HOMILIA FUNERAL DE SOR DAMIANA SAMENA ARTIGUES. Parròquia de Sant Antoni 6 febrer 2018 - Diócesis de Ibiza\nBy admin | 7 febrer, 2018\nEns reunim avui i ara en aquest temple parroquial de Sant Antoni per oferir aquesta Santa Missa en sufragi de Sor Damiana que als seus gairebé 89 anys d’edat, d’aquests viscuts la majoria com Religiosa Trinitaria, ha estat cridada a la nova vida eterna, completant així els seus anys de vida a la terra.\nLa seva mort abans d’ahir ens ha agafat a tots en l’endemà en que jo vaig tenir la mort física de la meva mare, a la mateixa edat de Sir Damiana. El cristià està cridat a creure, afirmar i ensenyar que per a ell la mort no és mort, no és un final, sinó que la mort física és l’inici d’una vida nova que no acabarà mai. Si ens fixem bé, en els textos que la litúrgia fa servir en les celebracions de les exèquies hi ha una paraula que es pronuncia moltes vegades i aquesta és la paraula vida. Tant que es podria dir que els funerals no són la celebració de la mort, sinó la celebració de la vida.\nSor Damiana va néixer a la veïna illa de Mallorca. Molt jove va entrar a la Congregació Trinitaria. Les Religioses Terciàries Trinitàries de Mallorca neixen en 1810 a Felanitx (Mallorca), fundades pel trinitari mallorquí pare Miquel Ferrer Bauzá, que va redactar la primera regla de vida de l’institut, inspirada en la regla de sant Joan de Mata.\nExerceixen la seva missió alliberadora en: l’educació integral de nens i adolescents a través d’escoles d’iniciativa social, l’educació en la fe a tots els nivells mitjançant les catequesis parroquials, l’acollida a la infància marginada en llars.\nVa ser enviada aquí a Eivissa i durant 41 anys ha estat al Col·legi de la Santíssima Trinitat aquí a Sant Antoni ,, sent Directora i superiora de la Comunitat, així com la pastoral penitenciària i molta dedicació a la catequesi sigui aquí com a Can Boned.\nResponent a la crida del Senyor, ha viscut molts anys, doncs, com a membre de la Congregació. I vivint com a tal, seguint l’acollida del missatge diví deixat pel fundador, Miquel Ferrer i Bauçà, religiós trinitari és feliç, es fa el bé i s’ajuda als altres. Cada un de nosaltres, que hem tingut la sort de conèixer-la i tractar-la, doncs ens ha fet bé, ens ha donat felicitat i hem rebut ajuda.\nCada un, doncs, podria comptar tantes coses bones en aquest sentit de Sor Damiana. Jo personalment vaig començar a conèixer i tractar aquesta Congregació gràcies a ella. Vaig tenir molts contactes i em va fer celebrar, i així la vaig conèixer més, el 200 aniversari de la Congregació.\nCelebrar aquest funeral de la Sor Damiana és primer de tot un moment particular i intens de fe. Aquí estem una porció considerable de membres de la Congregació, sacerdots i fidels, reafirmant la nostra fe en la resurrecció. “Crec en la resurrecció dels morts. Crec en la vida eterna. Amén” diem cada diumenge a la celebració de la Missa. El creiem i diem perquè la Paraula de Déu ens ho diu i ensenya. “Si estem units a Crist amb mort semblant a la seva, ho estarem també en una resurrecció com la seva” (Rm 6,5).\nEls cristians no som com els altres que no tenen esperança (1Tes 4,12). Al contrari, davant de Crist crucificat acceptem la certesa de la nostra mort i del seu misteri, però conscients que la nostra mort ha estat vençuda per la mort de Crist, i amb la seva resurrecció nosaltres adquirim una vida sense fi.\nQue aquest sigui un moment de fe que no estem per celebrar una separació o un comiat. Si ho féssim així no seríem cristians. Estem senzillament acompanyant una germana nostra, a una religiosa, al seu estatge etern, amb la convicció profunda que amb el seu esperit està a la Casa del Pare. I gairebé gairebé li estem dient: “Sor Damiana, estem aquí en comunió amb tu que ja ets a l’altra riba de la realitat perquè ens marques el camí que porta serenament allà.”\nEl seu camí va ser l’assumpció de responsabilitats de la Congregació que li van ser confiant per al bé d’aquesta vinya del Senyor.\nAvui i ara, li diem: Sor Damiana, continua interessant-te per la Congregació i els seus membres i obres. Ara, des del paradís, davant Déu ho pots fer amb més llibertat, amb més consciència, amb més fecunditat, perquè davant el Senyor, sense vels ni embuts, pots demanar-li per tots nosaltres perquè puguem ser cada vegada més fidels als plans uns projectes de Déu sobre nosaltres.\nÉs un moment de fe, però també un moment d’esperança. Esperança en el que creiem: l’entrada al paradís, confiant que s’hagi fet realitat per Sor Damiana. Creiem nosaltres que on ha entrat Jesús, que és el cap, entren cada un dels que en són membres. Esperem que un dia això sigui una realitat per a cada un de nosaltres, com ho ha estat ja per Sor Damiana.\nEncomanem, doncs, la mort de Sor DamianaNuestra celebració a més d’un acte de fe i esperança, és també un acte de caritat. Un de les obres de misericòrdia és pregar pels difunts. Som aquí perquè cada un de nosaltres, a la seva manera i amb el seu estil, ha volgut a la Sor Damiana. .\nArribats a aquest punt de la nostra reflexió, ve espontani el sentiment d’acció de gràcies. Gràcies a Jesús, perquè el seu sofriment ens ha arribat la salvació. Del Calvari, de les seve sofriments pacient i amorosament acceptats sorgeix per a tothom la salvació.\nGràcies a la Sor Damiana perquè és legítim pensar que els seus patiments passats per ella són d’utilitat per a la Congregació, per a la seva família terrenal, unint els seus sofriments als de Crist. Per això, la seva missió no ha acabat. La seva amb la seva mort física han acabat els seus sofriments humans i limitacions, no per això deixa d’estar propera als seus ajudant-los i amándoles d’un forma nova, considerant que està davant la glòria al costat del Senyor Ressuscitat.


Salut vol construir un nou Hospital Clínic al recinte de l'Escola Industrial de Barcelona\nL'exterior de l'Hospital Clínic de Barcelona\nRedacció 16/10/2016 - 11.51 Actualitzat 16/10/2016 - 12.22\nEl Departament de Salut vol construir un nou Hospital Clínic al recinte de l'Escola Industrial de Barcelona. Les instal·lacions actuals han quedat petites i s'han de renovar i ampliar, però el nou projecte se situa a uns quants anys vista per l'elevat cost que suposa.\nEl conseller de Salut, Toni Comín, ho ha explicat en una entrevista a l'ACN. Comín constata que l'Hospital Clínic no cap a les instal·lacions actuals i que per mantenir el nivell de qualitat i excel·lència actuals cal un canvi d'ubicació.\nTot i que en algun moment s'havia parlat de l'antiga caserna de bombers, Comín ha assegurat que, per qüestions d'espai, s'ha descartat. Per Comín, ''el Clínic no ha de marxar de l'Eixample'' perquè ''deixaria de ser el Clínic'' i per això considera una ''sort'' que a pocs metres hi hagi el recinte de l'Escola Industrial.\nEl conseller ha qualificat de projecte ''de magnitud immensa'' aquesta inversió i per això la situa a uns quants anys vista. Comín assegura que s'ha de treballar un pla funcional, que posi sobre la taula les necessitats del Clínic, i decidir també què es pot quedar a l'edifici vell, que seguirà sent del Clínic, però amb un nou ús. A més, cal tenir en compte l'activitat actual del recinte de l'Escola Industrial i fer-ho compatible.\nUn "pool" de coneixement\nFa un any i mig es va constituir una comissió formada per representants de la Diputació de Barcelona, l'Ajuntament i la Generalitat per estudiar quin ús es podia donar a l'Escola Industrial del carrer Urgell, en aquell moment s'apuntava que seria un "pool" de coneixement científic i tecnològic que englobaria el Clínic, la Facultat de Medicina de la UB i l'Institut d'Investigacions Biomèdiques Agustí Pi i Sunyer.\nAmb l'anunci de Comín, el projecte podria començar a concretar-se.\nLa Vall d'Hebron, un cas semblant\nComín també ha explicat que l'Hospital Vall d'Hebron es troba en una situació semblant i necessita una remodelació i adequació d'espais per respondre a les seves necessitats i continuar sent una referència a escala espanyola i europea.\nPer Comín, però, són projectes molt grans que s'han de treballar amb ''realisme''.\nSeparar l'activitat privada per evitar confusions\nEl conseller Toni Comín no s'ha oposat a l'ús de les instal·lacions públiques per a activitat privada de salut, com passa amb Barnaclínic, però considera que és una pràctica que s'ha de regular bé per evitar confusions.\nPer Comín, segons les experiències que hi ha en altres llocs, la separació física dels espais públics i privats generen ''menys inconvenients''.


Albert Bonet » Política de cookies\nSubscriure-te per RSS\ndijous, 6 d'agost del 2015\nLes cookies són breus informacions que s’envien i emmagatzemen en el disc dur de l’ordinador de l’usuari a través del seu navegador quan aquest es connecta a una web. Les cookies es poden utilitzar per recaptar i emmagatzemar dades de l’usuari mentre està connectat per facilitar-li els serveis sol•licitats i que en ocasions no se solen conservar. Les cookies poden ser pròpies o de tercers.\nCookies d’anàlisi que permeten l’anàlisi anònima del comportament dels usuaris de la web i que permeten mesurar l’activitat de l’usuari i elaborar perfils de navegació amb l’objectiu de millorar els llocs web.\nPer això, en accedir a la nostra web, en compliment de l’article 22 de la Llei 34/2002 de Serveis de la Societat de la Informació, en tractar cookies d’anàlisi, li hem sol•licitat el seu consentiment per al seu ús. Tot plegat per a millorar els nostres serveis, utilitzem Google Analytics per a recopilar informació estadística anònima, com per exemple el número de visitants a la nostra web. Les cookies afegides per Google Analytics es regeixen per les polítiques de privacitat de Google Analytics. Si vosté ho desitja pot desactivar les cookies de Google Analytics.


La consellera Bassa visita un dels nostres pisos compartits | Associació Down Lleida\nInici > Actualitat > Notícies > La consellera Bassa visita un dels nostres pisos compartits\nEl dijous 24 de novembre, la Consellera de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya, Sra. Dolors Bassa, ha visitat un dels habitatges de l’associació Down Lleida on hi conviuen joves amb capacitats diverses. Durant la visita, ha estat acompanyada per el director territorial de Treball, Afers Socials i Famílies a Lleida, Joan Santacana, a més de diversos membres de la junta directiva de l’entitat i dels joves protagonistes d’aquest projecte.\nDurant la visita, la consellera i els joves han pogut intercanviar opinions i vivències relacionades amb la vida independent. Bassa s’ha interessat per conèixer les experiències de cadascun dels joves en relació al seu procés d’emancipació i els ha encoratjat a seguir lluitant per a fer realitat els seus projectes de vida.\nI aquí teniu la notícia a tvlleida (minut 25:07): http://lleidatelevisio.xiptv.cat/noticies\n25/11/2016 a les 13:55


La UE de L’Estartit seguirà vinculada a la UE COSTA BRAVA i recupera a CARLES NUGUÉ com a president • Ràdio Capital de l'Empordà\nUE l'Estartit Costa Brava\nUnió Esportiva Estartit\nLa UE de L’Estartit seguirà vinculada a la UE COSTA BRAVA i recupera a CARLES NUGUÉ com a president\nLa Unió Esportiva també recupera altres figures, com César Toledo, exentrenador de l’equip a Superlliga femenina i que serà el coordinador, i Toni Santoyo, nou secretari tècnic.\nLa Unió Esportiva l’Estartit es mantindrà com a filial de la UE Costa Brava, anteriorment conegut com UE de LLAGOSTERA. El club ha iniciat el projecte per tornar a ressorgir el seu futbol femení, i compten amb l’expresident de la història daurada, Carles Nugué. El coordinador serà un altre vell conegut per a l’entitat, César Toledo, que va dirigir l’equip a Superlliga, i el secretari tècnic serà Toni Santoyo. La filiació permetrà professionalitzar l’estructura esportiva del club.\nNugué explica que “el futur de la UE L’ESTARTIT COSTA BRAVA es presenta més il·lusionant que mai. Després de saber que la UE COSTA BRAVA finalment no jugaria a l’Estartit semblava que el nostre futur podia tenir certes incògnites, però finalment no ha estat així. La planificació feta en aquests darrers mesos està prenent forma amb decisions que defineixen clarament les nostres intencions”.\nA més de Nugué com a nou president, el club comptarà amb una junta renovada: “Volem recuperar ben aviat els millors anys com a millor club de la història del futbol femení gironí”, afegeix el nou president. Anys enrere Nugué va ser membre de la Federació Catalana de Futbol (FCF) i va ser el responsable del futbol femení català tant a la FCF com a la Real Federación Española de Fútbol (RFEF), representant als clubs catalans, en els anys de l’inici de l’enlairament del futbol femení. S’ha declarat sempre com un autèntic enamorat i defensor del futbol femení.\nLa UE L’ESTARTIT COSTA BRAVA també compta incorporacions significatives en la part tècnica. César Toledo, entrenador de l’equip quan competia a Superlliga, serà el nou coordinador general esportiu. Nugué subratlla que la seva incorporació “és un altre pas endavant molt important. Va ser entrenador durant diverses etapes dels millors equips del club, és un expert i un enamorat del futbol femení i ens aportarà experiència i il·lusió a un projecte que no ha de parar de créixer”.\nTambé arriba al club Toni Santoyo, alhora exentrenador en les èpoques glorioses del club. Ocuparà el càrrec de secretari tècnic del primer equip i serà el principal responsable de construir un equip amb les màximes aspiracions des del primer dia. Ramon Codina, figura clau en l’estructura tècnica d’aquests últims anys, continuarà com a entrenador i com a suport incondicional dels nous responsables tècnics del club.\nDes de fa mesos que s’està treballant de forma escrupolosa i efectiva en la nova estructura esportiva del club. S’estan dissenyant més equips i se’ls està reforçant a consciència amb noves jugadores. La incorporació dels primers entrenadors es veurà reforçada amb nous ajudants, delegats, entrenadors de porteres i preparadors físics.\nPioners a Europa com a únic club dedicat exclusivament al femení\nLa UE L’ESTARTIT va tocar sostre el 2007 amb l’anhelat ascens a Superlliga, després de tres intents, i va consolidar-se entre la primera i la segona categoria fins el 2017. Va viure cinc anys a Superlliga i cinc més a Segona Divisió. Carles Nugué ha afegit que “en aquesta nova etapa volem mantenir l’essència del futbol femení en el nostre club. Som l’únic club d’Europa que en el seu dia vam deixar el futbol masculí per treballar i dedicar-nos única i exclusivament al futbol femení. I ara és el moment ideal per recuperar la història dels millors anys del nostre club”. Nugué destaca que “som un club que sempre hem mimat a les nostres jugadores, que tenim una magnífica escola per a què creixin personal i esportivament. Cal recordar que moltes jugadores que han passat pel nostre club estan o han estat a les màximes categories del futbol espanyol i europeu. Això vol dir alguna cosa”.\nLa filiació amb la UE COSTA BRAVA permetrà tenir unes possibilitats multiplicades en la professionalització esportiva del club. Nugué s’ha mostrat molt satisfet per aquest acord i ha afegit que “el millor pel club i pel poble hauria estat que es pogués compartir el Camp Municipal de l’Estartit. Però amb aquest acord el futur del Club està més que garantit i representa una nova etapa en la que hem d’assolir els més alts objectius esportius” .\nEls entrenaments de tots els equips començaran a finals d’agost ja amb totes les noves incorporacions, tant de jugadores com de tècnics. Nugué manifesta que té “ganes de tornar a veure les jugadores i a viure els millors partits de futbol femení en el Camp Municipal de l’Estartit. La gent de l’Estartit i dels voltants té ganes de veure bon futbol femení i a l’Estartit el podran gaudir sense cap mena de dubte”.\nArticle anteriorPalafrugell tanca les platges a la nit per evitar-hi aglomeracions ara que no té toc de queda\nArticle següent5 exposicions al Baix Empordà que no et pots perdre


Camí de lletres: 2008\nLa seva autora és Diane Setterfield i aquesta és la seva primera novel·la. No penso gastar els adjectius que han gastat en alguns diaris nord-americans, són valoracions exagerades i francament publicitàries, però el llibre m'ha agradat. És una novel·la gòtica, amb una trama que es mou entre dos plans temporals, el present, de la narradora principal, una biògrafa que rep l'encàrrec d'escriure la biografia de l'escriptora més important del moment, i el passat, el de la infantesa de l'escriptora. La història captiva perquè retrata un seguit de personatges estranys, hi ha dosis importants de misteri i en general tots els elements de la novel·la gòtica, un ambient enrarit, una mansió decrèpita, enigmes a dojo. No hi ha una història d'amor, només traces, aquell que esperi trobar una història romàntica a l'estil de Jane Eyre més val que s'ho tregui del cap, si bé aquí és una novel·la "fetitxe". La història és complexa, hi ha diverses veus, diversos narradors, la biògrafa i l'escriptora són els narradors principals, però n'hi ha d'altres. Potser el final no és especialment impactant, però sí que és emotiu i et deixa un bon sabor de boca.\nEmpúries, Narrativa, 298\nBé, no sé què dir per començar. Aquest blog en principi només té per objectiu parlar de llibres, de tota mena de llibres. M'agrada llegir, però si miro els llibres que he llegit darrerament m'adono que fa temps que no ho faig de manera regular i, encara pitjor, que no disfruto d'allò que llegeixo. Em sembla que l'última novel·la amb la que vaig disfrutar va ser La pell freda de l'Albert Sánchez Piñol. Però, vés per on, quan vaig voler llegir el seu Pandora al Congo no vaig passar de la meitat. No és que la qualitat d'aquesta última no sigui tan bona com l'altra, és més aviat que jo ja havia canviat com a lectora, ja no em llegeixo els llibres d'una tirada. Els llegeixo a estones perdudes i això és mortal a l'hora de disfrutar d'un bon llibre.\nEs pot dir que aquest blog és una mica un compromís, el de tornar a llegir seriosament, començant un llibre i acabant-lo. Espero que ho aconseguiré.


Clínica Magallanes - hospitals - Punta arenas - Magallanes - Magallanes y de la Antártica Chilena - Xile - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Xile › Magallanes y de la antártica chilena › Magallanes › Punta arenas › Clínica magallanes\nClínica magallanes Punta arenas > Magallanes > Magallanes y de la Antártica Chilena > Xile\nAquí podeu consultar totes les informacions i comentaris sobre Clínica Magallanes. Coneixes aquest hospital i vols deixar el teu comentari també? Podeu fer-ho des de la pestanya "Publicar informació", ubicat a la part superior dreta d'aquesta pantalla.\nA Clínica Magallanes, els pacients poden comptar amb un equip de professionals amb molts anys d'experiència i amb una molt bona reputació. Si sou un d'aquests treballadors que es preocupa pel benestar dels pacients, ajuda a que més persones puguin contactar amb el vostre hospital: consulteu aquí la vostra informació.\nBones instal·lacions, excel·lent equip mèdic multidisciplinari i una gran reputació. Això és el que teniu Clínica Magallanes. Si necessiteu trucar o personalment per obtenir més informació sobre aquest hospital, consulteu tota la informació de contacte d'aquesta pàgina.\nLlistat de hospitals pròxims a Clínica Magallanes\nComplejo Hospitalario San José de Maipo- (Situat a 2,165.35 km)\nClínica Biobio- (Situat a 1,823.19 km)\nServicio de Salud Osorno- (Situat a 1,405.63 km)\nHospital de Castro Dr Augusto Riffart- (Situat a 1,202.90 km)\nHospital Regional de Talca- (Situat a 1,967.61 km)\nHospital Regional Rancagua- (Situat a 2,107.92 km)\nClinica Sanatorio Alemán- (Situat a 1,817.08 km)\nHospital Guillermo Grant Benavente- (Situat a 1,819.05 km)\nHospital de Linares- (Situat a 1,921.06 km)\nHospital San Jose de Melipilla- (Situat a 2,159.10 km)


Fòrum d'inversió ESADE BAN Madrid | ESADE Alumni\nFòrum d'inversió ESADE BAN Madrid\n21març 2019 de 14:00h a 18:00h\nEl Fòrum d’Inversió ESADE BAN tindrà lloc el 21 de març de 2019, a les 14.00 h, a ESADE Madrid (C/ Mateo Inurria, 25-27).\nEn aquesta ocasió, el Fòrum d’Inversió s’emmarca com a activitat de l’Escola de Business Angels d’ESADE, que tindrà lloc els dies 20 i 21 de març de 2019. L’Escola de Business Angels és un programa de formació intensiva, en què els àngels inversors, nous o potencials, interioritzen, seguint una metodologia pràctica, els coneixements i les habilitats necessaris per rendibilitzar les seves inversions. Així aconsegueixen potenciar les seves capacitats, i entendre i aplicar les eines bàsiques. L’Escola s’adreça a empresaris en actiu o retirats, directius d’empreses, representants d’empreses familiars i d’altres persones amb capacitat financera i interessades a ajudar a llançar, desenvolupar i/o consolidar empreses amb potencial de creixement. Més información\n15.45 h Presentació de projectes emprenedors\n16.30 h Networking


Un informe destapa desenes d'irregularitats al Patronat de Turisme de Girona - Diari de Girona\nUn informe destapa desenes d'irregularitats al Patronat de Turisme de Girona\nObren expedient a dos alts càrrecs per contractes i despeses indegudes · Reclama el retorn de 24.000 euros a la UdG per un estudi que no s'ha fet i 32.000 a una empresa per facturar treballs dues vegades\njosep callol 01.02.2020 | 23:47\nL'edifici, propietat de la Diputació, on hi ha les oficines del Patronat de Turisme. aniol resclosa\nL'edifici, propietat de la Diputació, on hi ha les oficines del Patronat de Turisme.\nEl Patronat de Turisme obrirà expedient a dos alts càrrecs –el cap de Màrqueting i la responsable online– per les presumptes irregularitats detectades en una investigació interna que posa al descobert pràctiques en contractacions d'estudis i empreses i despeses indegudes en el funcionament de l'organisme almenys des de 2012 i fins l'any passat. L'entitat també reclamarà a la Facultat de Turisme de la UdG i a l'empresa Minimilks Creative Company sl el retorn de 24.200 euros i 32.000 euros, respectivament, per treballs que no s'han realitzat o feines que s'han cobrat dues vegades.\nUn dels implicats en el cas és el cap de Màrqueting del Patronat de Turisme, Jaume Marín, que té un expedient obert des de fa mesos per utilitzar el vehicle propietat de l'entitat per a finalitats personals. Marín també hauria cobrat «indegudament» despeses de representació, dietes i indemnitzacions.\nEl Consell d'Administració del Patronat va decidir el 20 de gener passat continuar amb aquest expedient i obrir-ne un a la responsable online de l'organisme, Gemma Suñer, per «realitzar contractes menors amb un possible conflicte d'interessos real i sense seguir el procediment legal de contractació», especifica el document dels acords al qual ha tingut accés Diari de Girona.\nEnxampat per una multa de trànsit\nMarín va ser enxampat el 29 de juny passat per un radar de velocitat instal·lat a l'altura de l'Hipercor al carrer Barcelona de Girona. El fet no hauria passat de ser una petita anècdota, si no fos que l'alt càrrec conduïa un vehicle propietat del Patronat un dissabte fora de l'horari de treball. Per a més inri, Jaume Marín mai va pagar la multa de 100 euros –50 si els hagués abonat els primers dies– i l'expedient sancionador va seguir el seu curs fins que va entrar en via executiva, cosa que implica haver d'abonar el cost total de la sanció a més dels interessos generats.\nCom és obvi, el Patronat de Turisme en va tenir coneixement perquè hi van arribar els requeriments de la multa impagada. Després de fer les comprovacions, es va descobrir que qui anava al volant era Marín i molt probablement aquesta va ser la gota que va fer vessar el got i va provocar –a més de l'obertura d'un expedient– l'inici d'una investigació més àmplia, que va destapar la resta de presumptes irregularitats. L'informe va entrar al registre del Patronat el 19 d'agost passat i el president de l'organisme i de la Diputació, Miquel Noguer, va nomenar un instructor perquè fes una investigació més detallada que va derivar en els acords adoptats pel Consell d'Administració fa pocs dies.\nUn d'aquests acords torna a afectar Marín. El punt quart del document ordena «realitzar un full de liquidació per les despeses de representació, dietes i indemnitzacions, abonats indegudament al cap de Màrqueting del Patronat de Turisme perquè en faci el reintegrament de forma voluntària en el termini de deu dies hàbils».\nFonts del Patronat han detallat que el cap de Màrqueting facturava despeses de representació en congressos a l'estranger o sopars, quan en el seu sou ja estableix un complement específic per a tasques realitzades fora de l'horari de treball, una possible irregularitat que ha obligat l'entitat a estendre la investigació a tota la plantilla de 30 treballadors. El Consell d'Administració vol saber si hi ha més empleats en aquesta mateixa situació i per això ha demanat una auditoria de tots els expedients a l'àrea d'Intervenció, que haurà d'estar finalitzada en un mes.\nJaume Marín, que també és professor associat de la Facultat de Turisme de la Universitat de Girona, està actualment en excedència del Patronat. En declaracions a aquest diari, va assegurar que «mai» ha utilitzat «cap cotxe ni eina del Patronat per a res personal».\nEl cap de Màrqueting de l'organisme de promoció turística va explicar que fins ara no se li ha notificat «res oficialment», tot i que va admetre que el setembre passat va ser cridat, «al costat de 7 o 8 persones més» per l'obertura de l'expedient. L'alt càrrec del Patronat va afirmar que sempre ha estat «el màxim d'escrupolós» i «professional» en la feina i va afegir que decidirà què fa quan rebi la notificació dels acords del Consell d'Administració del Patronat.\nContractes a la parella\nEl segon expedient disciplinari afecta a la responsable online del Patronat, Gemma Suñer, per haver contractat presumptament l'empresa emisevenmedia.com, propietat de la «seva parella de fet», segons apunta el primer informe d'agost de 2019. La investigació interna revela que els contractes, amb factures emeses entre els anys 2015 i 2018, podrien incórrer en un «conflicte d'interessos» que afectaria «el principi d'imparcialitat». La investigació considera que no va seguir el «procediment legal de contractació».\nA més d'aquestes factures, l'informe afegeix l'assistència de la parella de l'alt càrrec «amb totes les despeses pagades (desplaçaments en avió, tren, allotjaments dietes, etc...)» a dues trobades de bloguers ( blogtrips) celebrades el 2017 i el 2018. El Consell d'Administració del Patronat donarà 10 dies hàbils a la treballadora «per a la defensa dels seus drets». Gemma Suñer no va voler fer declaracions, ja que tampoc ha rebut la notificació oficial on se li comunica l'obertura de l'expedient.\nRelacions perilloses amb la UdG\nQui tampoc queda gens ben parat en els informes que s'han fet fins ara és la Facultat de de Turisme de la UdG. El Patronat li reclama 24.000 euros més els interessos de demora per un estudi desglossat en diversos expedients de 2013 i 2014 sobre els «ens de promoció turística a la província de Girona en els segles XX i XXI», que considera que no s'ha entregat i li dona un mes per fer el reintegrament de l'import o bé entregar el treball definitiu. En cas que no es faci, el Consell d'Administració requerirà el reintegrament dels diners «al personal [del Patronat] que hagi causat el dany».\nLa Facultat, però, sí que va redactar alguna cosa. Segons el primer informe, només es va entregar «un esborrany de l'estudi, inconcret, no acabat, amb notes al marge i pendent de validació i redacció final». Conclou que «no té cap utilitat pel Patronat de Turisme, fet que vulnera el principi d'eficiència i racionalitat en la despesa pública».\nAquesta no és la primera vegada que l'entitat turística reclama l'estudi a la Universitat de Girona, ja que el 2017 es varen fer «múltiples requeriments per presentar el treball finalitzat i amb el nivell de qualitat exigit». Fons de l'organisme turístic han explicat que aquest estudi es va fraccionar i es va facturar fins a quatre vegades entre el 2013 i el 2017 i que els dos darrers anys es van poder aturar els pagaments perquè es va detectar la irregularitat a temps.\nEl degà de la Facultat de Turisme de la UdG, Joaquim Majó, va explicar que està pendent de rebre el requeriment del Patronat «per veure què és exactament» i va afegir que no li consta «cap estudi que no s'hagi fet, ni n'hem detectat cap que no s'hagi entregat». El degà va admetre que la Facultat fa «molts estudis» amb el Patronat i que una vegada conegui de quin treball es tracta, s'analitzarà.\nConflicte d'interessos del degà\nEl serveis d'Auditoria de la Diputació estan estudiant a fons els expedients de la UdG per encàrrec del Consell d'Administració del Patronat, mentre que els Serveis Jurídics tenen l'ordre d'esbrinar si s'ha produït un conflicte d'interessos amb el degà de la Facultat de Turisme, que també és membre del Consell d'Administració del Patronat. Majó s'hauria d'haver abstingut en totes les adjudicacions de contractes del Patronat a la Facultat de Turisme i, segons l'informe, el degà va «votar i ratificar aquests acords».\nAl respecte, Majó va dir: «El conflicte d'interessos no l'he vist per enlloc». Per fer aquesta afirmació, el degà es va basar en el fet que, segons ell, «aquests estudis no em consta que es votessin en el Consell d'Administració» i va afegir que en les reunions de l'òrgan s'informava de la contractació dels treballs però no es votaven. Finalment, el responsable de la Facultat de Turisme va dir que no havia assistit a diverses reunions del Consell d'Administració del Patronat «perquè em van avisar del possible conflicte d'interessos», tot i que sí va anar a la darrera del 20 de gener on es va informar del resultat de la investigació, on es va limitar «a escoltar les conclusions».\nUn dels casos paradigmàtics de l'escàndol és la possible doble facturació que va fer l'empresa Minimilks Creative Company sl per valor de 32.000 euros. La «trampa» es va detectar el 2015, quan un assessor del Patronat es va adonar que s'havien «facturat a part» prestacions que «formaven part del contracte principal i, per tant, exigibles per plec». La conclusió era òbvia: «hi va haver doble facturació pels mateixos conceptes». El Patronat va encarregar una prova pericial a un expert extern que va determinar que efectivament hi havia tasques cobrades dues vegades entre els anys 2012 i 2014.\nEl «problema» en què es pot trobar el Patronat respecte a aquest expedient és que una part de la quantitat percebuda indegudament podria haver prescrit. Per aquesta raó, el Consell d'Administració ha encarregat al Serveis Jurídics de la Diputació que investiguin quina quantitat se li pot reclamar a l'empresa. Minimilks Creative Company sl és propietat de Jordi Reixach Sánchez i la directora de l'agència és Anna Suades, que va ser treballadora del Patronat de Turisme fins al 2014. Reixach, que també és professor associat de la Facultat de Turisme, va declinar fer declaracions a aquest diari, a l'espera que el Patronat li comuniqui la decisió.\nPatronat de Turisme SA: Societat d'Amics?. Comarques


Llavors d'ací_Per què conservar?\nPer qué conservar?\nL’agricultura moderna, química, industrialitzada, o com es vullga anomenar, provoca el trencament d’aquestes pràctiques i posa en perill la conservació d’aquestes llavors. La supremacía dels interessos econòmics d’algunes empreses envers els interessos de les nacions, i l’implantació de legislacions internacionals i nacionals (patents, etc.) que penalitzen als conservadors tradicionals de material genètic suposen una pèrdua de biodiversitat important. Les empreses que s’han enriquit a costa del sector agrari, amb fertilitzants, insecticides i medicaments, han pressionat als governs corresponents per a que es creen patents sobre formes de vida. Es pot fer agricultura sense els seus fertilitzants químics, sense els seus insectides, però de ben segur saben que si ens prohibeixen utilitzar i intercanviar llavors tradicionals, el seu negoci serà fins i tot encara més rentable. Ara volen restringir més la mobilitat dels llauradors. Cuidar, reproduir i intercanviar llavors és ja un delicte. Ja no se n’escapa ningú.\nÉs necessari actuar per a combatre aquesta tirania que menysprea als llauradors que els han subministrat la matèria prima per a la seva investigació, que destrueix sense cap escrúpol ecosistemas naturals molt valuosos, i que provoca l’erosió dels sòls agrícoles i naturals, sense preocupar-los el més mínim. Els sistemes productius agraris no deuen estar sota el control d’aquestes empreses depredadores de la cultura i de l’entorn. No parlem sols d’una conservació no més per l’interes botánic, es tracta d’una necessitat social de tornar la sobirania dels recursos a la població en general.\nAquestes varietats tradicionals suposen una riquesa inestimable que juntament amb els coneixements que els llauradors tenen envers els seus cicles i les seves técniques de conreu, proporcionen un tresor que deu ser conservat i millorat per així garantir la seguretat alimentària, l’equilibri ecológic i la riquesa culinaria que a tots ens interessa. Hi ha que pensar que varietats que ara no semblen útils, poden ser-ho en qualsevol moment futur i que el nostre treball ha d’anar dirigit a evitar la simplificació dels ecosistemes agraris, i la seva pèrdua d’estabilitat ecològica.


PES ref.09070-3/5 racions - apro.500 gr - Mateix Preu ref.09071-5/7 racions - aprox.750 gr - +8 ref.09072- 7/9 racions - aprox.1 kg - +17\nPastis trufa i nata sense gluten i sense lactosa per 3-5 racions. Si ets un boig de la trufa podràs disfrutar d'un pastis farcit i napat tot de trufa, amb el contrapunt d'una capa de farcit de nata que el fa encara més saborós. Mantenir refrigerat o congelat, i el podràs menjar quan estigui entre 8-10ºC.\nOus, sucre, midó de blat, nata vegetal, xocolata negra (sucre, pasta de cacao, mantega de cacao, emulgent: lecitina de soja, conté proteïna de llet) ,farina sense gluten (midó de blat de moro, ou, sucre, goma xantana E-415, sal,corrector d’acides E-341, antioxidant E-300), gasificants (E-450ai, E-500ii),aroma de llimona i vainilla. Aliment específic sense gluten (<5ppm)\nConté ou, soja


“Un turista, un amic?”\nPresident de PimecoDes de fa molts anys, sempre he sentit dir que aquesta terra, la nostra terra, viu del turisme. De fet, des que l’any 1961 es comença a edificar el que avui coneixem com la zona de la Platja de Palma –un model de zona turística que, després es va anar estenent a altres zones costaneres del nostre arxipèlag– a les Balears són milers les famílies que viuen del turisme.\nJa gairebé ningú recorda l’eslògan de la campanya “Un turista, un amic”. Amb aquest lema, repetit com un mantra, es volia deixar clar que els turistes duien feina, doblers, riquesa i prosperitat a les nostres illes. En els temps d’aquesta campanya, tothom coincidia que no era important sinó necessari que els turistes tornassin als seus països, després de visitar la nostra comunitat, amb un bon record, una bona experiència. En els temps d’aquesta campanya, tots teníem clar que era molt bo per a l’economia de les nostres illes i de milers de famílies que els turistes fossin tractats amb l’hospitalitat que sempre ha caracteritzat la nostra terra.\nQuè ha passat perquè, des de fa uns anys, el lema de moltes associacions cíviques hagi virat fins a convertir-se en “Tourist go home”? Què ha passat entre un eslògan i un altre? On s’ha perdut l’hospitalitat?\nEstà clar que la societat ha evolucionat i no és la mateixa que als anys 60. No entraré si cap a millor o a pitjor. Això és un altre debat. Comercialment parlant, el canvi ha estat radical. No queda res de la Palma dels anys 70. Si faig la vista enrere, record la ciutat plena de gent passejant, entrant i sortint de les petites botigues que hi havia repartides pel centre i per tots els barris de la ciutat. Encara no s’havien implantat ni els grans magatzems, ni les grans superfícies o cadenes comercials. A cada barri, era habitual trobar-hi una botiga, bugaderia, papereria, carnisseria, peixateria, ferreteria, fruiteria, estanc...\nPalma bullia; la gent gaudia de passejar i anar de compres pels petits comerços. La veu dels meus pares i padrins encara retrona al meu cap quan deien: “Mare meva, està ple de gent, quin goig”. No es podia caminar pel carrer... però ningú parlava de massificació ni que la gent feia “nosa”. I això que per travessar carrers com Sant Miquel, Sindicat, Pas d’en Quint, Colom... era necessària una bona dosi de paciència!\nAra tot molesta; tot fa nosa. Increïble però cert. Sembla que s’ha posat de moda emprendre accions contra el turisme, els creuers, el lloguer vacacional i tot el que implica l’arribada de visitants per passar les vacances a les nostres illes. És freqüent veure a llocs públics i al paisatge urbà missatges de rebuig; pintades, pamflets i pancartes penjades als balcons amb frases turismofòbiques. També hi ha hagut associacions cíviques que han convocat rodes de premsa per manifestar el seu desacord amb el turisme.\nDavant aquest fet, jo em deman: m’agradaria visitar un país on em diuen a la cara que no som ben rebut? També em venen al cap altres interrogants com: saben, els qui diuen que no volen turistes, la quantitat de famílies de les Illes que viuen gràcies a l’activitat que generen els visitants? Què passaria si deixassin de venir turistes a les Illes? Coneixen els llocs de feina que genera l’activitat turística? Que jo sàpiga, no hi ha cap pla econòmic substitutiu que ens permeti canviar de model sense perdre milers de llocs de feina (...)\nMolts dels qui bramen contra els turistes protesten també contra els creuers i la saturació que provoquen. Doncs bé, en els propers 3 mesos –juny, juliol, agost– només hi haurà 16 dies en què coincidiran 3 creuers alhora a Palma. 16 dies d’un total de 90 amb 3 creuers a la ciutat. Això no és cada dia Palma plena de creueristes, tal com alguns ens volen fer creure. Els creueristes arriben dies comptats i tampoc hem d’oblidar que molts creuers només són a Palma unes hores; que no tots els creueristes baixen a Palma i que molts dels que baixen a terra ja tenen excursions programades a altres indrets de l’illa. Són turistes que arriben sense cotxe ni vehicle individual i, per tant, no saturen les carreteres perquè es mouen per l’illa amb taxi o transport públic.\nDes de Pimeco, mai estarem d’acord amb manifestacions en contra del pilar del model econòmic que ens manté. Som partidaris de créixer amb seny, de legislar per protegir el territori, millorar el servei, cuidar, mantenir, preservar... però mai estarem d’acord amb qui engega o maltracta els turistes. Pensam que va contra l’essència hospitalària de la nostra terra i en contra de milers de famílies que com nosaltres, els petits i mitjans comerciants, saben el que costa poder començar els dies obrint al públic la barrera (...)\nOpinió pimeco turisme


Més calent per a un nounat de còlics: quin triar - 2021\nMés calent per a un nounat de còlics: quin triar\nEl problema dels còlics és molt agut en els nounats, especialment en els nens. A causa de la immaduresa de l’intestí, els nadons dels primers mesos de vida solen experimentar dolor agut a la zona de la panxa. Al mateix temps, les mares busquen totes les maneres possibles d’alleujar l’estat del nadó. Bé, en aquesta situació, ajuda un escalfador per a un nounat de còlics.\nNo sempre val la pena recórrer immediatament a medicaments moderns; no sempre compleixen les expectatives. Val la pena recordar l'experiència de les àvies, que en aquestes situacions van aplicar un coixí calent a la panxa malalta.\nTipus de coixinets de calefacció i com funcionen\nAvantatges i desavantatges d'un escalfador de goma\nEscalfador per a nadons amb cirera\nEscalfador elèctric de còlics: precaucions\nEscalfador de sal per a nadons\nEscalfador de gel per a nadons còlics\nVarietats de coixinets de calefacció i el seu principi d'acció\nEl principi de funcionament d’aquests dispositius és bastant senzill: quan s’escalfa el cos, els vasos de l’òrgan s’expandeixen, es produeix un flux sanguini, cosa que ajuda a fer front al dolor, el malestar desapareix. A més, un escalfador per a un nounat de còlics ajudarà a fer que el nadó vagi més ràpidament, fins i tot si el bebè no ha trobat aquest problema.\nSi les nostres àvies van tenir una elecció bastant limitada: van aplicar un bolquer planxat calent o un coixinet de goma, la moderna indústria de productes per a nadons ofereix una àmplia gamma de coixinets de calefacció per als nounats. Aquests productes atrauran tant la funcionalitat com l’estètica.\nA més de cautxú, els escalfadors per a nadons són:\namb farciment (generalment amb pous de cirera);\nCada espècie té els seus propis coneixedors i avantatges. A jutjar per les respostes dels fòrums, les mares prefereixen productes de goma o coixinets de calefacció amb un farciment, que es fabriquen en forma de peluix.\nAvantatges i desavantatges d'un coixí de calefacció de goma\nUn vell coixinet de cautxú provat per la generació té avantatges:\nés suau: es pot deformar fins a la forma del cos;\nés fiable: té una tapa estreta;\ni el més important, conserva bé la calor;\namb el pas del temps, s’esquerda i pot sortir-ne aigua calenta al nadó;\nés molt probable que no es calculi la temperatura requerida.\nA més, standaEls coixinets calefactors de goma bucal tenen un volum i un pes bastant grans, de manera que no es pot posar damunt de la panxa del nadó, a diferència d’altres tipus. I la seva àrea és igual a tot el cos d’un nadó i, amb un contacte total amb ell, el risc de sobreescalfament augmenta diverses vegades.\nÉs important recordar que un coixinet escalfador, com tot el calent, es pot aplicar al cos només assegurant-se que la font del dolor és el còlic. Si hi ha el més mínim dubte al respecte, és millor consultar amb un pediatre per no provocar un empitjorament de la malaltia.\nTots els models posteriors de coixinets de calefacció són només una modificació del model de goma.\nEscalfador per a nadons amb fosses de cireres\nAquest és un dels tipus de coixinets de calefacció més estèticament agradables. Els fabricants han disfressat un dispositiu pràctic de joguina o coixí suau per a nens. Està fet de tela, sovint natural (lli o cotó), per la qual les mares l’estimen tant. A l’interior hi ha un farciment (fossats de cirera), que també és un producte respectuós amb el medi ambient.\nLes regles per fer servir els escalfadors de cireres per a un nounat són senzilles: el coixí es col·loca directament al microones durant uns minuts, on els cirerers arriben a la temperatura requerida. A més, aquest dispositiu podrà escalfar la panxa del bebè fins a 2-3 hores.\nVal a dir que les fosses de cirera del teixit desenvolupen notablement la fina motricitat de les mans del bebè, estarà encantat de jugar amb un coixí calefactor i no es perdrà sense fer res.\nUn inconvenient que moltes mares destaquen en els fòrums és la fragilitat d'un coixinet de calefacció per als nounats. El fet és que no tots els fabricants han proporcionat un element de fixació al producte amb el qual es pot treure el farciment i es pot rentar la tapa. Rentar els pous de cirera juntament amb el teixit pot evitar que el farcit s’assequi i es motlle.\nPerò, ja que es pot cosir un coixí de calefacció sol i les piles de cirera estan disponibles a l'estiu, hauríeu de proporcionar una funda extraïble amb un interessant estampat o aplicació. Quan feu les vostres mans, us heu d’assegurar que el farciment estigui completament sec.\nPrecaucions per a l'escalfador de còlics elèctrics\nPer desfer-se dels còlics, cal utilitzar un dispositiu d’aquest tipus amb molta cura cada minut per comprovar el nivell de la seva temperatura. És molt fàcil sobreescalfar un nadó i les conseqüències poden ser molt greus. El manteniment constant del règim de temperatura a causa de la inclusió a la xarxa fa que el dispositiu sigui indispensable per escalfar el bressol o el parc infantil on estarà el bebè.\nEl principal desavantatge d'un coixí de calefacció elèctric és la seva dependència d'una presa de corrent: no es pot passejar i no es pot passejar per l'habitació amb un nadó als braços. Per tant, a jutjar pels comentaris de les mares, un dispositiu d’aquest tipus per desfer-se dels còlics del nounat s’utilitza cada vegada menys.\nAquest és el cas més interessant des del punt de vista del mecanisme d'operació... És un coixinet de calefacció, de plàstic segellat amb una solució salina segura al seu interior. Un determinat botó flota dins d’aquest líquid, un catalitzador d’acció. Quan hi feu clic, es produeix una reacció química. La sal s’escalfa i cristal·litza gradualment.\nL'avantatge més gran d'un coixinet d'escalfament de sal és que arriba a una temperatura no superior a 54 graus. Aquest és un mode segur en què el nadó no corre perill de sobreescalfament ni cremades (cosa que no es pot dir sobre altres tipus d’aquest dispositiu).\nA més, el coixinet de calefacció mantindrà aquesta temperatura òptima fins a 4 hores. Podeu portar-lo amb vosaltres en qualsevol viatge o passejar i engegar-lo al moment adequat, cosa que no es pot dir, per exemple, sobre un producte amb cireres.\nDesprés que el coixinet calefactor s'hagi cristal·litzat completament, s'ha de bullir a l'aigua durant uns 10 minuts per tornar-lo a funcionar.\nEl principal desavantatge d’un coixinet de salina per a nadons amb còlics és que, si el porteu sense èxit per moure’l d’un lloc a l’altre, podeu iniciar sense voler el mecanisme d’escalfament i, de nou, el heu de bullir. Aquest dispositiu no s’utilitza com a joguina. Les mares han d’assegurar-se que la vora segellada no faci mal a la delicada pell del nadó en contacte. Per tant, es recomana embolicar tots els coixinets de calefacció, especialment aquest tipus, amb un drap suau o bolquer.\nEscalfador de gel de còlic nounat\nEl gel de torba utilitzat en aquests coixinets de calefacció per a nadons és un material de farciment ecològic. Per a la part superior, els fabricants solen triar materials de cotó. De vegades, juntament amb el gel, es pot trobar la seva combinació amb altres materials: cireres, cereals. La combinació més interessant són les herbes.\nLa lavanda o la camamilla contribueixen a la relaxació del nounat, el seu estat d’ànim per dormir. Però cal anar amb compte amb les herbes; no a tots els bebès els agradarà igualment una o altra olor. La lavanda té un aroma bastant intens i en alguns casos pot causar sobreestimulació. Els escalfadors de gel també solen disfressar-se de joguines divertides.\nPer tant, a l’hora d’escollir un coixí tèrmic per a còlics en nadons, s’ha de tenir en compte el principi principal: la seguretat. S'ha de comprovar l'estanquitat de l'embalatge en la fase de compra, que es fa millor a una farmàcia i a casa haureu de controlar la temperatura, evitant que el nadó es sobreescalfi.\nI el més important, si un coixinet de calefacció no ajuda en la lluita contra els còlics i el bebè plora tot el temps, deixeu d'utilitzar-lo i consulteu un pediatre.\nPublicació anterior Omez durant l'embaràs: benefici o perjudici?\nPropera publicació Per què i qui necessita un analitzador electrònic?\nQuins símptomes ajuden a detectar el càncer abans d'hora?\nEl càncer és un dels diagnòstics més terribles i no hi ha cap pacient que, després d'haver rebut una cita d'un metge per a un examen de la malig...\nQuins medicaments poden causar un engrossiment de la sang?\nSi la coagulació de la sang és superior a la normal, el nivell normal de protrombina hauria d’estar entre el 70 i el 100% i el fibrinogen de 2 a...\nCom anomenar un gos Chihuahua?\nEls científics han trobat la raça Chihuahua mentre excavaven antics enterraments indis. Es podia entendre que els gossos d’aquella època eren co...\nTintura de calèndula per als cabells: secrets d'aplicaciósalut i bellesa\nAdormiment de la llengua: quin és el motiu?Salut de les dones\nCom normalitzar la pressió arterial?salut i bellesa\nLes dents són uniformes i no són molt bones: per què somien les dents tortes?Interpretació dels somnis\nCauses de l’aparició i mètodes de tractament de la dermatitis solarsalut i bellesa


Sakas Residences Santorini Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKarterados, Altres, Santorini, Grècia, 84700 - Veure al mapa\n"Free transfer from the ferry terminal to the hotel. Rental..."\nApartament amb Vista sobre el Jardí - 2 Nivel...\nApartament amb Vista sobre el Mar - 2 Nivells...\nEl Sakas Residences ofereix allotjament amb aire condicionat a Karterados, a 12 km d'Oia. L'establiment disposa de zona de cuina amb torradora, nevera, cafetera i bullidor d'aigua. L'establiment proporciona els llençols i les tovalloles. El Sakas Residences també inclou una barbacoa. Fira és a 2,3 km del Sakas Residences i Kamari és a 5 km. L'aeroport més proper és el de Thira, a 2 km del Sakas Residences, i l'establiment ofereix un servei de trasllat gratuït a l'aeroport.\nCal que informeu el Sakas Residences de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els comentaris (68) Parelles (39) Viatgers en solitari (4) Famílies amb infants petits (9) Famílies amb infants grans (3) Grups (13)\nApartament amb Vista sobre el Mar - 2 Nivells\n딴건다좋은데 위치가... 주변에아무것도없고 피라마을정류장까지 걸어서30분이에요 차있을때만 예약하시길


Registre domini .vn – Vietnam - Entorno Digital\nNotícies | Registre domini .vn – Vietnam\nRegistre domini .vn – Vietnam\nDins de l'apartat Dominis Territorials de la nostra web, www.entorno.cat podrà registrar els seus dominis ccTLDs de diferents països del món. Ara, hem afegit les extensions de dominis de Vietnam: .vn i .com.vn.\nTots ells són lliures per a qualsevol persona i organització que vulgui registrar-los. El registre es realitza per un any.\nSi desitja més informació sobre els dominis.vndeVietnampremi aquí. Si vol registrar un domini .vn contácti'n amb nosaltres, ja que aquest domini no disposa de Whois.\nSi desitja més informació sobre els dominis .vn , el nostre departament de dominis li assessorarà en tot el referent a aquest tipus de dominis, només haurà de posar-se en contacte amb nosaltres via mail (nic@entorno.es) o a través del telèfon 902 115 117.


El Grup Alba crea la Xarxa d'Empreses Sòcies per establir aliances i fomentar el compromís social entre el sector empresarial - Tàrrega Televisió\nEl Grup Alba crea la Xarxa d’Empreses Sòcies per establir aliances i fomentar el compromís social entre el sector empresarial\nL’entitat vol fomentar i potenciar el compromís social de les empreses com a motor de canvi del territori a través de col·laborar en projectes conjunts. Les empreses que formen part de la xarxa col·laboren anualment fent una aportació econòmica a l’entitat destinada a impulsar iniciatives i projectes que tinguin un impacte en les persones\nLes empreses, petites i grans, són un agent molt important en l’economia local i cada cop són més conscients de la repercussió de la seva activitat en les persones i el territori. Amb l’objectiu d’establir aliances i col·laboracions amb aquestes empreses, que comparteixen uns mateixos valors i una voluntat de ser agents de canvi, el Grup Alba ha creat la Xarxa d’Empreses Sòcies. Les empreses que en formen part col·laboren anualment fent una aportació econòmica a l’entitat destinada a impulsar iniciatives i projectes que tinguin un impacte en les persones, però també en l’empresa i en la pròpia entitat.\n“Des de l’entitat volem que la xarxa serveixi per establir una relació de confiança i duradora amb les empreses i que conjuntament puguem buscar maneres de col·laborar, iniciatives que ens motivin a treballar junts. Les empreses ens poden aportar moltíssim, però com a entitat del tercer sector tenim moltes qualitats, molt de talent i creativitat entre els nostres equips que poden aportar molt també a l’empresa”, explica Maite Trepat, directora del Grup Alba.\nL’entitat ha creat un segell acreditatiu (un adhesiu i segell digital) per donar visibilitat i posar en valor les empreses sòcies i establir d’aquesta manera una petita comunitat empresarial que comparteix uns mateixos valors i que aposten per la Responsabilitat Social.\nEntre les empreses que ja s’han adherit a la xarxa hi ha l’empresa de transport i emmagatzematge Ondara Logística, que va ser la primera en unir-s’hi, i després s’hi han sumat d’altres com l’empresa de trufes i bolets Laumont, que ja ha col·laborat amb d’altres projectes com el del “Pati de les experiències” de l’Escola Alba; o Foment Tàrrega, col·laboradors del projecte del calendari solidari del 2019.\nNo és la primera vegada que Alba impulsa iniciatives d’aquest tipus. En els darrers anys ha realitzat diferents accions per fomentar el compromís social i la responsabilitat social entre les empreses amb iniciatives com la Trobada d’Empresaris de l’Urgell i la Segarra que es celebra anualment o la creació d’un catàleg de RSE dirigit especialment a empreses del territori que volen iniciar-se en aquest camp.


Begur i Esclanyà viuen una Castanyada plena de carbasses, castanyes i disfresses de Halloween – Begur\nBegur i Esclanyà viuen una Castanyada plena de carbasses, castanyes i disfresses de Halloween\nL’Ajuntament agraeix la implicació de totes les entitats i veïns i veïnes que, un any més, han fet possible l’èxit de participació en les diferents activitats de la Fira de la Castanyera i la Festa de la Castanyada d’Esclanyà.\nDesprés de quatre intensos dies plens de cultura, tradició i diversió, Begur va acomiadar ahir diumenge una nova edició de la Fira de la Castanyera. I ho va fer deixant un balanç molt positiu, tant per l’assistència registrada en les diferents activitats organitzades arreu del municipi com per la resposta que han tingut totes les propostes entre els veïns i veïnes.\nEugeni Pibernat, regidor de Promoció Econòmica i Turisme, es mostra “satisfet” per la festa d’enguany i ha volgut posar novament en valor “la capacitat de Begur per generar activitats i mobilitzar-se durant tots els mesos de l’any”. En la mateixa línia, Gemma Coll, regidora de Cultura, afegeix que la Fira de la Castanyera i la Festa de la Castanyada “segueixen sent, any rere any, dos dels esdeveniments d’arrel tradicional que fan sortir més gent al carrer”.\nBegur dona la benvinguda al mes de novembre amb una intensa activitat festiva\nDel 31 d’octubre al 3 de novembre, l’Ajuntament –amb la col·laboració de l’Esplai Municipal Autèntic Begur, l’AMPA de l’Escola Dr. Arruga, XIKS, Bakanards Begur i la Coral de Begur- va impulsar al carrer Boadella, a les places de l’Església i Lluís Esteva i Cruañas, al Cinema Casino, a l’església de Sant Pere de Begur i a la Sala d’Exposicions, prop d’una vintena de propostes per a tota la família en el marc de la Fira de la Castanyera de Begur.\nEntre les més destacades, un original túnel del terror, l’activitat infantil “Vine a maquillar-te de Halloween amb l’AMPA”, una fira d’artesans, venda de productes de Halloween, el taller “Fem la bossa per posar les castanyes”, una castanyada popular, un taller de batucada per a totes les edats, una edició especial de la NAC (Nit dels Amants del Cinema) amb la projecció d’”Un día de lluvia en Nueva York”, el concurs de disfresses infantils –que va reunir fins a 27 participants-, el IV Concert de Germanor de Corals, una actuació infantil a càrrec de la velleta Castanyera, un berenar popular, i una sessió de cinema.\nD’altra banda, tots aquells que es van acostar a la Sala d’Exposicions també van poder visitar una mostra de cartells del Concurs de la Fira de la Castanyera, un recull on, entre d’altres, hi havia els cartells guanyadors de l’edició de 2019, obra d’Alba Arbonès Martín (Escola Dr. Arruga de Begur) i Mila Martín Cercós (Escola Olivar Vell d’Esclanyà). Ambdues composicions han estat els cartells protagonistes de la Fira de la Castanyera de Begur i la Festa de la Castanyada d’Esclanyà d’enguany.\nConeix els guanyadors del XIV Concurs de Fotografia – Josep Carreras i el III Concurs de Cartells\nUn dels actes més esperats de la Fira de la Castanyera de Begur va ser el lliurament de premis del XIV Concurs de Fotografia de Begur – Josep Carreras i del III Concurs de Cartells.\nEn el cas del Concurs de Fotografia de Begur – Josep Carreras, enguany el guardó local va anar a parar a Miquel Vilà, mentre que el primer premi va ser per a Pedro López. Les fotografies guanyadores, juntament amb les obres finalistes amb menció especial del jurat, formaran part de la imatge gràfica del calendari 2020 que editarà l’Ajuntament de Begur.\nPel que fa al Concurs de Cartells 2019, el triomf va ser per a Alba Arbonès Martín (Escola Doctor Arruga) i Mila Martín Cercós (Escola Olivar Vell), essent les finalistes Sophie Mariel Lara Herrera (Escola Doctor Arruga), Berta Moya Herrera (Escola Doctor Arruga), Ailén Rivas Vives (Escola Olivar Vell) i Sofia Szwajcarzewnska (Escola Olivar Vell). Els dissenys guanyadors del certamen, seran els protagonistes dels cartells de la Festa de la Castanyada d’Esclanyà i de la Fira de la Castanyera de Begur de l’any 2020.\nEsclanyà també celebra la seva Castanyada\nEn paral·lel a la Fira de la Castanyera de Begur, el 31 d’octubre també es va celebrar a Esclanyà la Festa de la Castanyada.\nEn aquest cas, Anna Gallardo, Mari Carmen Tejada i Marcos Aguirre –amb la col·laboració de les Cubanit@s de Begur i veïns i veïnes d’Esclanyà- van impulsar un túnel del terror sense ensurts i un altre amb ensurts. I dissabte 9 de novembre, els veïns i veïnes d’Esclanyà també podran prendre part d’activitats amb ambientació castanyera, l’arribada de la Castanyera, jocs tradicionals de fusta, un espectacle d’animació i castanyes, coca i garnatxa per a tots els assistents de la mà de la Comissió de Festes d’Esclanyà.


Resumen proteïnas 2  | Bioquímica (URV) | Unybook\nResumen proteïnas 2 (2014)\nResumen proteïnas 2\nTema 2 : ESTRUCTURA DE LES PROTEÏNES Aspectes generals de les proteïnes • Les proteïnes són polímers lineals formats per monòmers d’aminoàcids • Les proteïnes es pleguen en estructures tridimensionals, determinades per la seva seqüència d’aminoàcids, i aquesta estructura determina la seva funció.\n• Les proteïnes tenen una gran diversitat de funcions, degut a la gran quantitat de variacions que poden experimentar.\n• Les proteïnes poden interaccionar entre sí i amb altres molècules i macromolècules, realitzant així les seves funcions, creant complexos, etc...\n• Algunes proteïnes mostren certa rigidesa(sobre tot proteïnes estructurals), en canvi altres tenen flexibilitat; aquesta dinàmica de les proteïnes és important en la seva funcionalitat.\nLes proteïnes són polímers lineals formats per monòmers d’aminoàcids Nomenclatura: de N terminal (esquerra) a C terminal (dreta) L’enllaç peptídic uneix dos aminoàcids.\nEls angles d’enllaç, ens diuen com poden rotar els aminoàcids al voltant d’un carboni alpha. Les rotacions es produeixen gràcies a que es tracta d’un enllaç senzill de caràcter planar. Quan ens referim a que tenen caràcter planar, volem referir-nos a que giren junts.\nEx: (nomenclatura) Les següents cadenes no són iguals.\nNH2-Tyr-Phe-Ala-COOH NH2-Ala-Phe-Tyr-COOH Les proteïnes tenen una gran diversitat de funcions -Catàlisi enzimàtica (2000 enzims diferents) - Transport (albúmina, lipoproteïnes, hemoglobina, transferrina) - Reserva (ovoalbumina, caseïna, gliadina, ferritina) - Moviment (miosina, actina) - Suport mecànic (col·lagen, elastina, queratina) - Protecció (trombina i fibrinogen, anticossos) - Creixement i diferenciació (factors de creixement) - Missatgers (insulina) - Comunicació (receptors, rodopsina) - Altres (toxina de la diftèria, verins) Són funcions molt específiques i diverses. Les proteïnes són MOLT ESPECÍFIQUES EX: Albúmina: Proteïna molt petita que ajuda a transportar àcids grassos per la sang. És molt rica en el plasma Hemoglobina: S’encarrega de trasportar l’oxigen Miosina i actina: Proteïnes del moviment que a juden a la contracció dels músculs per tal de pouren’s Nivells estructurals Estructura pimària: Seqüencia d’aminoàcids Estructura secundària: Estructura que adopta un fragment determinat de la proteïna Estructura terciària: Estructura que adopta en l’espai una cadena polipeptídica Estructura quaternària: Estructura de les diferents cadenes (en cas d’estar unides) Estructura primària Defineix la seqüència LINEAL d’aminoàcids més la localització dels ponts disulfur.\nEls ponts disulfur són enllaços covalents que es formen entre residus de CISTEÏNA. Els enllaços es poden formar en molècules de cisteïna que estan en la mateixa cadena i també en molècules que estan en cadenes diferents, però en aquests casos aquestes han d’estar molt properes en l’espai. Es creu que aquests enllaços ajuden a estabilitzar l’estructura de la proteïna.\nCada proteïna té una ÚNICA seqüència d’aminoàcids que està determinada genèticament • En 1953, Watson i Crick van deduir l’estructura en doble hèlix del DNA i van proposar la base estructural per a la replicació del DNA.\n• En 1953, Frederick Sanger va determinar la seqüència d’aminoàcids de l’insulina, una hormona proteica.\nSón fites importants en Bioquímica, perquè van ser descobriments clau per establir que una proteïna té una seqüència d’aminoàcids definida amb precisió, que està relacionada directament amb el codi genètic.\nLa seqüència d’aminoàcids, determina l’estructura 3D • els 20 aminoàcids estan units en combinacions específiques per a una proteïna determinada • llargues cadenes d’aminoàcids es pleguen seguint una pauta que depèn de l’ordre exacte dels aminoàcids Una mutació genètica que porti a una substitució per un aminoàcid incorrecte, en una proteïna de milers d’aminoàcids, pot provocar que aquesta proteïna tingui una forma diferent i poca o gens activitat biològica. Perquè els canvis en el DNA poden comportar canvis en la funció que desenvolupa la proteïna.\n-El codi genètic està degenerat No totes les mutacions produiran canvis en la funcionalitat.\n-No tot el DNA codifica per a proteïnes - Si les mutacions es produeixen, per canvis d’aminoàcids molt semblants, de manera que no afecten gaire a l’estructura, és molt possible que la funció no variï.\nEstructura secundària Hèlix α -Sol ser dextrògira ( gira en sentit d eles agulles del rellotge) -Les cadenes laterals s’orienten cap a l’exterior -Es manté per mitjà de ponts d’hidrogen.  Carboni carboxílic + 4 residus més enllà = formació del pont d’hidrogen entre el grup amino (N-H) Residu: és la part de l’aminoàcid que forma part de la proteïna -Cada 3,6 residus forma 1 volta -L’estructura està molt ben definida Làmina β -Són un conjunt d’agrupacions de tires β. S’anomenen làmines perquè formen com una mena d’estructures planes.\n- L’esquelet polipeptídic queda en forma estesa, que no és estable en forma aïllada i només s’observa formant agregats de diverses cadenes.\n- ENLLAÇOS D’HIDROGEN entre els grups CO i NH dels enllaços peptídics d’aminoàcids que queden enfrontats. Les cadenes laterals queden pel damunt i per sota de la làmina.\nExisteixen dos tipus de làmines: Antiparal·lela: Les cadenes tenen direccionalitat. Estan en direccionalitat oposada. És més estable que l’altra i es dóna amb més freqüència.\nParal·lela: Totes les tires estan en la mateixa direcció.\nGirs β -Es mantenen per ponts d’hidrogen -Tenen molt pocs aminoàcids -Canvien la direccionalitat de les cadenes Els residus tenen importància en la formació d’unes estructures o unes altres. De manera que hi ha aminoàcids que tenen més tendència a formar una estructura que una altra.\nAquestes tendències en ajuden a predir quina estructura podrà adoptar una determinada proteïna que conté determinats radicals.\nESTRUCTURES SUPERSECUNÀRIES (MOTIUS) - Són combinacions senzilles d’elements d’estructures secundàries amb una geometria específica.\n-2 tipus diferents, un específic per a la unió al DNA i l’altre per unir calci (per ex., en la calmodulina) Motiu: Dit de zinc S’ha trobat en factors de transcripció. Són estructures que els permeten reconèixer seqüències específiques de DNA. (molts factors de transcripció que han de reconèixer fragments d’ADN).\nEstructura terciària - Unió per interaccions electrostàtiques, interaccions hidròfobes, forces van der Waals, ponts d’hidrogen i ponts disulfur.\nLes proteïnes també es poden classificar segons el nº de cadenes polipeptídiques que les formen - Monomèriques: una sola cadena - Oligomèriques: dues o més cadenes - Cada cadena polipeptídica es coneix com subunitat o protòmer - Ex: hemoglobina: 4 cadenes.\n» Les cadenes no estan unides per enllaços covalents, però l’estructura sencera es comporta en dissolució com una sola molècula » A més, per tenir funció biològica han d’estar agrupades Estructura quaternària (no totes les cadenes tenen aquesta estructura) Nomenclatura emprada en la seva descripció Factors que intervenen en el plegament d’una proteïna: en termes termodinàmics: -Energia lliure Gibbs • Entropia conformacional: desfavorable al plegament • L’entalpia per les interaccions de les cadenes laterals intramoleculars: favorable al plegament – Forces iòniques,d’hidrogen, i Van der Waals (no-covalents) i ponts disulfur (covalents) són totes importants en definir l’estructura terciària • El canvi d’entropia per l’internalització dels grups hidrofòbics a l’interior de la molècula (efecte hidrofòbic): favorable al plegament El solvent juga un paper crític en el plegament d’una proteïna: -l’entorn d’una proteïna afecta molt la seva estructura 3D i, per tant, la seva funció -l’aigua és el solvent universal per a molècules proteiques en la natura. Les proteïnes tendeixen a plegar-se d’acord amb l'establiment d'interaccions favorables amb l'aigua (i a amagar tot allò que incrementaria l'ordre de l'aigua) -El canvi d’entropia per l’internalització dels grups hidrofòbics a l’interior de la molècula (efecte hidrofòbic): favorable al plegament  En el plegat de proteïnes in vivo hi intervenen enzims - Les isomerases ajuden en l’aparellament correcte pels ponts disulfur - les chaperones ajuden en el transport de proteïnes als seus llocs de destinació i inhibeixen els plegaments inadequats Tipus de proteïnes segons la seva estructura Funció Les proteïnes per fer la seva funció han de tenir una estructura tridimensional característica: Fibroses: - Les cadenes polipeptídiques estan ordenades paral·lelament al llarg d’un eix, formant fibres o làmines - Són materials molt resistents, no solubles - Són els elements estructurals bàsics en el teixit conjuntiu: col·lagen, elastina, queratina Globulars: - Les cadenes polipeptídiques estan estretament plegades, agafant formes esfèriques.\n- Normalment són solubles en medis aquosos - Tenen una funció mòbil o dinàmica en la cèl·lula: enzims, anticossos, hormones, transportadors La FUNCIÓ també pot dependre de: -Grups prostètics -Modificacions Grups prostètics: Són complements no proteics que estan associats estretament amb proteïnes, i són essencials per a la seva funció biològica.\nExemples:  Cu, Fe, Zn i altres  Grup hemo en la mioglobina i hemoglobina Modificacions: -Les proteïnes poden ser modificades covalentment i canviar així les seves propietats o funció: - acetilacions, hidroxilacions: Canvi covalent molt petit que pot provocar grans canvis - addició de sucres - fosforilar/desfosforilar: Canvi covalent. El grup fosfat té càrregues negatives que al afegir-lo podem desestructurar la proteïna.\n- Les proteïnes també poden sofrir modificacions com escurçament, que en alguns casos activen i desactiven la proteïna.\nDesnaturalització: Pèrdua de l’estructura nativa de la proteïna i de les seves propietats biològiques específiques. (perd la funció perquè perd l’estructura tridimensional) Agents desnaturalitzats: -L’urea competeix amb l’aigua pels ponts d’hidrogen en una proteïna i així tendeix a desmuntar l’estructura - El mercaptoetanol redueix els ponts dissulfur -Els detergents iònics també desnaturalitzen proteïnes perquè competeixen per les interaccions iòniques de proteïnes i s’intercalen per l’estructura i “solubilitzen”el nucli no-polar interior - Escalfar, variar el pH ...\nBioquímica - Resumen proteïnas (2014) Apunte\nBioquímica - Estructura i dinámica de las proteïnas (2014) Apunte\nBioquímica - Resumen enzimas (2014) Apunte\nBioquímica - Tema 2 - Estructura de les proteïnes (2016) Apunte


Blog | Ràdio Igualada - Part 202\n#Igualada disposarà d’un espai dedicat al dol perinatal\nL’ajuntament té previst crear un espai perquè les famílies que han perdut un nadó en la gestació o poc després de néixer, tinguin un lloc de record.\nPer la Conca celebra l’aturada de Can Morera i aposta per definir col·lectivament les bases d’un nou model territorial\nEn l’assemblea general de l’entitat, celebrada el passat cap de setmana, s’ha informat als socis que la tramitació del Pla Director, que preveia el macropolígon de Can Morera està oficialment aturada. Segons Per la Conca, la decisió va ser presa pel Departament de Territori i Sostenibilitat com a conseqüència de la manca d’acord entre els alcaldes del territori.\nProp de 400 persones treballadores s’han format amb la Unió Empresarial de l’Anoia al 2019\nLa patronal anoienca fa un balanç molt positiu del seu compromís per a la formació de treballadors i treballadores, i ha tancat l’any 2019 amb 22 accions formatives. Fet que suposa un total de 675 hores de formació i 365 persones formades. Per aquest 2020, la Unió Empresarial de l’Anoia organitzarà noves sessions formatives, tant de pagament com subvencionades. Per a consultar més informació i/o inscriure’s en algun curs, podeu consultar el web www.uea.cat o enviar un correu a formacio@uea.cat.\nLa Mostra Internacional de Pastisseria premia les pastisseries d’ #Igualada: Òscar Pastissers, Pla i Targarona\nEl certamen va organitzar la gala d’entrega de guardons a Sant Vicenç dels Horts. El veredicte del jurat va situar les tres pastisseries igualadines entre les 50 millors de Catalunya, i on se’ls reconeix el seu treball al capdavant dels seus negocis.\nEl campus #Igualada-UdL lidera un procés de recerca per fer més sostenible l’adob de pells\nInvestigadores i investigadors de la Universitat de Lleida (UdL) al campus d’Igualada, en col·laboració amb empreses de la zona, lideren una recerca per fer més sostenible el procés d’adobar pells. L’objectiu del projecte, finançat per l’Agència per la Competitivitat de l’Empresa ACCIÓ de la Generalitat, és eliminar els productes químics que són substituïbles, reduir el consum d’energia i la quantitat d’aigua i reutilitzar tots els residus possibles per tendir cap a l’economia circular.\n#Igualada es torna a disfressar per Carnaval\nEl dissabte 22 de febrer, Igualada viurà una nova edició de la tradicional rua de Carnaval, festa que organitza i coordina el Departament de Promoció Cultural de l’Ajuntament.\nLa sectorial UEA Química engega una nova edició de “Química a l’Escola\nEs tracta de la segona edició d’aquest concurs adreçat als i les alumnes de primària i secundària dels centres educatius de la comarca.\n#Igualada aprova la creació d’una agenda d’acció climàtica\nEl ple municipal, a proposta d’Igualada Som-hi, va aprovar per unanimitat impulsar una agenda d’acció climàtica a la capital de l’Anoia. Aquesta agenda ha de permetre implicar l’Ajuntament d’Igualada, però també a les entitats i ciutadania en un seguit de mesures per fer front al canvi climàtic.\nL’Hospital d’#Igualada ha estat escollit com a centre formador del 9è curs de cirurgia endoscòpica per a residents\nEls propers 12, 13 i 14 de febrer, 12 cirurgians residents de primer any, procedents de diferents hospitals de Catalunya, com l’Hospital de la Vall d’Hebrón, la Fundació Althaia de Manresa i l’Hospital Arnau de Vilanova de Lleida, participaran en aquest curset. El curs serà impartit pels professionals del Servei de Cirurgia i especialitats quirúrgiques de l’Hospital d’Igualada, que ha estat un dels tres centres escollits per dur a terme aquesta formació.\nAquest diumenge tindrà lloc, al circuit de Montmeló, una nova edició del “Mou-te per l’esclerosi múltiple”\nAquesta iniciativa solidària, que s’allargarà durant tot el matí, inclou un any més diferents modalitats de participació: cursa atlètica, de patins, de bicicletes i elèctrica. Totes elles pensades per a totes les edats i nivells. Les inscripcions es poden fer el mateix diumenge, al circuit de Montmeló, abans de l’inici de les curses. Aquesta jornada comptarà també amb diverses activitats paral·leles, adreçades a tota la família, com tallers, ball, activitats aeròbiques i food-trukcs. El ‘Mou-te per l’esclerosi múltiple’ és una cursa 100% solidària. Tots els fons recaptats es destinaran a la Fundació Esclerosi Múltiple.\nPàgines 202 de 905« Primera«...102030...198199200201202203204205206207...220230240...»Ultima »


Cals Karxofa: Xocolata: l'amarga veritat\nXocolata: l'amarga veritat\nVet aqui un documental que segurament ens tornarà a donar la raó a aquells que defensem el consum de proximitat, ecològic i responsable.\nEl proper 10 d'Abril a les 23:30h el C33 emet el documental "Xocolata: l'amarga veritat"\nLa veritat que amaga la xocolata no és gaire dolça.\nAquest documental investiga l’esclavitud infantil escandalosa que encara utilitza aquesta indústria.\nLa indústria de la xocolata mou molts milers de milions d’euros a tot el món, però, malgrat que fa gairebé una dècada que els seus noms més importants van signar un compromís per eradicar l’esclavitud infantil, ben poca cosa s’ha fet per posar-lo en pràctica.\nAquest reportatge d’investigació destaca els abusos continuats a què es veuen sotmesos els nens que treballen produint xocolata, tot i les promeses repetides que hi hauria reformes.\nEl reportatge mostra com la indústria de la xocolata encara afavoreix l’esclavitud infantil en els seus proveïdors. Als camps l’esclavitud infantil encara és molt general, i la indústria no ha fet gaires passos per eradicar-la ni per desincentivar el tràfic d’infants que comporta.\nMés del 40% del cacau del món prové de la Costa d’Ivori, a l’Àfrica Occidental, i l’ONU calcula que hi ha uns 15.000 nens que treballen a les plantacions de cacau de la regió.\nHi ha nens que ja treballen amb vuit anys, i que vénen de països veïns com ara Mali, Burkina Faso o Ghana, des d’on els passen il•legalment per la frontera per utilitzar-los com a mà d’obra esclava.\nL’any 2001, la indústria de la xocolata va signar el Protocol Harkin-Engel, que prometia un “sistema de certificació pública que en l’obtenció dels grans de cacau i dels seus productes derivats no s’havien utilitzat les pitjors formes de treball infantil”. De moment, ja ha incomplert dos terminis. A veure si amb el termini del 2010 no passa el mateix.\nUna producció de la BBC.\nRecordeu: 10 d'Abril a les 23:30 al C33\nPublicat per calskarxofa a 17:02\nEtiquetes de comentaris: documentals, xocolata\n4rt aniversari - Moments per a recordar...


IB3 | “KOKOTXAS” DE BACALLÀ AMB PESOLS\n“KOKOTXAS” DE BACALLÀ AMB PESOLS\n• 600 g de “kokotxas” de bacallà\n• 200 g de pesols\n• Herba-sana picada\n• 16 tires de xulla ibérica\nPer al brou de pells de bacallà:\n• 1 kg de pells de bacallà\n• 3 l d’aigua\nElaboració brou de pells:\n\tDisposar tots els elements dins una olla i posar a coure a foc suau fins que ens quedi 1l de brou. Deixar reposar 24 hores abans de la seva utilització.\nElaboració de les “kokotxas”:\n\tPicar ½ ceba ben petita.\n\tSofregir la ceba amb un poc d’oli d’oliva.\n\tIncorporar l’all procurant que no agafi massa color.\n\tAfegir les “kokotxas” i fondejar uns minuts.\n\tIncorporar la culleradeta de farina i coure uns instants.\n\tBanyar amb brou de peix i coure a foc suau.\nElaboració dels raviolis de pesol:\n\tSofregir dins una olleta un poc de ceba.\n\tIncorporar els pesols escaldats i pelats. Coure uns minuts.\n\tAfegir l’herba-sana picada i condimentar amb un poc de sal.\n\tDeixar refredar\n\tFarcir les tires de xulla ibérica amb els pesols donant-li forma de ravioli. Reservar.\n\tReduir a foc suau un poc de brou de pells. Posar al punt de sal.\n\tEncalentir les “kokotxas” i afegir el julivert picat.\n\tPosar els raviolis de pesols a encalentir molt suaument.\n\tServir les “kokotxas” amb un poc de la seva salsa i un poc de brou de pells.\n\tAcabar el plat posant els raviolis damunt les “kokotxas”


La Fundació Bancària ‘la Caixa’ contribueix a atraure el talent d’investigadors d’àmbit internacional als grups de recerca de UIC Barcelona | UIC Barcelona\nEn el marc del programa d’Ajut a la Recerca Postdoctoral Obra Social “la Caixa”, la convocatòria, de caràcter bianual, pretén augmentar la internacionalització de l’equip de recerca d’acollida a UIC Barcelona, i afavorir les col·laboracions i les aliances en projectes internacionals.\nLa Fundació Bancària “la Caixa” i la Universitat Internacional de Catalunya (UIC Barcelona) han renovat el conveni de col·laboració que té per objecte el programa d’Ajut a la Recerca Postdoctoral Obra Social “la Caixa”, mitjançant el finançament de dues beques postdoctorals, de 45.000 € anuals cadascuna, destinades a investigadors provinents d’un centre de recerca internacional.\nLa finalitat d’aquesta convocatòria és atorgar ajuts per a la contractació de personal investigador doctor que s’incorporarà en un grup de recerca de UIC Barcelona per afavorir, entre d’altres, la internacionalització de la recerca.\nEls investigadors que s’han incorporat a UIC Barcelona gràcies a la convocatòria de contractes postdoctorals de Fundació Bancària “la Caixa” són Lorenzo Chelleri i José Luis Domínguez.\nChelleri col·labora amb la línia de recerca Socio-Spatial Analysis for Post-disaster and Post-conflict regeneration, vinculada al Master of International Cooperation Sustainable Emergency Architecture, de la School of Architecture, que aporta una visió multidisciplinària des de les ciències socials, la resiliència. De fet, explora l’origen i l’evolució de la resiliència en els sistemes urbans. Domínguez, com a bioinformàtic, també ha suposat una incorporació interdisciplinària al grup d’investigació NeuroLipid Group, dirigit per la Dra. Núria Casals i vinculat al Departament de Ciències Bàsiques de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut. El projecte que desenvolupa José Luis Domínguez està dirigit a crear el model estructural d’una proteïna del cervell mitjançant eines bioinformàtiques, amb la finalitat de dissenyar fàrmacs reguladors d’aquesta proteïna i utilitzar-los com a moduladors de la gana en el tractament de l’obesitat.\nEn la signatura del conveni, hi han estat presents el Dr. Xavier Gil, rector de UIC Barcelona, i Jordi Portabella, director de l’Àrea de Recerca i Coneixement de la Fundació Bancària “la Caixa”, juntament amb el director del programa, el Dr. Toni Mora, vicerector de Recerca, Innovació i Transferència de UIC Barcelona.\nLa Fundació Bancària “la Caixa” desenvolupa programes socials, de foment de la recerca i el coneixement, culturals i educatius, amb una vocació transformadora. En particular, la Fundació Bancària “la Caixa” dona suport a projectes de recerca d’excel·lència en l’àmbit de la biomedicina i de la salut, alhora que vol acostar la ciència i el procés d’investigació a la ciutadania, fent-la partícip dels avenços i de les repercussions de les investigacions desenvolupades al nostre país. A més a més, té la voluntat de contribuir a crear una opinió cada cop més favorable i informada de la ciutadania envers la recerca.\nVidal i Perdiguer publiquen un capítol sobre com ensenyar matemàtiques a través de la gamificació


STEI Pública - Valoració dSTEI Intersindical sobre "acord de propostes per a la negociació tripartida per enfortir\nValoració dSTEI Intersindical sobre "acord de propostes per a la negociació tripartida per enfortir\nEl document "acord de propostes per a la negociació tripartida per enfortir el creixement econòmic i l'ocupació" subscrit recentment pel govern de l'estat Espanyol, les patronals (CEOE i CEPYME) i dos sindicats (UGT i CCOO) no és més que una declaració d'intencions sobre com gestionar l'alt nivell d'atur de llarga durada.\nDesprés de gairebé tres anys de govern de Rajoy que ha governat a força de decrets aplicant reforma després reforma, sense diàleg ni consens, ens trobem amb un altre escenari polític, amb un suposat canvi radical en la seva forma d'actuar. A partir d'ara sembla que les polítiques encaminades a resoldre el problema de la desocupació van a anar en direcció oposada. En aquest context cal entendre la reunió del 29 de juliol entre el govern, les patronals i els sindicats. Una reunió l'últim dimarts del mes de juliol on es pacta un acord que afecta el conjunt de les treballadores i treballadors amb ocupació o sense ocupació. Sembla que tots els assistents a la reunió s'han oblidat que la reforma laboral i la política d'ocupació de Rajoy han empitjorat dràsticament la situació laboral i social i han deixat sense feina o amb una ocupació molt precària a milions de treballadores i treballadors.\nL'acord de 29 de juliol parla de consens i cohesió social com a forma de millorar l'Estat de Benestar. El govern i la patronal ho fan quan l'incipient Estat de Benestar està sent destruït per ells mateixos. Els mateixos que en aquest acord parlen de millorar-lo i tot això quan, en la realitat, ho estan destruint, de manera injustificada, amb crueltat i sense pietat cap als treballadors i treballadores, les persones aturades, les dones, les persones joves, les persones nouvingudes i els sectors de població amb risc d'exclusió social, desfavorits, o pràcticament desnonats.\nSembla que el govern espanyol, la patronal i els sindicats signats han descobert el 29 juliol 2014 que\n• Dels 5.623.000 desocupades i desocupats que existeixen a l'estat espanyol, 3.494.000 són aturats de llarga durada.\n• Hi ha 740.500 famílies sense cap tipus d'ingrés.\n• La cobertura a la desocupació només cobreix al 57,7%\n• El 62,1% de les persones aturades ho són de llarga durada i el 54,9% i els seus estudis com a màxim són l'ESO.\n• Entre els majors de 45 anys el percentatge d'aturats de llarga durada s'eleva al 71%, la majoria d'aquests aturats procedeixen d'activitats que han sofert una destrucció estructural d'ocupació ja que la seva activitat s'ha reduït o eliminat.\nEstem acostumats que el govern i les patronals ens pretenguin enganyar manipulant les dades reals per amagar la crua realitat que travessa la majoria de les ciutadanes i ciutadans però ens resulta incomprensible que UGT i CCOO subscriguin aquest acord. I més quan aquest document no suposarà cap canvi en les polítiques socials i laborals del govern i de les patronals\nA més, xoca, si més no, que enmig d'unes mesures populistes on proposen baixar impostos a determinats segments de la població amb més ingressos (el que suposa una minva d'ingressos per a les arques públiques), es parli d'habilitar 2.500 milions d'euros per corregir la desviació d'ocupació que el mateix govern ha originat. El document sembla més aviat un element més de propaganda del govern per reforçar les seves actuacions que per millorar la formació, la qualitat de l’ocupació i l'estabilitat o acabar amb l'exclusió social. En aquest acord d'intencions es parla una altra vegada de Formació, programes formatius i Formació Professional Dual ... Des del nostre punt de vista no hi ha més que bones voluntats sense compromisos reals o recopilacions de mesures ja existents i fracassades que no han portat a cap millora en l'ocupació o en les prestacions a la gent aturada i precària, més aviat a tot el contrari.\nA més, al final del document apareix el tema de la flexibilitat en la funció pública i la reforma de l'Estatut Bàsic de l'Empleat Públic. Nosaltres sabem que cada vegada que aquest utilitza la paraula flexibilitat ho fa per abordar reformes que signifiquen retallades en el sector públic que redunden directament sobre el conjunt de la societat i el personal que treballa.\nPer tot això, l’STEI Intersindical rebutja l'acord subscrit el dia 29 de juliol per no suposar un canvi real en les polítiques socials, laborals i d'ocupació. Un acord que s'ha fet, un cop més, a esquena de les treballadores i treballadors i del conjunt de la població i que no conté mesures com la renda bàsica garantida, una reforma fiscal professava o mesures per donar suport a la creació d’ocupació. Davant tot això, el sindicat aposta per l'organització i la lluita per acabar amb les polítiques antisocials del govern espanyol i de les patronals.\nPalma, 31 juliol de 2014.