan valorats en 1.925 euros.\nEls participants hauran d’estar amb els seus vehicles i carrosses a la cruïlla del passeig de la Florida amb el camí de la Granja el dissabte 10 de febrer a les 17.30 hores. El recorregut s’iniciarà a les 18 hores i la rua passarà pel passeig de la Florida, avinguda de Barcelona, carrer de Genís Sala, Rambla i plaça de la Vila. Segons han explicat des de la Regidoria de Cultura, enguany el rei Carnestoltes tornarà a estar acompanyat pel grup d’animació infantil La Belluga amb una novetat i és que la formació comptarà amb set músics en comptes dels quatre habituals. A més, en acabar el lliurament de premis, a la plaça de la Vila, el grup allargarà amb música per tal que els assistents puguin continuar la festa a la plaça.\nEnguany els premis del concurs tornen a repartir-se en funció de la seva originalitat, carrossa, coreografia, disfresses, satirització i elaboració. Tots aquests premis estan dotats amb 300 euros i cada comparsa en pot acumular tants com el jurat determini. També hi haurà un premi del jurat, de 125 euros. El grup Santuka de l’Escola de Música i Dansa acompanyarà la rua de Carnaval des de la seva sortida fins al final de l’avinguda de Barcelona. Després, a la plaça de la Vila rebrà al rei Carnestoltes a l’escenari.\nUn cop finalitzada la Rua de Carnaval la festa es traslladarà al Pavelló Municipal d’Esports. Dj Callao, que ja ha participat en diverses ocasions a la Festa Major d’estiu amb bona acceptació, serà l’encarregat d'amenitzar la festa, que és oberta a tots els públics. Les portes del Pavelló s’obriran a les 23 hores i fins a les dues de la matinada està previst que duri la festa del Carnaval. L’organització recorda que està prohibit l’accés al pavelló amb altaveus de música i altres dispositius de reproducció i begudes.\nFoto: El Rei Carnestoltes presidirà la Rua / Josep Cano


Arxius de Garona-Nogueres | Gavarres\nGarona-Nogueres és la darrera revista publicada a Editorial Gavarres. Els topònims dels dos rius principals que uneixen les comarques de l’Aran, la Ribagorça i els Pallars Jussà i Sobirà han sigut els escollits per batejar aquesta nova publicació.\nS'estan mostrant 1–8 de 57 resultats\nGarona-Nogueres és la darrera revista publicada a Editorial Gavarres. Els topònims dels dos rius principals que uneixen les comarques de l'Aran, la Ribagorça i els Pallars Jussà i Sobirà han sigut els escollits per batejar aquesta nova publicació.\nMúsics, balls, festes...


Ciutadans per la República: El jutge tampoc no es creu Urdangarin\nEl jutge tampoc no es creu Urdangarin\nEl jutge José Castro considera que el duc de Palma, Iñaki Urdangarin, sempre va estar implicat en l'entramat societari de l'Institut Nóos, investigat per malbaratament de diner públic del govern balear i de la Generalitat Valenciana en l'organització d'esdeveniments esportius. En una interloctòria (pdf) feta pública ahir, Castro diu que 'tot apunta' que el gendre del rei va continuar vinculat a Nóos després del març del 2006 i dubta de les explicacions d'Urdangarin, que va declarar que ell tenia només un paper institucional, i que era el seu soci, Diego Torres, qui prenia les decisions.\n'No acaba de convèncer l'argument que la seva funció només era estrictament esportiva i sense cap connexió amb la gerència', diu el jutge, que recorda que hi ha molts testimonis que han explicat a la policia que Urdangarin sempre va tenir relació amb l'entramat de Nóos. I recorda que Urdangarin mateix va reconèixer que havia fet de mitjancer el 2007 entre el govern balear, presidit per Jaume Matas, perquè Torres i ell cobressin 400.000 euros d'un pagament pendent.\nFrau fiscal, evasió de capital, desviació de fons públics i falsedat documental\nEl jutjat de Palma investiga el cas 'Babel', una derivada de la investigació sobre el cas 'Palma Arena'. El fiscal anticorrupció Pedro Horrach l'acusa de frau fiscal, evasió de capitals, desviació de fons públics i falsedat documental per les activitats sospitoses de l'Institut Nóos, que teòricament no tenia ànim de lucre, però que va arribar a ingressar 6 milions d'euros d'administracions públiques, sobretot dels governs balear i valencià, per organitzar esdeveniments i fer estudis que se sospita es van sobredimensionar de preu.\nLa investigació per corrupció política del velòdrom Palma Arena, que va costar almenys dues vegades més del pressupostat, implica l'ex-president balear Jaume Matas i té diverses derivades, una de les quals esquitxa directament Urdangarin i el seu soci i ex-professor d'Esade, Diego Torres, els dos màxims responsables de l'Institut Nóos, amb seu a Barcelona.\nEstirant els contractes, documents i factures, la policia judicial a les ordres del fiscal Horrach va comptabilitzar fins a 5,8 milions rebuts per Nóos entre 2004 i 2007 a través de convenis adjudicats a dit pels governs valencià i balear. Bona part d'aquests diners van poder ser desviats per Urdangarín i Torres a empreses pròpies com Nóos Consultoría Estratégica o De Goes Center for Stakeholder Management. Per fer-ho, segons el fiscal, habitualment inflaven els preus facturats a les administracions públiques per part de l'Institut Nóos i simulaven la contractació dels serveis a altres societats mercantils controlades per ells mateixos, amb vincles a paradisos fiscals com Luxemburg, Panamà i Belize.\nA més, alguns dels serveis cobrats també podrien haver estat fraudulents, perquè, per exemple, alguns informes d'assessorament es van copiar directament d'internet i alguns esdeveniments previstos no es van arribar a celebrar, com els Jocs Europeus de València.\nL'ex-president balear, Jaume Matas, ha reconegut que els convenis signats amb Urdangarin es feien perquè era el duc de Palma qui els proposava i 'duia el nom de la ciutat per tot el món'. Els anys 2005 i 2006 es van fer dos fòrums de ben pocs dies per promoure el turisme a través de l'esport. El primer va costar 1,2 milions d'euros, i el segon, 1,1 milions, cost que alguns experts consideren desproporcionats.\nA València, es van organitzar els anomenats Valencia Summit els anys 2004, 2005 i 2006 per uns 3,5 milions, uns congressos dedicats també a l'àmbit empresarial, turístic i esportiu. Dins d'aquest pressupost, es van incloure gairebé 20.000 euros en flors i 368.000 euros en viatges. Entre els bitllets d'avió i tren pagats, s'inclouen els viatges d'Urdangarin, Torres i gran part dels treballadors de l'Institut Nóos. També es van dedicar més de 140.000 euros a càtering i quasi 190.000 a allotjament.\nPel que fa a la relació amb Catalunya, la investigació ha destapat que Torres va signar un conveni amb el Departament de Salut per valor de 34.000 euros per assessorar la Generalitat en matèria d'immigració i cooperació en salut i avaluar les polítiques sanitàries.


Presenten 275 signatures a l'Ajuntament de Torà per a que repari el dany fet al camí de l'Aguda - Torà online\nSocietat dimarts 1 maig 2012 Autor: editor\nPresenten 275 signatures a l'Ajuntament de Torà per a que repari el dany fet al camí de l'Aguda\nLa iniciativa popular, en favor de recuperar aquest camí antic, aconsegueix un ampli suport en només unes setmanes\nRecollida de signatures, a la Caminada, per la recuperació del camí de l'Aguda Foto: Xavi\nEls fets es remunten al passat mes de desembre quan l'ajuntament de Torà va realitzar les obres de la portada d'aigua al nucli de l'Aguda, a partir del dipòsit que hi ha situat a mitja muntanya. Per tal de poder executar-la de forma més ràpida i amb menys cost econòmic es va optar per realitzar la nova conducció seguint l'antic camí que unia les dues poblacions. El resultat ha estat que l'obra ha malmès completament el camí, fet al qual el mateix ajuntament no li ha donat cap importància fins el present.\nPer denunciar aquest desastre paisatgístic, un grup de veïns de la població va començar una campanya de recollida de signatures per a demanar que l'ajuntament es pronunciï sobre quines mesures té previstes per reparar el dany ocasionat en aquest paratge. La recollida va començar el passat dilluns 9 d'abril coincidint amb l'aplec que se celebra tradicionalment el Dilluns de Pasqua a l'ermita de l'Aguda, s'ha allargat fins el passat diumenge dia en que se celebrava la Caminada popular de Torà.\nEl dilluns 30 van presentar el document amb les 275 signatures al registre de l'ajuntament i ara estan a l'espera de la resposta del consistori. Aquest camí mitjeval, empedrat en alguns trams, era la via de comunicació tradicional que unia les poblacions de Torà i l'Aguda, un camí que des de fa generacions s'ha fet a peu, amb mula o ase.\nEl camí, ara eixamplat\nEl camí original tenia molts trams empedrats\nFoto: isidre sunyer\nEtiquetes: patrimoni camins antics vall del llobregós\nLectures: 476 Darrera: 23.05.2022


L’ésser humà necessita produir i consumir art - Blog CaixaCiència\nPer descomptat que tot es pot investigar, però en realitat, quan parlem d’aspectes com la creativitat, no és tan senzill. Mitjançant tècniques de neuroimatge es pot observar que determinades àrees s’activen durant el procés creatiu. Però com poem mesurar la creativitat? Es fan servir, per exemple, tests de creativitat en què es convida els participants, per exemple, a imaginar aplicacions per a un maó, completar figures… coses així. Però en les condicions en què es duen a terme aquests estudis, a l’interior de màquines de ressonància magnètica, els subjectes no se senten particularment creatius. És complicat objectivar el que passa quan algú és creatiu de forma natural.\nAquest tipus d’ones s’han relacionat amb la ideació creativa, però també apareixen en altres tasques no relacionades amb la creativitat, com quan ens relaxem… I si en realitat les persones més creatives se saben relaxar millor i per això se les relaciona amb aquest tipus d’ones?\nLa neuroestètica intenta entendre el substrat neurològic de la bellesa. Per què alguna cosa ens resulta bonica? Per què l’experiència artística ens produeix plaer? Els descobriments dels últims quinze anys assenyalen que hi ha un substrat neurològic per a l’experiència estètica i que aquest es relaciona amb els sistemes cerebrals del plaer. Trobar en què consisteix ens podria també ajudar a trobar el significat biològic de l’art. En qualsevol cas, continuen obertes preguntes com aquesta: què considerem que és art? La resposta és complexa i depèn d’influències culturals, ambientals… Si preguntes a deu persones què és art o què és la bellesa, trobaràs 10 definicions diferents.\nart - cervell - creativitat - neurologia


Càtedres de la UdG > Finalitza el 2n curs de la Càtedra "El Pla de Responsabilitat Social"\nAquest dilluns 7 de març va finalitzar el segon curs de la Càtedra de RSS El Pla de Responsabilitat Social. A diferència del primer, aquest curs ha comptat amb la participació de molts professionals de la Responsabilitat Social Empresarial com Helena Benito, M. Rosa Agustí, Jordi Pou, Lourdes Xifra, Teresa Bosch, Josep Lagares, Francesc Planas, Pepita Perich, Josep Roca, Àngels Xabadia i M. Rosa Terradellas.\nS'hi van inscriure un total de 193 estudiants d'arreu d'Espanya, de Portugal, de Polònia i de Sud Amèrica (concretament d'Argentina, Brasil, Colòmbia, Mèxic, Perú i Xile).\nVolem agrair la participació de les que van participar en la gravació (tant les persones que hem esmentat com les que han muntat els vídeos); a Mario Pereda, dibuixant dels esquemes i les obres d'art que construeix a partir dels vídeos; totes les persones que s'han inscrit i a aquelles que participeu en les activitats que fem. Si no fos per vosaltres, res del que fem seria possible!


Les anàlisis situen les fibres ambientals de la nau de la brigada i el magatzem municipal per sota dels valors límit | Cerdanyola Informa\n3 febrer, 2019 | Filed under: Laboral | Posted by: cerdanyolainforma\nLes proves efectuades conclouen que la presència de fibres en aire, incloses les d’amiant, està molt per sota dels nivells de referència (VLA). L’estudi es completarà amb la recollida de mostres de pols de superfície dels objectes emmagatzemats.\nEls mostreigs de l’aire de la nau de la brigada municipal del carrer Camp, 56 i al magatzem del Carrer Remei donen com a resultat uns valors de <0,005 f/cm3 (menys a 10 fibres en 100 camps), situant-se per sota dels límits de detecció. L’índex de descontaminació de referència a l’Estat espanyol es situa en 0,01 f/cm3, per la qual cosa es pot concloure que actualment els mostreigs donen una quantitat de fibres inferior al valor límit ambiental.\nL’anàlisi, dut a terme per l’empresa especialitzada ACM 2020 Consultoria i Diagnòstic d’Amiant analitzada pel laboratori Fibrecount Ibéirca, S.L, especialitzat en l’anàlisi (recompte) de fibres d’amiant es completarà amb la recollida de mostres de pols dels objectes emmagatzemats.\nEls resultats del treball dels tècnics permetran aplicar les mesures preventives òptimes, si s’escauen, perquè la situació detectada a la coberta de fibrociment i actualment restringit l’accès, no suposi cap problema de salut per les persones que hi puguin accedir.\nTrasllat de la brigada municipal\nL’equip de govern treballa per a trobar una nova nau on ubicar la Brigada Municipal. Mentre no es localitza aquest espai el govern municipal, a proposta de la Unitat de Riscos Laborals, ha traslladat temporalment els vestuaris de la brigada municipal d’obres a la piscina de Can Xarau, actualment tancada per la reparació d’una fuita d’aigua. El personal de la secció administrativa del servei i el cap de la brigada treballaran físicament des de l’Ajuntament i els dos operaris de magatzem seran les dues úniques persones autoritzades a accedir a la nau i ho faran amb els equips de protecció de seguretat corresponents. Els trasllats s’han fet de comú acord amb els treballadors i treballadores de la brigada i la representació sindical.\nLa nau de la Brigada Municipal arrossega deficiències estructurals des de fa anys. Així, l’octubre de 2015 es va detectar una degradació de la coberta de l’edifici formada per plaques de fibrociment en estat avançat de degradació. El servei de prevenció municipal va informar de la situació del risc d’exposició a l’amiant derivat de l’estat del fibrociment present i proposant el trasllat de la plantilla.


Arrossada 2014 | Entitats Manlleu\nEntrada compartida per AMPA Escola Bressol Municipal Colors\nL’arrossada de la nostra escola aquest passat diumenge va acollir a unes 65 persones, aproximadament. El temps ens va acompanyar i vam poder fer jocs abans de dinar amb els nostres fills i filles. Després de l’arròs, que va estar boníssim, vam fer una petita rifa on tots els nens i nenes va poder tenir un obsequis per endur-se a casa.\nDes d’aquí, volem agrair a tothom la seva participació en aquesta trobada on els nostres fills i filles han pogut compartir estones de joc, de relació i conversa fora de l’àmbit escolar. I també, els pares i mares, és clar…\nEsperem que totes les famílies hàgiu gaudit!\nAquesta entrada s'ha publicat en AMPA Escola Bressol Municipal Colors el 02/06/2014 per Entitats Manlleu.\n← Resultats totals, cursa del CAT 1/10tt electrics dia 18-05-2014 Comunicat: Canvi xandalls i bates →


El govern balear vigilarà que Ryanair compleixi amb els serveis mínims - Diari Jornada\nEls treballadors acusen Ryanair d'intimidacions (ARXIU)\nS'han cancel·lat prop de 80 vols amb origen o destinació a les Illes\nEl govern balear vigilarà que Ryanair compleixi amb els serveis mínims\n| 25 de jul, 2018 - 17:21\nEl govern balear ha advertit Ryanair que vigilarà si compleix o no els serveis mínims durant les jornades de vaga de la companyia. A més, ha subratllat que «actuarà amb contundència» si no es respecten. El director general de Consum, Francesc Dalmau, i el director general de Ports i Aeroports, Xavier Ramis, s'han reunit aquest dimecres per analitzar les conseqüències de la vaga i deixar clar que el Govern estarà atent als moviments de l'aerolínia.\nLa vaga ha suposat la cancel·lació, entre aquest dimecres i dijous, de prop de 80 vols amb origen o destinació a les Illes. L'executiu ha assegurat, també, que està en contacte amb el ministeri de Foment per seguir l'evolució de la situació.\nRamis ha explicat que a primera hora del matí els serveis mínims es complien i s'operava amb normalitat. Aquest dimecres la companyia tenia previstos 100 vols a Palma, 40 dels quals ja va cancel·lar abans que es decretassin serveis mínims. Dels 70 restants, 22 són a la Península i, per tant, estan sotmesos a uns serveis mínims del 100%. Cal recordar que es va obligar la companyia a cobrir tots els vols a aeroports estatals des de les Balears.\nNova jornada de vaga davant les intimidacions\nLa reunió que van mantenir els sindicats que representen els tripulants de cabina amb l'aerolínia no van concloure amb èxit i dimecres i dijous es fa vaga. A més, també n'han convocat una per al 3 d'agost. Ryanair ha anunciat avui que acomiadarà 300 pilots i tripulants de cabina, un fet que els sindicats entenen com una amenaça.\nDalmau ha recordat que si els vols han estat cancel·lats amb menys de 15 dies d'antelació respecte a la data de sortida, els passatgers tenen dret a ser reubicats en un altre vol o a la devolució del preu del bitllet, a més d'una compensació d'entre 250 i 600 euros, en funció de la distància.


El secretari de SCC a Lleida denuncia haver estat bufetejat - El triangle\nEl secretari de SCC a Lleida denuncia haver estat bufetejat\nSol·licitarà les gravacions de dues càmeres públiques que haurien registrat l'incident\nEl secretari de l'agrupació territorial de Societat Civil Catalana (SCC) a Lleida, Oriol Casanovas, ha denunciat davant dels Mossos d'Esquadra una agressió física que ha patit aquest dijous a les 12.30 hores en ple carrer a la capital del Segrià.\nSegons ha informat l'entitat en un comunicat, Casanovas sol·licitarà les gravacions de dues càmeres públiques que haurien registrat l'incident.\nL'agressió ha tingut lloc quan es trobava al carrer Major repartint pamflets d'un restaurant. En aquell moment, una persona l'ha agafat pel coll pel darrere i li ha donat "una bufetada amb la mà oberta a la cara" i a continuació l'ha amenaçat dient-li que vagi amb compte perquè hi ha més gent que sap qui és i el que fa.\nSCC ha lamentat l'agressió, que considera "una conseqüència més del clima de tensió i fractura" a Catalunya, fet pel qual ha apel·lat a la responsabilitat i la neutralitat institucional, i ha assegurat que aquest tipus d'esdeveniments s'eleven amb accions dels governs catalans que proven d'imposar la seva manera de pensar, segons la seva opinió.\nPrevEl Parlamento británico concluye que Rusia interfirió en el 1-O


Pugna política en la prèvia per reivindicar Sant Jordi com a patrimoni de la Unesco | betevé Web\nRedacció btvnotícies divendres 21 d'abril, 2017 , 17.15\nDimiteix la presidenta de l’Associació d’Editors en Llengua Catalana per la presència de Soraya Sáenz de Santamaría\nLa presidenta de l'Associació d'Editors en Llengua Catalana, Isabel Martí, que també és l'editora de La Campana, ha explicat a betevé que no considera apropiat que "s'hagi convidat la vicepresidenta a celebrar el Sant Jordi aquí", tot i que ha defugit anar més enllà en les crítiques en puntualitzar que no té un discurs polític. "La meva feina és fer sortir als mitjans els autors, i no pas sortir-hi jo", ha afegit. L'acte per promocionar el Sant Jordi com a patrimoni immaterial de la Unesco és una iniciativa de la Cambra del Llibre de Catalunya i el Gremi de Floristes que se celebrarà aquest divendres al vespre al CaixaForum amb representats institucionals i del sector.\nAquest dijous el Govern espanyol va anunciar que la vicepresidenta del Govern espanyol, Soraya Sáenz de Santamaría, viatjaria a Barcelona per participar en l'acte. La Generalitat va moure fitxa en confirmar que, a més del conseller de Cultura, Santi Vila, també hi seria el vicepresident de la Generalitat, Oriol Junqueras. Per part de l'Ajuntament, hi participarà el tinent d'alcaldia d'Empresa, Cultura i Innovació, Jaume Collboni.\nAlgunes veus del sector s'han sentit molestes amb la presència de Sáenz de Santamaría en l'acte en considerar que és un pas més en l'estratègia política del govern central anomenada "operació diàleg". En declaracions a RNE, Soraya Sáez de Santamaría va considerar dimarts que "el dia de Sant Jordi és un bon homenatge al llibre i al que les llengües espanyola i catalana han fet per la cultura en àmbit mundial". La vicepresidenta del Govern espanyol va negar que existís, però, una suposada "operació Sant Jordi".\nLa setmana vinent també està prevista la visita a Catalunya de la vicepresidenta del Govern, el ministre d'Educació, Cultura i Esport i el ministre d'Hisenda en un acte a Tarragona amb motiu dels Jocs del Mediterrani 2017.\nfloristesGremi d'Editors de CatalunyaSant Jordi


Volta Catalunya 2001: Joseba Beloki i l’ONCE fan un avís de cara al Tour – tourdegila\nPublicat perJavier Gilabert 3 Març, 2020 14 Desembre, 2020 Publicat enVoltaCatalunya100Etiquetes:joseba beloki, volta catalunya, volta catalunya 2001, VoltaCatalunya100\nL’absència de figures estrangeres s’estava convertint en una constant a la Volta a Catalunya. L’organització lamentava les baixes d’Ullrich, Pantani o Vandenbroucke, tot i estar contractats. En la seva vuitanta-unena edició, però, la ronda catalana comptà amb la presència del campió del món, el letó Romans Vainsteins, que aquell mateix any havia fet podi a Milà-Sanremo i París-Roubaix. En quant a la lluita per la general, els pronòstics es fixaven en els blocs espanyols de l’ONCE de Joseba Beloki i Igor González de Galdeano, del Kelme d’Óscar Sevilla i Santiago Botero i del Banesto del “Chava” Jiménez i un Unai Osa que venia de fer podi al Giro d’Itàlia. També s’havia de tenir en compte a Roberto Heras (US Postal), vencedor de l’última Vuelta a España i resident a Barcelona des d’aleshores, ben coneixedor, per tant, de les carreteres catalanes.\nJoseba BELOKI (ESP) 26h40m14s\nIgor GONZÁLEZ DE GALDEANO (ESP) +33s\nFernando ESCARTÍN (ESP) +41s\nAitor GONZÁLEZ (ESP) +1m44s; 5. Óscar SEVILLA (ESP) +3m3s; 6. Eladio JIMÉNEZ (ESP) +3m4s; 7. Haimar ZUBELDIA (ESP) +3m40s; 8. Marzio BRUSEGHIN (ITA) +3m57s; 9. Unai OSA (ESP) +5m11s; 10. Juan Antonio FLECHA (ESP) +5m28s; (…) i 60. Magnus BACKSTEDT (SWE) +1h18m54s\nLa Volta s’inicià amb una contrarellotge per equips a Sabadell, amb una sortida des del Santuari de la Mare de Déu de la Salut i un final pròxim a la Plaça Catalunya del municipi vallenc. L’ONCE confirmà els pronòstics sent l’equip més ràpid i col·locant a Marcos Serrano de líder: “És un premi pels qui se sacrifiquen” deia Manolo Saiz. En 20,5 quilòmetres, els grocs aconseguien treure 47” al Festina, segon classificat, 53” al Kelme i 58” al Banesto. Qui més malparat sortia era Roberto Heras, que cedia gairebé dos minuts. I és que el US Postal havia arribat amb només set homes (de 8) a la Volta i abans de sortir perdien també a David Zabriskie.\nMax Van Heeswijk s’adjudicà el primer esprint de la Volta en un final a Blanes complicat per la seva perillositat, que acabà provocant nombrosos talls en el gran grup: “Era per posar els pèls de punta. Un zero per a l’organització” es queixava Igor González de Galdeano. L’holandès aprofitava la seva oportunitat després de desaparèixer dels llocs capdavanters els teòrics homes ràpids del seu equip (Vainsteins i Fred Rodríguez) i s’hi imposava a l’esprint per davant de Danilo Hondo, recent vencedor de dues etapes al Giro. L’etapa havia comptat amb una escapada solitària de Fabio Roscioli, que va puntuar a tots els GPM i esprints intermedis de la jornada.\nNoves trampes en el final de la tercera etapa a L’Hospitalet de Llobregat, on aquest cop sí que sortí vencedor Romans Vainsteins, que sumava la seva segona (i última) victòria com a campió del món després del triomf d’etapa a la Tirrè-Adriàtic. De fet, la del letó és -a dia d’avui- l’única victòria en tota la història d’un mallot irisat a la Volta. Una caiguda a poc més de dos quilòmetres de l’arribada, tornà a fraccionar el gran grup. Sense buscar-ho, hi hagué un relleu en el liderat que passava a les esquenes de Santos González, empatat a temps amb Serrano.\nLa quarta etapa s’inicià amb una aturada de cinc minuts per part del gran grup sobre el pont del Besòs. La intenció era queixar-se dels perillosos finals dels últims dies. La jornada transcorria pels voltants de Barcelona, sortint des de Diagonal Mar i finalitzant al barri de Sants. El constant puja i baixa oferí bon espectacle, especialment a la part final. Després de la Conreria, el Forat del Vent, l’Arrabassada i Vallvidrera, el grup afrontava la Santa Creu d’Olorda. Fou allà on, a 13 quilòmetres del final, atacà Joseba Beloki enduent-se amb ell a Óscar Sevilla i a César García Calvo, tot i que aquest últim cediria poc després. El guipuscoà acabaria batent a Sevilla, més implicat en els relleus, a l’esprint. El gran grup entrava amb només 3” de retard amb Marcos Serrano recuperant el blanc-i-verd.\nA la cinquena etapa el gran grup va donar permís a una escapada de vuit homes d’on acabà sortint victoriós Óscar Laguna, català de naixement (de Puig-reig), però de Puertollano de creixement. Laguna, sabedor de les seves escasses possibilitats a l’esprint, va sorprendre els companys d’escapada amb un atac a set quilòmetres de l’arribada de Vila-seca. Un error a les classificacions va fer esforçar-se a l’ONCE més del compte, observaven que Laguna s’ubicava a 5’32” a la general i no als 7’09” reals. Els de Manolo Saiz van haver de retallar la renda dels capdavanters des dels deu minuts de màxima fins els cinc en meta per tal de salvar el liderat.\nL’alta muntanya arribava a la sisena etapa, amb el final en alt a Boí-Taüll. La victòria parcial arribà des d’una escapada originada abans d’iniciar-se el port Àger amb sis corredors: Ivan Gotti, Félix Cárdenas, Aitor Kintana, Bobby Julich, Sven Teutenberg i Pascual Rodríguez. La selecció natural de la fuga deixà davant a Gotti i Kintana, que resistiren les envestides que venien per darrere en la lluita per la general. Fou el doble vencedor del Giro d’Itàlia qui acabà imposant-se a l’alt. En el grup de favorits, Tonkov fou el primer en obrir la veda dels atacs, però el seu salt, al que se li uní Eladio Jiménez, fou neutralitzat. Sí que foren importants els moviments posteriors, que acabaren amb Aitor González, Igor González de Galdeano, Fernando Escartín i, novament, Eladio Jiménez per davant. Mentre que Beloki i Sevilla acusaven la forta calor i es veien frenats pels interessos tàctics dels seus equips (ONCE i Kelme) amb homes per davant. Aitor González es quedà a tan sols vuit segons de guanyar l’etapa: “No m’havia passat mai, però m’ha agafat flat”. Igor González de Galdeano entrava a 19” i passava a vestir el blanc-i-verd. El vitorià liderava amb 34” sobre Aitor González, 1’00” sobre Eladio Jiménez i 1’07” sobre Beloki que, junt amb Sevilla (+1’51”), havien estat els grans perdedors del dia. Això sense comptar els ja descartats Heras i Botero, que cedien més de 4 i 16 minuts respectivament.\nLa setena era l’etapa reina amb el final a Els Cortals d’Encamp per tercer any consecutiu. La victòria parcial arribà des d’una altra escapada, Daniele De Paoli s’hi imposava en solitari després d’un valent atac abans d’iniciar la pujada al Cantó, encara amb la Comella i el colós final per davant. L’italià va saber gestionar l’avantatge assolit al pas per la frontera andorrana: 2’35” sobre la resta de companys de fuga -on hi havia noms destacats com Tonkov, Botero, Klöden o Laiseka- i amb 6’ sobre el gran grup. Van ser prop de 40 homes els que afrontaven la pujada final en el grup de favorits, amb un Banesto que ho provà de les mil maneres per tal de buscar-li les pessigolles tant al líder com a Beloki. Els navarresos realitzaren atacs encadenats amb Eladio Jiménez, Unai Osa, Santi Blanco i Marzio Bruseghin. Però, en el moment de la veritat, els més forts van ser Escartín, Beloki i, en menor mesura, Sevilla. L’aragonès portà el ritme d’aquest trio de favorits i només Sevilla flaquejà dins del darrer quilòmetre. Beloki feia un salt important a la general col·locant-se segon a només 22” del seu company Igor.\nL’ONCE copava els dos primers llocs de la general de cara a la disputa de l’última etapa, la cronoescalada a La Rabassa. Però altres tres homes amenaçaven el triomf global: Aitor González a 24”, Fernando Escartín a 48” i Eladio Jiménez a 1’. El líder, Igor González de Galdeano, no confiava en les seves possibilitats i veia el seu company Beloki com a gran favorit: “L’únic cop que vaig disputar una cronoescalada, Zülle em va deixar en fora de control”. Joseba Beloki no fallà en els pronòstics i fou el més ràpid en pujar a La Rabassa. Sorprenent fou l’actuació d’Escartín, segon a només 15”, el veterà aconseguia així plaça de podi, deixant-ne al Kelme sense.\nJoseba Beloki guanyava la Volta a Catalunya amb 33” sobre el seu company d’equip, Igor González de Galdeano: “No hi ha res més bonic que jugar-se la victòria contra un amic i company d’habitació”. Fou una prova liderada de principi a fi per l’ONCE, que presentava les seves credencials per al Tour de França amb un líder clar, que havia passat a ser l’esperança del ciclisme espanyol. Beloki ja havia fet podi al Tour del 2000, però era difícil considerar-lo al mateix nivell que Lance Armstrong, que es coronava, en paral·lel, a la Volta a Suïssa. Al juliol, el nord-americà guanyaria el seu tercer Tour mentre que Beloki repetiria amb un tercer lloc.\nJoseba Beloki, vencedor de la Volta de 2001 – Foto: Arxiu Volta a Catalunya


No-violència i memòria | Paraules Cosides\n27 Dimarts ag. 2019\nCatalanisme, Catalunya, Civisme, Democràcia, Independència, Independentisme, partits polítics, Política, Política catalana, Política espanyola, Sobiranisme\nANC i Òmnium han aprofitat la litúrgia de la Universitat Catalana d’Estiu, a Prada de Conflent, per anunciar una nova fase de l’ofensiva independentista inspirada en la lluita no-violenta. Considerant que la no-violència sempre ha estat definitòria de les accions del moviment sobiranista català, tant l’Assemblea com Òmnium hauran d’explicar molt bé que el que ara proposen no té res a veure amb contemplar passivament com l’Estat passa pel damunt de les propostes de diàleg, ni amb parar les dues galtes quan respon amb trompades i condemnes, ni que cap partit català faci favors a cap partit espanyolista a canvi de res ni molt menys a canvi de paraules sense futur.\nPerquè si en l’arrel d’aquest re-posicionament hi ha d’haver la determinació de fer veure a l’Estat espanyol que Catalunya no pateix una febrada passatgera sinó que experimenta una metamorfosi, de fer-lo adonar que la millor manera de solucionar els problemes que el nostre país li ocasiona és que el deixi anar, cal comptar que res d’això no passarà sense sacrificis ni sense costos, ni tampoc sense recosir tot allò que ens va portar fins a l’1 d’Octubre. Si aquell dia dos milions i mig de persones (també cal comptar els vots sostrets) van materialitzar a les urnes la seva desconnexió d’Espanya, va ser perquè els empenyia una argumentació incontestable de raons històriques, culturals, polítiques i econòmiques. Aquells dies remoguts de l’octubre del 2017 i la repressió posterior ens han entelat dels ulls i la iniciativa ha canviat de mans. Si no ho revertim, si no mantenim tots els raonaments, un dia ens podríem trobar preguntant-nos els sentit de tot plegat.


La Junta d'Andalusia troba tres caixes fortes amb documents dels EROs - Diari de Girona\nLa Junta d'Andalusia troba tres caixes fortes amb documents dels EROs\nEl PP acusa els anteriors governs socialistes d'amagar «els papers que durant anys li han reclamat els jutjats» Un dels documents és un conveni privat signat per Zarrías amb importants ajuts a una empresa considerats il·legals per la UE\nefe/europa press/ddg 11.12.2019 | 00:35\nEl conseller de Presidència del Govern andalús va informar sobre la troballa. europa press\nEl conseller de Presidència del Govern andalús va informar sobre la troballa.\nLa Junta d'Andalusia va localitzar tres caixes fortes a l'agència pública Idea amb «papers dels EROs», entre els quals es troben alguns que els reclamaven els jutjats que investigaven aquest frau, segons va avançar el conseller de Presidència, Elías Bendodo (PP). En la roda de premsa posterior al Consell de Govern, Bendodo va assegurar que ha posat els documents a disposició del jutjat d'instrucció 6 de Sevilla, que instrueix la macrocausa dels EROs, i va acusar els anteriors governs socialistes de «ficar a les caixes fortes els documents que durant anys li han reclamat els jutjats» relatius a casos relacionats amb el frau dels EROs.\nEl més cridaner fins ara, va explicar Bendodo, és la localització d'un conveni privat, sense logotip oficial de la Junta, signat el 30 de desembre de 1998 pel llavors conseller de Presidència Gaspar Zarrías, relatiu als ajuts de més de «8.000 milions de pessetes» concedits per la Junta a l'empresa de Jaén Cárnicas Hijos de Andrés Molina (Hamsa) i en la qual es diu textualment que eren considerats il·legals per la UE i que la Junta «renuncia a reclamar-los».\nSegons va explicar, el conveni recull també la compravenda de Cárnicas Molina per part de Campofrío i per això la Junta li va concedir diverses ajudes de «471 milions de pessetes i una altra de 314 milions» a canvi de la creació de 300 llocs de treball fixos, que són els que integraven la plantilla de Hamsa. A més, Campofrío es comprometia en aquell conveni a invertir «4.000 milions de pessetes en quatre anys» i la Junta «a concedir-li tots els ajuts que, com a mesures de foment de l'ocupació, prevegi la legislació vigent». Una setmana després de signar-se aquest conveni, l'expresident de la Junta Manuel Chaves i l'exconseller Gaspar Zarrías es van reunir amb els treballadors de Hamsa a Jaén, va assenyalar.\nAquesta troballa de la setmana passada es va produir gràcies a un funcionari d'Idea que va informar el director general de l'Agència d'Innovació i Desenvolupament d'Andalusia de l'existència de tres caixes fortes d'un metre d'altura a les instal·lacions d'aquesta entitat a Sevilla amb nombrosa documentació sobre els EROs, que està sent analitzada i «llançarà molta llum» sobre la gestió dels governs socialistes, segons Bendodo.\nEn aquest sentit, va avançar que s'aniran coneixent més casos en les properes setmanes perquè la «sentència dels EROs va activar un mecanisme que permetrà que aparegui informació» que la Junta va negar en moltes ocasions als jutjats i que «va guardar sota clau».\nAltres documents trobats fan referència a un préstec el 1999 a Primayor, investigada en el cas dels EROs, i un altre de 5,8 milions a Hamsa que va passar pel Consell de Govern el 1999, i es reconeix que és un «préstec pont fins al cobrament de subvencions, de les quals encara queden per recuperar 3,7 milions», va explicar.\nEl conseller de Presidència va assenyalar que s'està demostrant que «tot el Consell de Govern coneixia el sistema» que l'executiu andalús va posar en marxa el 1999 per saltar-se els controls a les subvencions i ajudes concedides als treballadors afectats pels EROs d'empreses en crisi.\nEl PSOE andalús va denunciar el «muntatge» i les «mentides» del conseller de la Presidència i va assegurar que aquesta documentació «de fa 21 anys» mai ha estat requerida pel jutjat.\nPer part seva, el vicesecretari de Comunicació del PP, Pablo Montesinos, va demanar al cap de l'executiu en funcions, Pedro Sánchez, que assumeixi responsabilitats polítiques. Segons el seu parer, no és admissible que no doni «la cara» i vulgui «enllestir» aquest assumpte en uns segons en una compareixença pública.\nMontesinos va destacar que aquestes caixes fortes «ja estan als jutjats» perquè han estat remeses pel Govern andalús que dirigeix Juanma Moreno, però va assenyalar que, a banda de la via judicial, cal «assumir responsabilitats polítiques». «És intolerable i un escàndol majúscul que el senyor Sánchez hagi enllestit aquest escàndol en només uns segons en una compareixença pública i no ho consentirem», va afegir.


Kilian Jornet estrena la segona entrega de pel·lícules del projecte Summits of My Life\n'Déjame vivir' explica els intents de rècord al Mont Blanc, l'Elbrús i el Cerví\n2 min. Barcelona 27/03/2014 12:10\nKilian Jornet estrena 'Déjame vivir', la segona entrega de pel·lícules dins el seu projecte personal Summits of My Life. Dirigida per Seb Montaz, recull durant 62 minuts els reptes que Jornet i els seus amics van afrontar durant el 2013 en muntanyes d’arreu d’Europa.\nLa pel·lícula, filmada en cinc idiomes, posa de relleu un Kilian Jornet que ha de desafiar els seus propis límits per aconseguir complir un somni d’infància, seguint els passos dels pioners de l’'skyrunning'.\n'Déjame vivir' recull els intents de rècord al Mont Blanc, l’Elbrús i el Cerví. Retratats d’una manera intimista i humana, cadascun d’aquests reptes és també un reflex dels valors que basteixen el projecte Summits of My Life. La pel·lícula és, en definitiva, un collage d’experiències que permetrà a l’espectador conèixer Kilian Jornet i l’activitat que du a terme d’una manera molt més propera.\nEl títol de la pel·lícula tampoc és casual, tal com comenta el director Seb Montaz: “En Kilian cantava la cançó 'Déjame vivir' tot sovint mentre estàvem filmant. En aquells moments no sabia què volia dir, però una vegada em va dir que significava 'deixa’m viure', i vaig trobar que tenia un significat força simbòlic: una persona, el Kilian, que vol que li deixin complir els seus somnis, sense ser un model per a ningú i sent conscient dels riscos que pren. Aquesta també és la filosofia darrere del projecte Summits of My Life, i vam creure que era força pertinent”.\nLa pel·lícula estarà disponible per descarregar o adquirir en DVD a partir d’avui 27 de març a les 7 de la tarda a la web de Summits of My Life, en espera de les presentacions oficials que es duran a terme en els propers mesos.


Mig miler d'alcaldes manifesten el seu compromís amb el referèndum\nCarles Puigdemont proclama que arriba el moment de triar entre “arnes que es mengen la democràcia o urnes”\nFoto de família de l'acte que es va celebrar ahir al paranimf de la UB.\nActualitzada 02/07/2017 a les 07:29\nMig miler d’alcaldes catalans van escenificar ahir el seu compromís amb el referèndum de l’1 d’octubre en un acte solemne que va tenir lloc al paranimf de la Universitat de Barcelona. Durant l’acte, que duia per lema El món local pel referèndum, es va llegir un manifest en el qual els alcaldes que el subscriuen asseguren que posaran “a disposició de l’organització del referèndum els locals habituals on se celebren totes les jornades electorals als nostres municipis”.\nDurant la celebració, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, va afirmar que l’independentisme és el primer moviment sociopolític a Espanya que va “de baix a dalt” i va avisar els alcaldes sobiranistes. “Per això sou importants, per això els molesteu i per això els fa por, i més que en fareu”, va proclamar. Puigdemont va manifestar que els alcaldes són “la garantia” perquè l’1 d’octubre vinent hi hagi un referèndum en el qual puguin votar tant els partidaris com els detractors de la independència, i va destacar el fet que atenguin tots els ciutadans igual, sense tenir en compte la seva ideologia, fet que al seu entendre no fa el govern espanyol. En aquest sentit, Puigdemont va recalcar que s’acosta el moment en què els catalans hauran de triar entre “arnes que es mengen la democràcia o urnes”.\nUn dels moments àlgids de l’acte el va protagonitzar el president de l’Associació Catalana de Municipis i Comarques (ACM), Miquel Buch, que va cridar a la unitat i va demanar a tots els membres del govern i del Parlament presents que es posessin dempeus per veure com “tenen els alcaldes darrere”. “Ara estem darrere vostre, però l’1 d’octubre vinent estarem al vostre costat”, va exclamar entre els crits de “votarem” dels assistents.\nPer la seva banda, la presidenta de l’Associació de Municipis per la Independència, Neus Lloveras, va anunciar que convidaran les ciutats estrangeres agermanades amb les catalanes perquè presenciïn el referèndum i facin d’“observadors”, i va subratllar que els consistoris “no posaran el fre a la recta final”.\nEntre discurs i discurs, un vídeo va repassar els considerats greuges de l’Estat contra Catalunya, des de la sentència del Tribunal Constitucional del 2010 referent a l’Estatut d’Autonomia fins a la querella interposada contra la consellera de Governació, Meritxell Borràs, pel concurs per a la compra d’urnes, passant per la inhabilitació de l’expresident Artur Mas.\nAquest no va ser l’únic material audiovisual de l’acte: va arrencar amb la reproducció d’un fragment d’un discurs d’Enric Prat de la Riba, que va ser president de la Mancomunitat de Catalunya entre el 1914 i el 1917. També van prendre la paraula diversos alcaldes –un per vegueria–, que van defensar que la celebració d’un referèndum és una “prioritat”.\nL’alcalde de Ripollet (Vallès Occidental), José María Osuna, que és de Podem, va instar tots els alcaldes “que volen el canvi” a sumar-se a la defensa del referèndum anunciat per a l’octubre vinent, ja que, segons va manifestar, es tracta d’“una eina molt potent i una oportunitat irrenunciable que fa uns anys era impensable”. “Fermesa, determinació, convicció i fins al final”, va sentenciar l’alcaldessa de Berga, Montserrat Venturós, que va ser encausada per no despenjar la bandera independentista del balcó de l’ajuntament en període electoral.


Legió del Mèrit - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Legió del Mèrit (anglès: Legion of Merit) és una condecoració militar dels Estats Units, creada per Franklin D. Roosevelt el 20 de juliol de 1942, i atorgada als membres de les Forces Armades americanes i de les nacions aliades per la seva tasca meritòria en servei als Estats Units. És l'única condecoració americana amb graduacions, i, per un altre costat, és una de les dues condecoracions de coll americanes (l'altre és la Medalla d'Honor).\n(en) Legion of Merit\n20 juliol 1942 -\nMedalla del Servei Superior de Defensa Creu dels Vols Distingits\npresident dels Estats Units i Departament de Defensa dels Estats Units\ncomanador de la Legió del Mèrit\nSe situa en el 6è lloc en l'ordre de precedència de les condecoracions militars nord-americanes, situant-se entre la Medalla del Servei Superior de Defensa i la Creu dels Vols Distingits.\nEstà dividida en els següents rangs:\nCap Comandant de la Legió del Mèrit: Atorgada a Caps d'Estat o caps de govern.\nComandant de la Legió del Mèrit: Atorgada a equivalents estrangers del Cap d'Estat Major dels E.U.A., o el rang inferior al Cap d'Estat.\nOficial de la Legió d'Honor: Atorgada a Generals o Almiralls, altes autoritats civils, etc.\nLegionari de la Legió d'Honor: La resta.\nEls graus i el disseny de la condecoració estan clarament inspirats en la Legió d'Honor francesa.\nSi bé les propostes per a la creació d'una Medalla al Servei Meritori es van iniciar al setembre de 1937, no es va fer res per a la seva aprovació. El 24 de desembre de 1941 se sol·licità formalment la creació d'aquesta distinció, i el 5 de gener de 1942 van començar a arribar els primers dissenys. El 3 d'abril de 1942 s'aprovava el disseny recomanat i es disposava que el disseny de la Legió del Merit (ja s'havia adoptat aquest nom) estigués preparat un cop que s'aprovés la llei corresponent. Aquesta va ser la Llei Pública 671 del 20 de juliol de 1942 mitjançant una acta del Congrés, i va ser anunciada pel Butlletí del Departament de la Guerra Nº.40 del 5 d'agost de 1942, i l'Ordre Executiva 9260 del 29 d'octubre de 1942 establí el reglament de la Legió del Mèrit, on es requeria l'aprovació presidencial per a la seva concessió. No obstant això, el 1943 i a petició del General Marshall s'aprovà l'autorització del personal militar per a la seva concessió, si bé l'Ordre Executiva 10600 del 15 de març de 1955 del President Eisenhower revisà l'autorització per a la seva aprovació.\nCap Comandant :\nGeneral Sir Kenneth A.N. Anderson, KCB, MC (primer receptor) (Regne Unit)\nGeneral Hilmi Özkök, ex-Comandant en Cap de les Forces Armades (Turquia)\nGeneral Mehmet Yaşar Büyükanıt, Comandant en Cap de les Forces Armades (Turquia)\nGeneralíssim Chiang Kai-shek (Xina)\nEl Rei Miquel I de Romania\nMariscal de Camp Kodandera Madappa Cariappa (Índia)\nGeneral Dragoljub Mihailovich (Iugoslàvia)\nAlmirall Sir Victor Crutchley VC, comandant de la Marina Australiana durant la II Guerra Mundial (Regne Unit)\nGeneral Sir Peter de la Billière KCB, KBE, DSO, MC & barra, comandant de les forces britàniques durant la Guerra del Golf (Regne Unit)\nÉs una estrella de 5 puntes d'esmalt blanc, amb rivet vermell, sobre una corona de llorer d'esmalt verd. Les puntes de la creu marquen una V i hi ha una perla daurada a cada punta. Al centre hi ha un medalló d'esmalt blau encerclat en or amb 13 estels blancs (segons el disseny que apareix a l'escut dels Estats Units). Entre els braços de la creu hi ha dues fletxes en or creuades. Al revers apareix la inscripció "UNITED STATES OF AMERICA ".\nCap Comandant de la Legió del Mèrit: És una estrella que penja a l'esquerra del pit.\nComandant de la Legió del Mèrit: La insígnia penja del coll.\nOficial de la Legió d'Honor: Penja d'un galó a l'esquerra del pit. Sobre el galó hi ha una rèplica de la insígnia.\nLegionari de la Legió d'Honor: Penja d'un galó a l'esquerra del pit.\nPenja d'un galó de 35mm d'ample morat amb una franja blanca de 2mm als costats.\nLes condecoracions següents s'indiquen mitjançant fulles de roure a l'Exèrcit i a la Força Aèria i mitjançant estrelles a l'Armada, els Guardacostes i els Marines. Igual que a l'Estrella de Bronze Una V sobre el galó indica la concessió com a resultat d'una acció d'heroisme en combat o valor.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Legió del Mèrit\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Legió_del_Mèrit&oldid=28390921»\nDarrera modificació: 9 oct 2021 a les 17:17\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 oct 2021 a les 17:17.


8: Primeres impressions - Recerca en Accio\nL’angoixa va durar poc. Passat un parell de dies de pèrdua de pes els animals van recuperar el creixement. I el que era millor: aquells animals trasplantats van començar a guanyar pes molt més ràpidament que aquells que no havíem trasplantat. Tant, que al final de l’experiment tenien gairebé el mateix pes que els animals control.\nEl pes, però, només és un indicador aproximat de com van les coses. L’important era veure com estaven els pulmons i tots els marcadors analítics que teníem previst mesurar. De manera que vam aguantar els nervis durant tres setmanes, fins al dia de sacrificar els animals i obtenir els pulmons.\nQuan vàrem començar a obtenir els pulmons, de seguida va ser evident que el tractament havia millorat molt l’aspecte dels pulmons. No estaven igual que un control, el trasplantament no fa miracles, però l’aspecte tampoc era el d’un pulmó amb fibrosi. Havien recuperat bona part del color i la textura era clarament millor.\nQuan esperes un resultat amb ganes sempre hi ha el perill d’enganyar-te a tu mateix. Per això cal fiar-se de les analítiques més que de la impressió inicial. I això que anàvem posant un pulmó al costat d’un altre i preguntant a investigadors d’altres grups que passaven per allà quins creien que estava millor. Normalment, ens miràvem estranyats i divertits, ja que la diferència era evident.\nEncara no sabíem res del cert de manera mesurable i contrastable, només teníem indicis. Però en el cas de la fibrosi pulmonar això era tan excepcional que vàrem celebrar-ho amb un bon dinar.


L'Hospital, Àgora, Fersix i La Mitja es posen el mocador per combatre la diabetis - somGranollers\nL'Associació Esportiva i l'assessoria granollerina impulsen un projecte solidari perquè el centre sanitari pugui implantar bombes d'insulina\nDissabte, 23 de febrer de 2019 | 13:10h\nRecaptar fons per al tractament de la diabetis tipus 1. Aquest és el propòsit que s’han marcat aquest any la Mitja Marató de Granollers i l’empresa Àgora en col·laboració amb l’Hospital General de Granollers per tal que el centre hospitalari aconsegueixi l’acreditació per posar bombes d’insulina a les persones diabètiques tipus 1.\nEl Clínic de Barcelona ha estat pioner en adaptar aquest nou programa. Fins ara, els pacients del Vallès assignats al programa havien de desplaçar-se a Barcelona per rebre el tractament, i amb aquest projecte es vol dotar l’Hospital de Granollers d’un nou servei per a tots els habitants de la comarca que beneficiï els pacients tant en la qualitat de l’assistència com en el confort que representa no haver de desplaçar-se uns 30 quilòmetres per seguir el tractament.\nPer recaptar diners es posaran a la venda mocadors tubulars amb el lema de la campanya Els 21 seran Mitja vida, que es podran trobar per només 3 euros a diferents establiments de la ciutat, la fira del corredor i Àgora –de 9 a 14 i de 15 a 18 h–.\nSegons explica Sergi López, d'Àgora, l'assessoria està vinculada i compromesa amb la comarca i per això participa activament en actes tant de Granollers com del seu entorn. Actualment té presència en el sector cultural, esportiu i de motor, i ara també s’ha proposat col·laborar des de l’àmbit social a través d’un projecte comú amb l’Hospital de Granollers sobre la diabetis, en el qual col·laboren també altres empreses.\nDes d’Àgora asseguren que el projecte “ha costat molt de dur a terme, però finalment, gràcies a la relació amb la Mitja i altres patrocinadors i empreses, com Fersix –que ha facilitat els mocadors–, es podrà iniciar”.


Allò que han vist els meus ulls...: 39 + 1\nPublicat per pepi a 14:52\nBon dia guapa, ja he llegit aquest llibre, m'el va deixar un amic.. je je.\n6 de maig de 2009 a les 22:36\nBon dia, a mi també em va agradar aquest llibre.\nNomés comentar-te que la imatge que fas servir per il.lustrar l'entrada està allotjada a la meva base de dades i hauries de descarregar-la i pujar-la al teu propi espai de blogger per tal de no fer "hotlinking".\n6 de maig de 2009 a les 23:35\nTè bona pinta, Pepi. M'ho apuntaré a la llista.\n7 de maig de 2009 a les 1:18\nMolt bé. Et va agradar?\nMissmole: Gracies per entrar i donar la teva opinió. No tenia ni idea d'això que em dius de "hotlinking". H eliminat la imatge per no donar cap problema. Salutacions\nGlòria: Si vols ja t'ho porto a l'escola. Petonets guapa\n7 de maig de 2009 a les 6:40\ni tant que té bona pinta. Jo també me l'apunto!\n7 de maig de 2009 a les 12:46\nT'ho agraeixo Pepi. Si la vols penjar tu mateixa només has de clicar a sobre de la imatge amb el botò dret del ratolí i escollir "Guardar imagen". Un cop descarregada la pots pujar a blogger seguint els pasos d'aquest tutorial : http://help.blogger.com/bin/answer.py?hl=es&answer=42475#how\nJa veuràs que és molt fàcil i així podràs possar la imatge que a més la portada d'aquest llibre és molt divertida.\n7 de maig de 2009 a les 23:00\nEl llibre és divertit. Al menys a mi em va fer rirure més d'una vegada.\nHola Missmole: moltes gràcies per la teva informació. Intentaré posar de nou la imatge tal com m'has explicat.\nCada día s'ha d'apendre alguna cosa nova.\n8 de maig de 2009 a les 0:41\nI tant ... veig que te n'has sortit prou bé!!\nAra et falta buscar la segona part d'aquesta història que també està prou bé : 39+1+1.\n8 de maig de 2009 a les 12:24\nHola missmole: ara estic llegint un altre llibre i quan l'acabi potser buscaré 39+1+1. Moltes gràcies bonica.\n10 de maig de 2009 a les 4:16


van de Blues: Red Hot Blues - Radio Show Podcast 25 Juliol Google\nRed Hot Blues - Radio Show Podcast 25 Juliol\nAvui per començar el programa tres grans músics de blues del país en una gravació del 1994. També un gran treball de blues rock i blues texà. Del Canadà dos germans que porten quasi 50 anys fent blues. Un àlbum on es recull la millor essència del blues de Chicago. A més blues arribat de Brasil i el punt final bon blues acústic des de Dinamarca.\nBig Mama amb Víctor Uris i Amadeu Casas (Spain) -- El Blues De La Inflació\nAvui viatjarem uns anys és una gravació del 1994 “El Blues De La Inflació” de la mà de tres dels grans músics de blues Big Mama amb Víctor Uris i Amadeu Casas, en ell hi ha composicions pròpies i versions de Big Bill Broownzy o Sonny Terry & Brownie Mc Ghee, aquest àlbum es cantat en català i angles en aquest treball ja ens demostraven la seva gran qualitat a l’hora de tocar blues, la Big Mama a la veu, a l’harmònica en Víctor a l'harmonica i l’Amadeu a la guitarra.\nPoint Blank (USA) -- Fight On!\nPoint Blank són una banda nascuda l’any 1974 a Texas fent rock and roll, entre el 1976 i 1982 varen editar sis àlbums, i es va anar decantant cap al hard rock l’any 1986 es varen separar fins a l’any 2007 que la banda es torna a ajuntar i varen publicar en el 2009 un nou disc després de 27 anys el treball “Fight On!” (Dixiefrog), amb molt de blues rock i blues texà produït per l’històric guitarrista de la banda Rusty Burns.\nDownchild (Canada) -- I Need A Hat\nFa ja uns 50 anys quasi que els germans Donnie and Hock Walsh varen formar la banda Downchild, ha sigut i és una de les principals bandes de blues del Canada, han publicat 15 àlbums, el primer va ser l’any 1973 plens de blues, avui escoltarem el darrer disc editat el 2009 “I Need A Hat” un excel•lent treball on es pot comprovar la seva gran qualitat i experiència en el blues.\nBig Gilson (Brazil) – Sentenced To Living\nAra el torn del blues arribat de Brasil és un dels grans músics del país en aquest estil Big Gilson, en BB King en l'any 1998 va dir d'ell que “quan veia un músic tan jove, tan lluny d’Estats Units tocant blues, se sentia feliç i orgullós de la seva missió en aquesta vida”, des de Rio de Janeiro d’aquest bluesman amb molt de talent, escoltareu el disc “Sentenced To Living”.\nDave Specter (USA) – Spectified\nEl proper convidat és el guitarrista Dave Specter que va ser un dels joves talents en el blues de Chicago, a finals dels vuitanta va formar la seva pròpia banda fa fer gires per Europa darrera de grans bluesmens com Buddy Guy, Junior Wells, Otis Rush o Jimmy Rogers, avui escoltarem l'àlbum “Spectified” en ell interpreta la millor essència del blues de Chicago.\nH.P. Lange (Denmark) – 20 Years Anniversary\nHi ha un bluesman a Dinamarca que es un del pocs del seu país que interpreta el blues tradicional en format acústic, es tracta de H.P. Lange amb més de 20 anys en el blues ha voltat per Europa i Estats Units, va estar uns mesos en els anys 90 a New Orleans, Louisiana i el Mississipí on va acabar de perfeccionar el seu estil, avui farem un recorregut per les gravacions entre els anys 1995 i 2008 gravacions que formen part del dobla àlbum “20 Years Anniversary”.\nFins aquí un recorregut pel blues de dos continents, us espero en el proper programa. Fins llavors ja sabeu que en qualsevol moment podeu escoltar tots els Red Hot Blues dels últims mesos.


Ermita de Santa Maria del Catllar - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nErmita de Santa Maria del Catllar\nEntitat territorial administrativa Vilallonga de Ter (Ripollès)\n42° 22′ N, 2° 17′ E / 42.36°N,2.29°E / 42.36; 2.29Coord.: 42° 22′ N, 2° 17′ E / 42.36°N,2.29°E / 42.36; 2.29\nL'ermita de Santa Maria del Catllar (o Nostra Senyora del Catllar) és una capella romànica d'una sola nau amb absis i volta de canó situada al municipi de Vilallonga de Ter (Ripollès), en un turó on hi hagué abans el castell del Catllar o «Castellario», del qual no se'n conserven restes, i que donà nom al llinatge Catllar o Descatllar. És una obra inclosa en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nAdossats als murs laterals hi ha dos bancs d'obra, que deuen correspondre a l'època en què es va fer el cor, al qual s'accedeix des d'una porta oberta a l'exterior del mur nord de la nau. L'absis queda tancat amb una reixa de forja molt treballada. Darrere aquesta reixa, i a la part nord de la nau, hi ha una porta que condueix a la sagristia. La façana és llisa, amb una porta d'arc de mig punt sobre la qual hi ha un ull de bou i al cim una espadanya que agafa tota l'amplada de la façana amb dos forats i una campana. A l'absis hi ha un retaule de poc valor artístic, d'estil barroc amb una Mare de Déu moderna. L'interior i l'exterior són arrebossats i pintats de blanc.\nEl santuari es coneix des del segle xii, primer dedicat a Sant Pere i després a Santa Maria del Catllar. L'any 1121 hi ha documentada una definició de l'alou de Sant Pere del Catllar a favor del monestir de Sant Pere de Camprodon. L'any 1202, però, Guillem de Catllar donà a l'església de Santa Maria del Catllar un conjunt de relíquies portades de Terra Santa i l'any següent enfranquí l'ermità de tota servitud i lliurà a la capella (1203) i al seu sacerdot beneficiat un home cec anomenat Joan. Al segle xiv, en un nomenclàtor on es relacionen les esglésies de l'ardiaconat de Besalú, s'hi esmenta «capella Beate Marie castri de Castllario in parrochia Sancti Martini de Vilallonga»\nEl castell del Catllar existia ja abans de 1070 i els seus senyors, que arribaren a dominar tot el terme de Vilallonga, llevat de Tregurà i que foren senyors de Rocabruna, del castell de Besora i altres dominis, van assegurar el patrimoni de la capella de Santa Maria, administrat pels seus sacerdots fins a l'any 1768. Des d'aquest any fins al 1866, la capella tingué una administrador seglar. En extingir-se el llinatge dels Catllar el 1789 podria ser que els nous propietaris emprenguessin la restauració del santuari amb les transformacions barroques que han perdurat fins ara.\nActualment només s'oficia una vegada l'any.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 «Ermita de Santa Maria del Catllar». Inventari del Patrimoni Arquitectònic. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 19 gener 2016].\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ermita de Santa Maria del Catllar\nNostra Senyora del Catllar a Catalunya Medieval\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ermita_de_Santa_Maria_del_Catllar&oldid=28620287»\nEsglésies barroques del Ripollès\nEsglésies de Vilallonga de Ter\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 nov 2021 a les 06:03.


Nou joc literari creatiu: Una imatge, mil paraules\n- de novembre 10, 2012\nDeixeu volar la imaginació, i amb aquestes paraules i aquesta imatge podeu crear qualsevol post creatiu i literari. Espero les vostres participacions!\n10 de novembre de 2012 a les 14:20\nLa meva entrada.\n11 de novembre de 2012 a les 13:49\naquí tens el meu\n12 de novembre de 2012 a les 14:49\nHelena,preciós i intens!\nDrapaire, una història ben travada i original!\n12 de novembre de 2012 a les 18:55\nJo també hi poso paraules a la imatge o imatge a les paraules amb aquesta participació:\n15 de novembre de 2012 a les 22:09


Notícies | Sarrià - Sant Gervasi\nTall del carrer d’Osona a l’alçada del carrer d’Homer\nObres. Divendres, 2 d'abril per tal de realitzar treballs en la xarxa d’aigua potable, a partir de les 8 h quedarà tallat l’accés al carrer d’Osona a l’alçada del carrer d’Homer. El tall durarà fins les 22 h del mateix dia.\nObres de millora i arranjament al parc de Monterols\nObres. Del 6 al 27 d’abril es duran a terme obres de millora de pavimentació i arranjament al parc de Monterols i es tancarà l’accés pel carrer de Montecassino.\nObres de millora de la passera de l’estació d’FGC les Planes\nMobilitat i transports. A partir de la setmana del 12 d'octubre, durant un mes, els serveis tècnics d’FGC rehabilitaran el pas elevat de l’estació de les Planes.\n02/10/2020 - 08:52\nCanalització elèctrica al carrer de Ganduxer cruïlla amb el carrer d'Alacant\nMobilitat i transport. Del 3 al 10 d’octubre es duran a terme els treballs per canalitzar una línia de baixa tensió al carrer de Ganduxer cruïlla amb el carrer d’Alacant.\nTall de trànsit al carrer de Matilde Díez\nMobilitat i transport. Els dies 1 i 2 d’octubre es tallarà al trànsit el carrer de Matilde Díez, de 9 a 14 h, en el tram comprès entre els carrers de Lincoln i de Saragossa per retirar l’enllumenat antic.\nTalls de circulació a Mas Sauró i Can Rectoret\nMobilitat i transport. Del 28 de setembre al 3 d’octubre es duran a terme estudis geotècnics i s’instal·laran inclinòmetres a Mas Sauró i Can Rectoret, dins del barri de Vallvidrera, el Tibidabo i les Planes.\nPavimentació del carrer de l’Avenir entre el carrer de Calvet i el passatge de Josep Llovera\nMobilitat i transports. Del 19 al 24 d’octubre, es duran a terme tasques de pavimentació al tram del carrer de l’Avenir comprès entre el carrer de Calvet i el passatge de Josep Llovera. A més, s’eliminarà un carril d’estacionament...\nObres de canalització elèctrica al passeig de Sant Joan Bosco\nMobilitat i transport. El 21 de setembre s’inicien les obres de canalització de les línies de mitja tensió del passeig de Sant Joan Bosco entre les places de Prat de la Riba i d’Artós. Es preveu que els treballs finalitzin el 12 de...\nUna pilona tallarà l’accés de vehicles des del carrer de Negrevernís a la plaça del Consell de la Vila\nMobilitat i transport. El 16 de setembre es tallarà el trànsit als vehicles a motor des del carrer de Negrevernís cap a la Plaça del Consell de la Vila. Es vol garantir la seguretat dels vianants i evitar-ne l’ús inadequat per part...


El 40% de les urgències que arriben a l'Hospital de Sant Pau de Barcelona per covid s'han d'ingressar\nLa directora del servei d'urgències de l'Hospital de la Santa Creu i Sant Pau de Barcelona, Mireia Puig, ha alertat que el 40% de les urgències que arriben a el centre per Covid-19 s'han d'ingressar, i d'elles un 10% acaba en la unitat de cures intensives (UCI).\nLes embarassades tenen més risc que altres dones de patir una malaltia greu o morir per la Covid-19\nMés de 20.000 persones grans van morir en les residències a la primera onada de la Covid-19\nEl director de l'UCI de l'hospital, Jordi Mancebo, ha afegit que, d'aquesta 10% de pacients que arriben als llits de crítics, moren un 20-30%, mentre que, d'aquells pacients ingressats en llits hospitalaris normals, moren 01:00 7-8%.\nPuig ha subratllat que, després de la cara visible del pacient asimptomàtic, hi ha un grup molt important de malalts que desenvolupen una pneumònia, dels quals un alt percentatge requereix ingrés hospitalari: "No conec cap altra patologia que generi aquesta taxa d'ingrés. És enorme ".\nMancebo ha concretat que el perfil dels ingressats a l'UCI no ha canviat, com tampoc el quadre clínic, tot i que la mortalitat ha disminuït: "La mortalitat és una mica més baixa que a la primera onada i els malalts estan igual de greus però tenim més temps ara ".\nSobre el volum d'ingressos, el director de l'UCI ha explicat que aquest divendres es va donar el "pic més important" des de l'inici de la segona onada, malgrat les limitacions impulsades pel Govern per frenar el creixement de la pandèmia.\nEn aquest sentit, Puig ha insistit que, quan s'impulsen mesures, el seu efecte triga dues setmanes a veure reflectit: per això, tot i que actualment s'han frenat els contagis, el nombre d'ingressos seguirà creixent i "no es notarà millora" fins d'aquí a tres setmanes.\nMalgrat l'increment de la pressió assistencial derivat del coronavirus, l'hospital no ha desprogramat altres activitats "per ara" gràcies a la flexibilització d'espais i personal: estan usant àrees complementàries, com una unitat de semicrítics i vestíbuls per a l'ampliació de les urgències.\nMancebo ha reivindicat l ' "esforç enorme" en tota l'àrea d'urgències per augmentar el nombre de llits, evitar ingressos innecessaris i filtrar adequadament als malalts, el que permet optimitzar els llits de l'hospital.\nTot i que el centre encara no ha desprogramat activitat assistencial, Mancebo ha dit que han viscut l'inici de la segona onada amb "extrema preocupació" perquè el personal sanitari està esgotat després de l'impacte de la primera onada, que va suposar una allau de treball.\nAixí, ha instat l'administració a evitar que aquest desgast vagi a més, que avaluï la gravetat d'estrès amb el personal i les seves possibles conseqüències, que ofereixi ajuda psicològica i --puntualment-- psiquiàtrica, i també més descansos.\nPuig ha afegit que formar part d'un equip protegeix el personal, i també entendre que el seu treball és de "altíssim valor", encara que això no s'arregli la situació física i anímica de la plantilla.\n"Hi ha molta fragilitat. La gent no està bé: han patit molt i seguiran patint molt en els pròxims mesos fins que tinguem una vacuna, i això és un risc major per al sistema", ha advertit Mancebo.\nPuig ha defensat que, amb la recerca de el tractament, la comunitat mèdica vol millorar la supervivència de la ciutadania i escurçar el temps de la malaltia --per evitar complicacions--, i ha lamentat que, amb els assaigs clínics en marxa, "no hi ha indicis que aparegui un medicament amb aquestes condicions ".\nPer la seva banda, Mancebo ha assegurat que "no se sortirà" de la pandèmia mentre no hi hagi un tractament, i ha reivindicat la importància de la vacuna per protegir la gent.\nTots dos doctors han insistit en la importància de les mesures de prevenció --higiene de mans, ús de mascareta i distanciament social-- i han afegit que dependrà del comportament social l'impacte de la pandèmia aquest hivern.


Figueres, una pausa - El Temps\nFigueres, una pausa\nLa capital de l’Alt Empordà té sobrats motius per fer-hi un recés. Tot i que la projecció internacional li l’ha proporcionada Salvador Dalí, caldrà saber que més enllà de l’excèntrica genialitat de l’artista, Figueres va constituir una cruïlla de camins. Allà sortia la Via Annia en direcció al Pirineu, a través de les terres de l’Alta Garrotxa i el Ripollès. La Via Annia, la qual tindrem ocasió d’explorar en capítols posteriors, llegà el nom a l’encantadora vall de Bianya, als peus del Capsacosta i les muntanyes que es travessen en direcció a Camprodon. A Figueres, arribava també el camí de Rhode, Roses, el qual devia passar per Castelló d’Empúries. Així, l’actual capital altempordanesa constituí un hub de comunicacions de primer ordre entre la costa i les regions muntanyoses de l’interior.\nSi a Panissars s’erigeix el fort de Bellaguarda, que passà a mans del regne de França arran del Tractat dels Pirineus, a Figueres es construí una estructura anàloga de dimensions hiperbòliques. El castell de Sant Ferran, datat del segle XVII, tenia com a finalitat aturar qualsevol possible invasió vinguda de l’altra banda del Pirineu. Es diu que és una de les fortaleses més grans d’Europa, i no resulta estranyar quan veiem que podia encabir un contingent de fins a 4.000 homes en un espai format per places d’armes, passadissos coberts, fossats a pèrdua de vista, casamates, cavallerisses i un llarg etcètera d’elements que componen el cosmos castrense.\nAbans de continuar el camí, no estalvieu una passejada per la Rambla, l’espai més emblemàtic de la vila. 26 grans plàtans us garantiran l’ombra.\nRumb a Gerunda\nPoc ens queda per finalitzar aquesta primera etapa. Cap al sud, la Via Augusta degué passar a la vora de Baseia, un veïnat pertanyent a Siurana en el qual s’han trobat fragments de ceràmica romana que probablement correspongueren a un establiment rural. Algunes de les construccions de Baseia conserven, encara avui, elements d’entre els segles XV i XVII.\nDirigiu-vos, ara, a Cervià de Ter, però feu-ho a través de les carreteretes que solquen el Baix Empordà. Sant Miquel de Fluvià, Vilaür, Camallera i Vilopriu, pobles tranquils tots ells. A Colomers, el riu Ter mostra una de les seues millors perspectives. Més endavant, l’Augusta degué travessar Cervià de Ter, o els seus encontorns. Pròxim al veïnat de Raset, en la citada població, hi havia una altra mansio, suposadament la de Cinniana. D’entre totes les vil·les romanes que poblaren aquesta plana fèrtil, en destaquen dues, la de la Quintana i la de Raset de Baix, ubicades al terme municipal que ens ocupa.\nHi ha qui, com Josep M. Nolla i Josep Casas, s’aventura a postular que la de la Quintana podria correspondre a Cinniana. Funcionà des del segle I aC fins al segle V dC. S’hi han descobert diversos espais, entre els quals un conjunt termal amb les seues dependències: piscines d’aigua freda, tèbia i calenta, vestidor i forn. Pel que fa a la vil·la de Raset de Baix, va ser descoberta el 1999 i algunes excavacions han posat de manifest la seua gran extensió, que inclou un petit cementiri dels segles IV i V dC. Data igualment d’aquesta època el forn de les Alzinetes, un forn romà la presència del qual no té res d’estrany, atesa la proximitat d’ambdues vil·les romanes i el pas de la Via Augusta.\nAbans de cobrir les 12 milles romanes, poc més de 17 quilòmetres de camí, que ens separen de Girona, haurem de visitar la impressionant fortalesa baiximperial Castellum Fractum, a Sant Julià de Ramis. Elevada, inexpugnable, punt de control privilegiat sobre la Via Augusta en època convulsa, tingué com moltes de la seua classe la funció d’aturar les incursions del nord. Finalment, el castellum acabaria abandonant-se en favor de la creixent Gerunda, ciutat i mansio. Però aquest serà ja un altre capítol.


Detingut el propietari d'una botiga de telefonia de Palamós per estafar un client i robar-li 1.700 euros de la targeta - El Gerió Digital\nEl detingut va entabanar la víctima per obtenir la targeta bancària i la contrasenya\nDimecres, 19 de maig de 2021 15:45h\nEls Mossos d’Esquadra van detenir el 18 de maig a Palamós, un home de 31 anys, de nacionalitat paquistanesa i veí de la població, com a presumpte autor d’un delicte d’estafa.\nEl passat 20 d’abril un ciutadà es va adreçar fins una botiga de reparació de mòbils i d’informàtica, situada al carrer Cervantes de la població de Palamós, per reparar el seu telèfon que els acabava de comprar, i que no li funcionava. Quan el client estava a la botiga, diversos treballadors i el mateix propietari el van atabalar amb múltiples consultes i amb allaus de preguntes li van demanar molta documentació.\nSi s’és víctima o testimoni d'un fet delictiu, és rellevant denunciar-lo a la policia. Les nostres Oficines d’Atenció al Ciutadà (OAC) i el telèfon d’emergències 112, que és gratuït, donen resposta les 24 hores del dia els 365 dies de l’any.


IB3N | Cinc persones desallotjades per un incendi a Manacor\nIB3 Notícies > societat > Cinc persones desallotjades per un incendi a Manacor\nCinc persones desallotjades per un incendi a Manacor\nEl sinistre ha tingut lloc al segon pis on viu una persona que no ha resultat ferida\nUn incendi ha obligat a desallotjar 5 persones avui dematí al centre de Manacor. El sinistre ha tingut lloc al segon pis on viu una persona que no ha resultat ferida, però que ha estat traslladada a l’Hospital de Manacor amb un episodi d’ansietat. La sala d’estar de l’habitatge ha quedat completament destrossada. Eren devers les 8 del dematí i s’han hagut de desallotjar també els 2 veïns del pis de dalt i 2 més del de baix. Cap dels 4 estan ferits.