Institut Jaume Vicens Vives: 2014\nEls alumnes d’ESO van cloure les classes de l’any 2014 amb un conjunt d’activitats després de l’hora del pati, dividint-se segons el cicle.\nAixí, els estudiants de 1r cicle d’ESO (1r i 2n) van anar al Teatre, i allà els alumnes de 2n van llegir alguns poemes i van escenificar diversos balls amb coreografies molt boniques. Els alumnes de 1r també van participar activament de la festa, tocant cançons amb la flauta i cantant nadales. També es van lliurar els diplomes als alumnes premiats pels seus poemes o creacions de plàstica. Tot plegat va ser presentat per alumnes de BI.\nD’altra banda, els alumnes de 2n cicle d’ESO (3r i 4t) van anar als cinemes Albéniz a veure la pel·lícula El Hòbbit, en versió original anglesa i subtitulada al castellà. Sense cap mena de dubte, va ser una manera innovadora d’acabar l’any escolar.\nLa cooperativa Mr. Coop, formada per alumnes de 4t d’ESO, es mostra molt activa venent productes per autofinançar-se i organitzant activitats de tota mena. Així, el passat dijous 18 de desembre van vendre bombons a l’hora del pati i van fer un concurs de fotografies.\nEn Jaume Rovira i l'Aina Patiño ens expliquen com va anar la sortida de 3r d'ESO a dos museus com són el de la Pesca de Palamós i el del Suro de Palafrugell.\nEl dia 16 de desembre, els alumnes de 3r d’ESO vam anar d’excursió. Vam visitar dos museus: el Museu de la Pesca de Palamós i el Museu del Suro de Palafrugell. Ens vam dividir en dos grups, anant primer a un museu i després a l’altre.\nAl Museu de la Pesca ens van projectar un vídeo per introduir-nos a la visita, en la qual ens van ensenyar tècniques de pesa, tots els oficis relacionats amb el mar... En resum, coses que no sabíem sobre el món marítim.\nAl Museu del Suro vam fer un viatge en el temps, vam anar 100 anys enrere, al 1914. El guia ens va donar la roba dels treballadors d’aquella època i vam dividir-nos en 6 grups, cadascun amb la seva feina. Gràcies a unes cartolines i al guia vam poder explicar la nostra feina mentre fèiem la visita pel museu.\nCom podeu llegir, va ser un dia d’allò més complet i didàctic.\nAlumne de 3r d'ESO B\nEl passat 16 de desembre, els alumnes de tercer d'ESO, vam anar a visitar el Museu de la Pesca de Palamós i el Museu del Suro de Palafrugell. El dia va començar quan vam sortir en dos autobusos cap a les localitats del Baix Empordà (ens vàrem dividir en dos grups perquè així, mentre un estava a Palafrugell, l'altre era a Palamós).\nEl meu grup va anar primer a Palamós, i com que vàrem arribar d'hora, ens van deixar uns trenta minuts perquè visitéssim una mica el poble. Aquest temps va passar volant i vam haver de tornar ràpidament cap a l'entrada del Port de Palamós, que era on havíem quedat. Va ser llavors quan les dues classes que érem ens vam dividir. Primer va entrar al museu 3er B, i al cap d'uns deu minuts nosaltres. Vàrem deixar les maletes en un racó de l'entrada, i llavors ens van fer entrar en una sala, on hi havia una gran pantalla i unes butaques. Era com un cinema, però més petit. Allà vàrem veure un vídeo sobre com havien anat evolucionant les poblacions costaneres, les arts de pesca, el turisme... Quan va acabar, vàrem sortir de la sala, i ens sentàrem en el centre d'una altra. Va ser llavors quan la nostra guia es va presentar, es deia Agustina. El que ens va dir primer va ser que érem en una sala anomenada la peixera, ja que a les parets hi havia imatges de peixos del mar Mediterrani. Allà ens va explicar quantes espècies de peixos hi havia, quines eren d'interès pesquer, els ports més importants de la Costa Brava i les dues classes de peixos que hi ha i les seves diferències. A la sala següent, ens va ensenyar, a través de maquetes, les costes de la Mediterrània i a quins eren els llocs on les gambes estaven situades i per què, ja que són uns crustacis molt ben valorats ja que són bones i cares. També vàrem saber com vivien les persones que es dedicaven a la pesca i tenien una casa al costat del mar. A la quarta estança, ens va explicar com es feien els vaixells, i com es deien els constructors que ho feien possible. Quan va acabar, vam anar a la segona planta, i allà vam distingir els tipus de xarxes que hi havia, quines s'utilitzaven de dia o de nit i qui les feia. I abans de marxar, ens va explicar quins tipus de pesca fan les embarcacions de Palamós i com són. Vàrem baixar, ens vam acomiadar de l'Agustina, vam agafar les maletes i vam pujar a l'autobús per anar cap a Palafrugell.\nA cap de deu minuts vam arribar, i com que anàvem malament de temps, ja va entrar l'altra classe a corre-cuita, i nosaltres cinc minuts després. En entrar, un home ens va fer deixar les maletes en una mena de guixetes, i ens va dirigir fins a un pis que hi havia a la part superior del museu. Llavors es va presentar d'una forma molt cordial, es deia Pepet, i ens va tractar com a aprenents de l'ofici de tapers de l'any 1914. Per això, ens va fer posar una faldilla llarga de quadradets de color negre i marró a les noies i als nois una armilla negra. Va dir que ens repartíssim en sis grups: tres de només noies, un de només nois i els altres dos mixtes. Ens va repartir unes targetes a cada grup i va ser llavors quan la visita va començar. Vam baixar les escales i vam anar al pati del museu, on va dir que cada vegada que digués el nom de la feina que hi havia a dalt de les targetes havia de sortir el grup per explicar la seva feina, i llavors havien de fer una prova per veure si ho havien entés. El primer grup va ser el dels “Peladors”, i bàsicament consistia en extreure el suro de l'alzina surera d'una forma determinada i llavors fer-ne un fardo ben lligat. Llavors, vam entrar a dins i els va tocar el torn al grup dos que eren els “Toscadors”, i aquests el que havien de fer era treure la tosca de les pannes de suro. Després va venir el meu grup, que érem els “Llescadors” i representava que havíem de llescar el suro: la nostra prova va consistir en seure en una cadira i provar-ho com es feia sense cap estri. El grup quatre, eren els “Carradors” i aquests havien de llescar la panna de suro i extreure'n els carracs, la seva prova va ser analitzar quines estaven ben fetes, i quines no. El cinquè grup eren els “Tapers” i aquesta prova consistia en fer els taps de suro a mà. Vam anar a una sala que hi havia al costat i allà li va tocar el torn al sisé i últim grup, que eren les “Triadores” i aquestes triaven quins taps estaven ben fets i quins no, i els classificaven. Llavors ens va explicar que, en un futur, es constuïrien màquines que farien les feines d'alguns grups. L'última cosa que vam veure va ser una màquina que organitzava els taps i els posava en bosses.\nQuan va acabar la visita, vam anar a deixar la roba als cistells, vam anar a agafar les motxilles, i vam anar a l'autobús per tornar a Girona.\nLa professora Anna Valls, del Departament de Català, ens ha fet arribar algunes de les presentacions que l'alumnat de 1r d'ESO ha fet durant el trimestre. Els nois i noies havien de fer una exposició sobre un municipi, i us reproduïm la part escrita de la que va fer en Pol Cereijo, de 1r A.\nSant Pere Pescador és un poblet situat a l'Alt Empordà i té 2.161 habitants. És un municipi costaner, ubicat a la badia de Roses, entre Roses i l'Escala. Tot i tenir pocs habitants, té una extensió molt gran de terreny, de 18,5 quilòmetres quadrats, la meitat que la ciutat de Girona.\nDe rius importants, el més conegut que té és el Fluvià que desemboca al mar. I de muntanyes no en té perquè està situat a la plana de l'Empordà, que com el seu nom indica, és una àrea sense canvis de relleu importants. Sant Pere, Viladamat, Roses, Figueres, Vilafant o Castelló d'Empúries són alguns dels pobles que estan ubicats a la plana de l'Empordà.\nEl més característic de Sant Pere Pescador són els seus camps de pomes i fruites que es poden contemplar a moltes zones del poble. De fet, els camps de fruiters envolten tot el nucli urbà. És un dels municipis més importants de tot Girona en producció de pomes i altres fruites.\nPerò Sant Pere Pescador no només viu de les pomes ja que té una important arribada de turistes tot l'any, sobretot francesos. Aquests turistes es queden a dormir als càmpings del municipi que són dels més importants de les comarques gironines. En aquest sentit, Sant Pere acull molts practicants d'esports aquàtics, com el surf, el kitesurf i esquí nàutic.\nSant Pescador també destaca per acollir una part dels Aiguamolls de l'Empordà. És una reserva natural protegida on s'hi poden veure molts tipus d'animals diferents, sobretot ocells, però també isards, vaques, cavalls, llúdrigues. Les cigonyes són el símbol del parc i en podem trobar molts exemplars.\nA mi m'agrada anar-hi perquè hi tinc família, perquè el poble és petit i perquè puc anar sol per tot arreu. També m'agrada per les platges de sorra, sobretot una que li diuen la cagarra. El seu nom ve dels gossos que es cagaven a les platges i els seus amos no les recollien, i un dia un senyor va posar-hi un cartell que posava: que la gente no se cage, i a la gent li va fer tanta gràcia que li va quedar aquell nom i s'ha perdut l'original. I per acabar, també m'agrada anar molt als aiguamolls perquè hi ha molta fauna i és una zona molt agradable per passejar-s'hi.\nJo recomano anar a la platja a banyar-se ( sobretot a la cagarra), els aiguamolls i al laberint de blat, que és un laberint que com el seu nom indica està fet de blat. És molt divertit perquè el blat és tant alt que no pots veure que hi ha a l'altre costat, i entre mig del laberint, et vas trobant diferents proves que has de resoldre. I al final amb els números que has obtingut a les proves, els sumes a una màquina i si et surt el nombre correcte guanyes un gelat. A vegades a les nits fan el laberint del terror i et van fent espants mentre fas el recorregut del laberint.\nPol Cereijo (1r A)


Lactancia materna i incorporació laboral ¿és possible? | Consells de salut | EAP Poble Sec\nLactancia materna i incorporació laboral ¿és possible?\nTotes sabem que la lactancia materna és la millor alimentació per als nostres fills durant els primers mesos de vida. A més a més crea un vincle molt especial, tant físic com psicològic, entre els dos, i té molts avantatges.\nPerò, desprès del permís maternal, qué passa? Cóm podem mantenir la lactancia? Hem de deixar d’alletar?\nSe’ns creen molts dubtes. Hem de tenir present que lactancia i feina no són incompatibles. Amb recolçament, confiança i la informació addient podem compaginar sense problemes les dues tasques.\nHem d’estudiar dentingudament cada cas; en funció dels horaris de treball i les possiblitats de cada dona per a l’extracció i manipulació de la llet podrem compaginar la lactancia materna i la feina.\nL’extracció la podem fer de forma manual o amb un tirallets. La podem fer en qualsevol lloc; ja sigui a casa o a la feina.\nHem de fer servir envasos de plàstic dur o vidre d’entre 60 i 120 ml. Qualsevol envàs que fem servir per emmagatzemar menjar ens servirà. No els hem d’esterilitzar, rentar-los amb aigua i sabó serà suficient.\nMarquem la data de l’extracció a l’envàs.\nSi hem de transportar-la o farèm amb una nevera portàtil o una bossa isotèrmica.\nHem de tenir present que les primeres vegades que intentem extreure’ns llet no surt quasi res, i necessitarem una o dues setmanes de pràctica per obtenir una bona quantitat de llet.\nAl augmentar la freqüencia de l’extracció, augmenta la producció.\nExtracció manual: Primer de tot hem de realitzar un massatge suau des de la base del pit cap a l’areola. L’extracció en sí es realitza col.locant el dit polçe i índex a dos centímetres del mugró i apretem cap a endins(cap a les costelles) i desprès juntem els dits. No hem de tocar el mugró per evitar la contaminació. La llet sortirà a chorro i en varies direccions, per això hem de tenir un recipient de boca ample per recollir-la.\nTirallets: Existeixen molt models en el mercat, manuals, a piles, elèctrics,...Abans de comprar-ne un és important parlar amb altres mares per saber quín és el que han trobat més còmode.\n· De 6 a 8 hores a temperatura ambient ( 25º C o menys )\nDe 3 a 5 dies, si està a la nevera. (entre 0º C i 4º C). Si no hem de fer servir la let en les properes 24 h. és millor congelar-la.\nEntre 3 i 4 mesos en un congelador tipus combi (dues portes separades).\nÉs important que la llet no s’escalfi al foc, ni al microones, ni directament al bany maría.\nHem d’escalfar previament un recipient d’aigua i llavors posar la llet. No cal que la temperatura sigui de 36º C, nomès cal que perdi el fred.\nUn cop descongelada, no es pot tornar a congelar. La podem deixar a la nevera fins a 24 hores i fer-la servir posteriorment.\nLa llet que sobra de la toma l’haurem de llençar.\nQuan de temps podem mantenir l’alletament matern?\nLa OMS recomana la lactancia materna exclusiva durant els primers 6 mesos d’edat. A partir d’aquí anirem introduint els nous aliments gradualment sense abandonar la lactancia com a mínim fins a l’any, i desprès tot el temps que la mare i fill ho desitgin.\nTant la Academia Americana de Pediatria (AAP) en la novena declaració de 1997, com la OMS recomanen uns temps mínims d’alletament (un i dos anys respectivament), però cap de les dues entitats recomanen un temps màxim. Aquest queda a elecció de la parella lactant, es a dir, de la mare i el seu fill.\nNo hi ha cap raó científica per recomenar deixar la lactancia materna a una determinada edat.\nEXTRACCIÓ, MANIPULACIÓ I CONSERVACIÓ DE LA LLET\nDe 3 a 5 dies, si està a la nevera. (entre 0º C i 4º C). Si no hem de fer servir la llet en les properes 24 h. és millor congelar-la.


Amb brúixola o sense: d’abril 2012\nNavaleno: per repetir!\nÚltima lliga espanyola que faig aquest any. Sí sí, acaben de començar i jo ja les acabo... què hi farem! Aquest cap de setmana hem marxat 2 furgo COBs cap a Navaleno, terrenys desconeguts per mi i que m'han sorprès molt gratament.\nDissabte feiem la mitja a Palacios de la Sierra (Burgos) al Bosque de los Druidas. Només amb el nom està tot dit. Una roureda impressionant que amagava una gran quantitat de rocs i roquets. La cursa... fatal!! 2 errors gravíssims a la 8 (4 minuts perduts) i a la 9 (6 min perduts), juntament amb errors més petits (uns 12 minuts perduts en total).\nDiumenge corríem la llarga a San Leonardo de Yagüe (Sòria). En aquest cas el bosc estava format per pi majoritàriment, amb zones de roca a les vessants i alternança de molsa i brancada. Cursa molt divertida i on gaudeixo més que el dia anterior. No faig grans fallos, però sí de petits, sobretot en la tirada llarga de la 4 a la 5 (uns 7 minuts perduts en total). Divertida pugna amb el Lluís Bedós, que ens anàvem trobant a les fites tot i fer unes eleccions de ruta totalment diferents.\nEn conjunt, gran cap de setmana si no contem la derrota del Barça amb el Madrid... :( Segur que repetiré en aquests terrenys. Si no és l'any vinent, el 2014, on ens han promès uns 5 dies esfereïdors! Ah! I per la propera vegada, no em descuidaré pas el cistell...\nPublicat per vilbo a 6:56 Cap comentari:\nCEO 2012... gaudint del terreny... res més... :(\nEls CEO tornaven a ser aquí. M'havia preparat les últimes 3 setmanes, després de la lesió que em va tenir un mes parat. Creia que arribava bé, amb bones sensacions. Tot i que ja es deia que el terreny seria molt tècnic, això no m'havia fet baixar els ànims. Hi anava il·lusionat! Buf!! Només arribar a Plasència ja ho vam veure: pedres, pedres i més pedres. De tot tipus, formes i colors. I el Model Event? Un mapa a escala 7500 supercarregat! Tot i no tenir mapa i haver-nos de buscar la vida per trobar-ne un, gaudeixo del terreny i del mapa.\nDivendres, CEO Llarga Distància. Sona el pito, giro el mapa... COLLONS!!! Tot negre!! Si ahir a 7500 costava de llegir, avui a 10000 no es veu res. Va ser com quan entres a una habitació a les fosques i la vista s'ha d'adaptar, però a lo bèstia! Bé, la cursa millor no comentar-la gaire. Molts fallos i molts minuts perduts (2 min a la 2, 5 min a la 4!!, 2 min a la 7, 4 min a la 10 i 3 min a la 14 - 12 min totals perduts). Això sí, gaudeixo molt del terreny.\nDissabte matí, CEO Relleus. Faig equip amb el Narcís i l'Oriol Andreu. Crec que som un equip força equilibrat, i així queda pal·lès. Tot i les curses més o menys mediocres que fem tots 3 (bé, quan dic mediocres vull dir no massa bones, eh!), l'haver estat constants ens porta a la cinquena posició estatal. No ens ho podem creure! Quan a la meva cursa, tot i canviar a escala 7500, torno a fer molts fallos (perdo 3 min a la 1, 1'5 min a la 10, 4 min a la 13, 3 min a la 14 i 1 a la 16 - 13 min totals perduts). Tot i que gaudeixo de la cursa com el dia anterior, em fa l'efecte que "amaguen" molt les fites. Potser pot semblar una excusa, però em trobo que en 4 o 5 fites estic dins el cercle i que em costa trobar-les, fins al punt que en algunes estic a 1 o 2 metres i no les veig!!\nDissabte tarda, CEO Sprint, pel casc antic de Plasència. Sprint divertit i no massa tècnic, amb un parell o tres d'eleccions de ruta, on en alguna m'equivoco, i bastant.\nDiumenge matí, CEO Mitja Distància. Em noto les cames cansades... però he de fer una cursa decent!!! Almenys una!! Doncs tampoc! Acumulo fallos i fallos (1 min perdut a la 1, 1 min a la 2, 1 min a la 3, 1 min a la 6, 1 min a la 7, 1 min a la 8, 3 min a la 16, 2 a la 17 i 1 min a la 18 - 12 min totals perduts). També trobo fites que estan molt amagades...\nEl més destacat dels CEO: que el terreny valia les 9 hores de cotxe d'anada i les 9 de tornada (amb retencions incloses!). Ah! I que Catalunya torna a guanyar!\nPublicat per vilbo a 10:06 Cap comentari:


Sfamília: de novembre 2021\nDinar de celebració i germanor, Paella Ecumènica 2021\nActe de lliurament de la Medalla al Mèrit Ecumènic 2021 atorgada pel Consell Intereligiós\nde Terrassa a Josep Esplugas i Capdet.\nPublicat per Sfamília a dimarts, de novembre 30, 2021 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Activitats, On anem, Vida Parroquial\nMISSA DEL I DIUMENGE D’ADVENT 27-28/11/2021\n1a. Lectura: Jr 33,14-16\n2a. Lectura: 1Te 3,12-4,2\nEvangeli: Lc 21,25-28.34-36\nAvui és el primer diumenge d’Advent, amb el que comencem un nou Any Litúrgic en que, com hem dit en començar, diumenge rere diumenge llegirem l’evangeli segons Sant Lluc (cicle C) motiu pel qual hem entronitzat a l’ambó solemnement el leccionari que conté aquesta Paraula.\nEn aquest tempos d’Advent se’ns convida a FER CAMÍ amb FE i ESPERANÇA, perquè és també el camí de Déu amb l’home, és HISTÒRIA de la salvació de l’home per Déu. Així doncs, celebrem l’acompliment de la promesa que Déu ens fa: que serà amb nosaltres. Ell va venir en el primer NADAL DE LA HISTÒRIA, A BETLEM, en el si de la verge Maria i amb la companyia de Sant Josep i els pastors. És el moment en que Déu mateix es fa home.\nLes quatre setmanes d’Advent ens serveixen per a preparar-nos, per a ESTAR ALERTA, per a rebre el qui és la llum del món, Jesucrist. Cada setmana encendrem un ciri d’aquesta corona d’Advent per adonar-nos que ens apropem al dia en que Crist, la llum del món, neix entre nosaltres, que arriba el Nadal de nostre Senyor. Jeremies ens diu: “faré néixer a David un plançó bo, l’anomenaran el senyor és el nostre bé”.\nJesús ens anuncia que ell tornarà d'una manera definitiva i per això no hem de tenir por. Que la seva presència és constant. Ens cal tenir Fe i Esperança. La FE, que ens ajuda a veure i reviure esdeveniments que ja han passat, però que són importants per la nostra vida.\nL’ESPERANÇA, que ens permet veure les coses llunyanes que ja són a l’horitzó i contemplar-les, encara que no en veiem tots els detalls. Només podrem fruir-ne en plenitud quan hi arribem. Enfortits per les vivències del passat, la primera vinguda de Jesús; vivim el present, tot caminant sense parar amb il·lusió cap a la trobada definitiva amb Jesús Ressuscitat. Ell ve a trobar-nos des de la Casa del Pare. Ve pel mateix camí pel qual nosaltres caminem, passi el que passi no ens abandonarà mai.\nAixí doncs, estem entremig de dues vingudes, la històrica, fa 2021 anys; i la definitiva, quan ens trobem amb Jesús en la vida eterna amb el Pare.\nPer això, Jesús ens diu que “estiguem atents”, que no ens enganxem en les coses supèrflues d'aquest món, que no ens emmandrim, pensant que demà ja canviaré, ja pregaré, ja estimaré, ja ajudaré a qui ho necessita. Hem d’estar alerta, pregar en tota ocasió, no només quan tenim problemes; i revisar la nostra vida per a confrontar-la amb l’Evangeli de Jesucrist. Així podrem obrir-li del tot el nostre cor, perquè neixi de nou, creixi dins nostre, i amb la força del seu Esperit, contribuirem a fer un món millor, fent\nBenvolguts/des, fem nostres les paraules de Sant Pau als Tessanolicencs demanant a Déu que “ refermi els nostres cors, per al dia que vingui Jesús, el nostre Senyor”, el Senyor de la Història a qui “veurem venir... sobre un núvol, amb poder i amb gran majestat i gràcies al qual podrem alçar el cap ben alt, per veure com ens allibera de tot allò que ens empresona per conduir-nos a una vida plena de sentit, arrelada en l'amor.\nFULL DOMINICAL 28/11/2021\nPublicat per Sfamília a dimarts, de novembre 23, 2021 Cap comentari:\nPublicat per Sfamília a dimarts, de novembre 16, 2021 Cap comentari:\n"Fem teatre", a càrrec de joves animadores de la Parròquia de la Sagrada Família, els divendres, de 18:30 a 20:00h. cada quinze dies, als mateixos locals de la parròquia. L’objectiu és introduir els infants al teatre perquè puguin viure noves experiències, treure’s la vergonya, aprendre a expressar-se millor i crear nous lligams dins la parròquia. A més, és una activitat gratuïta.\nEls nois i noies que ho vulguin poden inscriure's a través del QR que apareix en el cartell promocional.\nPublicat per Sfamília a dijous, de novembre 11, 2021 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Activitats, Els grups\nPublicat per Sfamília a dimecres, de novembre 10, 2021 Cap comentari:\n1a. Trobada del grup de Vida Creixent 2021. És un grup de persones grans que cada últim divendres de mes, es troben de 5 a 6 de la tarda per compartir una reflexió des de la fe sobre un tema que aquest Moviment Cristià de Gent Gran proposa a nivell de Catalunya. Enguany es treballa "L?harmonia de la teva vida".\nPublicat per Sfamília a dimarts, de novembre 02, 2021 Cap comentari:


Formulari Seminari de millora de competències professionals (2021) - economiasocial.coop\nFormulari Seminari de millora de competències professionals (2021)\nFormulari Seminari de millora de…\nEl termini per inscriure’s als Seminaris s’ha acabat. En la propera edició del programa s’obrirà de nou la convocatòria. Gràcies pel vostre interès.\nSEMINARI AL QUAL S'INSCRIU\n---SEMINARI 3: Competències comercials. Pla d'acció comercial (14 de setembre al 7 d'octubre)\nResponsabilitat a l'empresa *\nMotivació per participar en el seminari*


Una ermita de Camprodon s'esquerda pels moviments sísmics - Diari de Girona\nUna ermita de Camprodon s'esquerda pels moviments sísmics\nInstal·laran barres de ferro perquè els murs no s'obrin més i es consolidin les parets\ngirona | acn/ddg 15.11.2013 | 00:00\nLes parets del temple del segle XII s'han obert i hi ha risc que caigui. diari de girona\nLes parets del temple del segle XII s'han obert i hi ha risc que caigui.\nLa comissió de Patrimoni de Girona ha donat llum verd al projecte per consolidar l'ermita de Sant Valentí de Salarsa, a Camprodon. Les parets del temple, que és del segle XII, s'han obert i hi ha risc que pugui caure. La Diputació de Girona va fer-hi una intervenció fa vint anys però el fet que l'ermita estigui situada en un terreny argilós on es detecten moviments sísmics ha fet que calgui actuar-hi de nou. Per evitar que les parets continuïn separant-se s'instal·laran unes barres de ferro de banda a banda del sostre que permetran consolidar les parets i fer força perquè es tornin a unir. L'ermita, que és visitable, continuarà oberta al públic.\nL'ermita de Sant Valentí de Salarsa data del segle XII i és un temple que en l'actualitat està obert al públic. La Diputació de Girona hi va actuar als anys 80 per tal de consolidar el temple però, passats vint anys, l'ermita necessita una nova intervenció. Les parets laterals s'estan esquerdant i obrint i, segons el director dels serveis territorials de Cultura, Antoni Baulida, fins i tot existeix el risc que caigui.\nEl fet que ha provocat que en tan poc temps calgui fer-hi una altra obra de consolidació és que aquesta petita ermita està situada sobre un terreny argilós i, a més, a una zona on està demostrat que hi ha activitat sísmica. Això hauria provocat la separació de les parets. Per evitar que els desperfectes vagin a més, la Diputació de Girona ha demanat a Patrimoni autorització per poder-hi instal·lar unes barres de ferro a la parts superior del temple -que aniran de banda a banda- per tal d'unir les parets i forçar que tornin al seu lloc. La comissió ha autoritzat el projecte.\nRestes a la Tallada\nPer la comissió de Patrimoni també hi ha passat un projecte de l'Ajuntament de la Tallada d'Empordà que fa referència al casc antic. Durant unes obres per pavimentar la zona i passar-hi serveis, a principis d'any, van descobrir una part de l'antiga muralla i també del fossar (d'època medieval).\nL'Ajuntament ha demanat autorització a la comissió per poder deixar al descobert aquesta troballa. Un projecte que Patrimoni ha vist amb bons ulls. Així doncs, l'ajuntament instal·larà una espècie de passera per sobre les restes, que quedaran a la vista.


La situació viscuda amb la COVID-19 ha evidenciat la necessitat d’una nova residència geriàtrica – Ràdio Televisió Arenys de Munt\nLa situació viscuda amb la COVID-19 ha evidenciat la necessitat d’una nova residència geriàtrica\nby Redacció Arenys de Munt on 8 Octubre, 2020 in Notícies, Política\nDurant aquests dies estem parlant amb els regidors de govern de l’Ajuntament d’Arenys de Munt per conèixer les afectacions que han patit a les seves regidories a causa de la COVID-19. Avui és el torn de Maria Àngels Gros que gestiona les carteres d’Igualtat, Habitatge, Urbanisme i Sanitat.\nAquesta última, Sanitat, com és evident, és la regidoria en la qual el Coronavirus ha tingut un major impacte. Maria Àngels Gros destaca la feina realitzada a la residència Verge del Remei, que tant va patir les conseqüències de la pandèmia.\nLa regidora també ha volgut destacar la tasca que s’està fent des de l’Ajuntament per informar i conscienciar a la població sobre les mesures de prevenció, i l’esforç realitzat per adquirir equips de protecció individual a l’inici de la pandèmia.\nCom dèiem anteriorment, Maria Àngels Gros també és regidora d’Igualtat. En aquesta regidoria la problemàtica més important es va produir durant el confinament, quan es va detectar un augment dels casos de violència masclista. Tant els ens municipals com els supramunicipals van posar en marxar eines per tal que les víctimes poguessin denunciar la situació.\nEn quan a Habitatge hi destaca l’augment de sol·licituds per accedir a les ajudes que ofereix l’Ajuntament d’Arenys de Munt a aquelles famílies amb dificultats econòmiques.\nI per últim, en Urbanisme, Maria Àngels Gros explica que s’ha evidenciat la necessitat de construir una nova residència geriàtrica després que a la residència Verge del Remei, l’estructura de l’edifici dificultés realitzar els aïllaments.\nEls Voluntaris per la COVID fan una crida per demanar roba, mobles, estris i electrodomèstics per les famílies necessitades\nAfectacions que la COVID-19 ha provocat a les regidories d’Àngel Castillo, qui gestiona les carteres de Joventut, Espai Públic, i Seguretat


Llibertat: Mesura més enllà de la crisi: reforma del mercat laboral\nMesura més enllà de la crisi: reforma del mercat laboral\nMés enllà de la crisi és necessari una reforma en profunditat del mercat laboral. No crec que es faci, ja que quan les coses van bé no hi ha coratge polític de fer canvis en profunditat que poden generar tensió, i quan les coses van malament, a menys que sigui indispensable i alhora es tingui el que s’ha de tenir, tampoc.\nEs parla molt de la dualitat del mercat de treball, amb contractes fixes i temporals (aquests darrers, més d’un 30% dels treballadors, més que cap altre estat desenvolupat), però per mi cal incorporar una tercera variable: els funcionaris. No hi ha dualitat, sinó trialitat (com es diu?). És a dir, tenim uns treballadors amb drets a indemnitzacions generoses (els fixes), altres d’impossible d’acomiadar (funcionaris), i per últim molts altres fàcil de prescindir (els que tenen contractes temporals). Per això, en moments de crisi com els actuals les empreses fan fora primer als temporals, no renovant contractes temporals. Alguns amb contracte fixe perden la feina. I molts, passi el que passi, tenen cobertura absoluta. Ah, i qui té contracte temporal? Els joves i les dones, majoritàriament (apart dels immigrants).\nSembla de justícia buscar una solució que ajudi als més perjudicats, als més febles, de forma que la societat no surti perdent. Es tracta d’evitar, com diu The Economist, que a alguns sempre els hi vagi bé mentre que a altres els hi va sempre malament. La solució? Un mateix tipus de contracte per tots, funcionaris inclosos, incloent canviar els contractes actuals. Què implicaria? Menys cost per acomiadar als treballadors fixes, possibilitat d’acomiadar funcionaris (al mateix cost que la resta de treballadors), i més cost si es prescindeix dels que tenen contractes temporals. S’hauria de buscar un punt en què, a nivell agregat, la societat surti guanyant, tot i que alguns hi sortiríem perdent, però es tracta d’això: buscar una societat més justa, que en aquest cas passa per ajudar als més desprotegits, no ho oblidem, joves i dones. Aquesta proposta es podria completar allargant el temps que es té dret al subsidi d’atur i altres mesures que facilitin la formació del aturats.\nUn dels principals problemes per implantar aquesta proposta, més enllà de la manca de coratge polític, són els sindicats: els sindicats defensen als seus associats, principalment funcionaris i treballadors de grans empreses (majoritàriament fixes), enlloc de defensar a tots els treballadors (que inclou no només als temporals, sinó també als que no tenen feina). Aquesta proposta perjudicaria justament a aquells col·lectius més sindicalitzats, tot i que la societat en el seu conjunt podria sortir beneficiada.\nPer cert, posats a fer un canvi en el mercat laboral, a mi m’agrada el model austríac: a Àustria les empreses creen un fons pels seus treballadors que complementa l’ajut de l’estat si es perd la feina, i que el treballador “s’emporta” en cas de que canviï la feina (o que cobra com a complement a la jubilació si no s’ho gasta durant la vida laboral). Així eliminaríem una altra de les grans ineficiències del mercat laboral espanyol, i és que molta gent no canvia de feina per no perdre la seva antiguitat.\nUna proposta similar (tot i que no tocava el tema dels funcionaris, i entenc que no passava per canviar els contractes fixes actuals), la van fer el grup dels 100. Una proposta, per cert, molt interessant.\nPosted by Salvador Garcia-Ruiz at 6:43\nNormal que el grup dels 100 no parli dels funcionaris, perquè gairebé tots ells ho són! Dit això, estic d'acord amb tu en què cal canviar el mercat laboral.\n24 de juliol de 2009 a les 20:44


Arxius de canvi - Pàgina 2 de 3 - Xarxa d'Innovació Pública\nCal que canviï la visió que l’Administració té d’ella mateixa com també la que en té la societat. I aquí tots podem fer-hi la nostra aportació, afegint valor a la nostra tasca. Al cap i a la fi, tal com ha dit Luis Vila, la marca la fan els treballadors, no els logos.\nBy xadmin oct. 5, 2016 Generalcanvi, informació, treball col·laboratiu\nL’altre dia vaig sentir una conversa sobre la necessitat del canvi de cultura i d’actituds a l’Administració i, dissortadament, sembla ser que encara hi ha treballadors que pateixen la síndrome de Gòl·lum. Recordeu qui és en Gòl·lum? Sí, l’àlter ego de Sméagol, aquell personatge de l’univers de Tolkien que a “El senyor dels anells” repetia obsessivament “el meu tresor, el meu tresor”.\nSi treballeu a l’Administració o en qualsevol altra organització encara podeu observar aquest comportament: hi ha persones que quan tenen una informació que consideren valuosa no la comparteixen. S’han cregut aquella frase que diu “la informació és poder”. Es passen el dia compartint fotografies i màximes a les xarxes socials, però quan estan a la feina, la cosa canvia! “Això és meu, ho he fet jo i no penso difondre-ho”. S’han quedat ancorats en el passat i no s’adonen que en ple segle XXI el veritable tresor és el fet de compartir! Com ho podem fer per eradicar aquestes actituds? Com fer-los entendre que si s’alliberen de les seves pors tindran més satisfaccions? Ja vam veure que el coneixement suma i l’actitud multiplica!\nPer sort, cada cop hi ha més servidors públics que gaudeixen dels beneficis que comporta el fet de treballar col·laborativament. Els reconeixereu perquè —al contrari dels que pateixen la síndrome de Gòl·lum—, no es recargolen ni busquen mil excuses per no facilitar la informació de què disposen, ans al contrari: veureu que somriuen, ofereixen i distribueixen el que han creat i contagien bon rotllo. Si teniu la sort de treballar amb ells en algun projecte, observareu que les seves propostes sempre van encaminades a treballar d’una manera més àgil, més eficient. I no es tracta d’això? De renovar, entre tots, l’Administració i adaptar-la i adaptar-nos tots plegats als nous temps?\nFotografia procedent de la Tolkienpedia (web sota llicència CC-BY-SA)\nJa saps com és la casa…\nBy xadmin maig 11, 2016 5 commentsGeneraladministració pública, canvi\nMassa vegades els treballadors públics que intentem incentivar, provocar, articular el canvi de l’Administració des de dins, rebem com a resposta a les nostres propostes concretes un “ja saps com és la casa”!\nDins aquesta frase s’amaga tot allò que tant limita avui les nostres institucions públiques: la por al canvi, la por a sortir de la zona de confort de companys i caps, el lockin (bloqueig) provocat per una estructura jeràrquica desfasada a les necessitats d’avui, les mancances comunicatives i relacionals dels propis organismes i fins i tot el cansament i desgast dels que, farts d’intentar solucionar el problema, avui en formen part!\nPerò… qui és la casa?!\nLa casa certament són els murs que hem edificat i que dificulten enormement el moviment ràpid, constant, eficient i direccional que cal a la nostra Administració si vol seguir sent útil a la societat a qui serveix. Murs que serveixen a l’statu quo, a aquells que per mandra, desídia, avorriment o benefici prefereixen que tot quedi igual. Ells són els murs, ells són la casa.\nPerò la casa de l’Administració no pot ser d’ells, ha de ser nostra!\nDels que des de la construcció i la positivitat articulem propostes, sovint per camins tortuosos, en no poder-les dur a terme des dels corresponents canals jeràrquics.\nDels que en el nostre dia a dia provoquem accions de canvi en la gent del nostre entorn: companys i caps.\nDels que creiem que l’Administració, i les nostres institucions, són l’essència de la gestió del pro comú social. Tot i que hores d’ara bastants ja no ho veuen d’aquesta manera.\nSí, ja sabem com és la casa, i lluitarem perquè sigui diferent.\nAdaptar l’Administració al que avui ens cal passa per un canvi cultural d’envergadura. Sigui com sigui avui la casa haurà de ser com li correspon a la societat d’avui, no valen excuses!\nI tu, ets part de la casa?


Com es fa un cotxe? | Jesuïtes Poble Sec- Col·legi Sant Pere Claver\nInici » actualitat » Com es fa un cotxe?\nHem vist fotos, maquetes, projectes, quadres… Hem vist que els cotxes més antics semblen fets com ajuntant diferents peces (maletes, cadires, palanques…) sobre una plataforma, i en canvi els dissenys del futur tenen formes arrodonides que recorden a ocells o peixos dels que neden molt ràpid. Així ens hem acostat al concepte de “forma aerodinàmica”.\nTambé ens ha cridat l’atenció un quadre “modernista” pintat per Ramón Casas en el que surt un cotxe molt antic, malgrat que en el quadre el pintor presumeix de ser molt modern i espantar a un pagès amb la velocitat de la seva carrera. I després ens hem posat a pintar un cotxe antic i un del futur… Abans, però, hem decidit entre tots quina tècnica ens semblava més adient per pintar un cotxe antic, desgastat pel pas del temps, i quina s’ajustava més al dibuix d’un projecte de futur. Els llapis aquarel·lables i .els retoladors han estat, respectivament, les tècniques pictòriques escollides.\nPer acabar hem fet una activitat del Taller de Joguines. Després de veure cotxes de joguina dels que es fan els propis nens a molts llocs de l’Àfrica (joguines d'auto-construcció), ens hem proposat fer els nostres vehicles amb els materials que ens siguin més accessibles. En el vídeo podeu veure els resultats.


Actualitzada 29/01/2020 a les 09:08\nLa reunió setmanal del Consell Executiu es retarda fins les 15.00 hores\n© Torra, aquest dilluns en un moment de la seua intervenció al Parlament.\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, farà una declaració institucional aquest dimecres a les 12.00 hores al Palau de la Generalitat. D’aquesta manera, la reunió setmanal del Consell Executiu, prevista al principi per a les 09.30 hores, es retardarà a les 15.00 hores d’aquest dimecres, segons ha informat el Govern.\nLa declaració institucional es produeix un dia després que el Parlament català retirés la credencial de diputat al president de la Generalitat de Catalunya en compliment de la decisió del Tribunal Suprem (TS) i de la Junta Electoral Central (JEC).\nTot això quan creixen els rumors d’avançament electoral després dels moments de tensió que van protagonitzar aquest dilluns Esquerra Republicana (ERC) i Junts per Catalunya (JxCat) al Parlament autonòmic.\nA més, aquest mateix dimarts s’ha conegut que el president del Govern espanyol, Pedro Sánchez, es reunirà amb el president de la Generalitat el pròxim 6 de febrer a Barcelona.


Casa Cima Porlezza Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCima, Porlezza, Porlezza, Itàlia, 22018 - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa Cima\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Porlezza, no busqui més enllà de Casa Cima. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Porlezza. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com servei de bugaderia.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Casa Cima la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Porlezza.


Com cuidar el teu arbust de Pandora - FÒRUM.ad\nArbust de Pandora (Foto Istock.com)\nSi vols decorar el teu jardí amb una planta trepadora de floració abundant, sens dubte l’arbust de Pandora és per a tu. A més, és una espècie amb poques exigències, per la qual cosa és ideal per a aquelles persones ocupades que no tenen molt temps lliure per dedicar-hi. Aquesta trepadora quedarà genial decorant les parets i les bigues de casa.\nL’arbust de Pandora florirà moltíssim més si la situes directament al terra, però protegida del vent i el fred, ja que no suporta les gelades. A l’hora de conrear-la és millor fer-ho en el terra, ja que creixerà molt més vigorosa.\nAquest fantàstic arbust es pot cultivar en gairebé qualsevol mena de terra, simplement n’hi ha prou amb utilitzar un substrat universal, compartit per la majoria de plantes. Això sí, procura que el terra tingui un bon drenatge per a evitar que s’entolli o que les seves arrels agafin molta humitat. Evita a més els terres més argilencs. Durant l’estiu el reg haurà de ser abundant i a mesura que vagin baixant les temperatures i anem arribant a la tardor i a l’hivern haurem d’anar disminuint la freqüència del reg fins i tot aturar-lo pràcticament durant la temporada de més fred.\nGrandària i cures\nL’arbust de Pandora és una planta trepadora que quan es desenvolupa ho fa de manera descontrolada i pot aconseguir arribar fins als 5 metres d’alçada, per això cal pensar bé on el posarem abans de plantar-lo i realitzar podes cada dos o tres anys, encara que el temps dependrà de la grandària del teu jardí i dels teus gustos. Quan et decideixis a podar-lo haurà de ser a la fi d’hivern just abans que comencin a brollar les seves branques.\nCom tota planta pot ser atacada per plagues que són comunes, i per tant, hem de mantenir-les a ratlla si volem que el nostre arbust de Pandora estigui en perfectes condicions. En aquest cas concret, aquesta planta trepadora sol esquivar bastant bé certes plagues, però amb l’arribada de l’estiu i les altes temperatures, i si el temps és massa sec, sí que pot aparèixer l’aranya vermella.\nNotícia Anterior: El sol guanyarà protagonisme en una jornada amb temperatures suaus


Arranca una Trobada de Mestissatge i diversitat en les músiques mediterrànies | Valencia Extra\nEls concerts tindran entrada lliure i se celebraran de l’11 al 14 d’octubre en el Palau de la Música i els jardins del Palau\nUn cresol de cultures i músiques en el qual caben tots els estils i fusions conforma la programació de la nova edició de la Trobada de Música del Mediterrani-Mostra Viva. El festival se celebra des de hui i fins al 14 d’octubre en el Palau de la Música de València.\nPer açò, el festival confrontarà tendències i estils amb dues actuacions per jornada presentades per la periodista Amalia Garrigós. Hui tindran lloc els concerts dels grups NES i VerdCel. El primer està format per tres músics de diferents nacionalitats i residents a València. El seu estil ofereix una fusió entre la música ètnica, el jazz, el pop i la música culta. El grup d’Alcoi VerdCel, per la seua banda, ofereix una mirada molt particular i revisada de la música d’autor combinada amb influències mediterrànies, ibèriques o andines sense perdre la influència moderna. Es troben presentant el seu últim disc “De plantes, talaies i cims (i una aroma)”.\nDemà la banda italiana Stefano Saletti & Picola Banda Ikona contrastarà amb la música tradicional valenciana d’Apa. El que permetrà reconéixer les arrels més singulars a través de dos corrents de profunda tradició cultural i musical.\nKristi Stassinopoulos i Stathis Kalyviotis acostaran al Palau de la Música la versatilitat de la música grega, colors i tonalitats. Es trobaran amb la cançó d’autor d’arrel llatina i flamenca del valencià El Cifu, que presentarà el seu tercer disc “Vaig triar un mal dia per a deixar-te”.\nLa combativa cantant marroquina del Rif Silya Ziani al costat del grup valencià Mox, coneguts per fusionar la música tradicional valenciana amb altres estils actuals, actuaran el dissabte 14. La banda de “Música Jove de Benimaclet” clausurarà el cicle el matí del diumenge amb un concert en la NAU.\nEn esta cinquena Trobada s’ha obert el ventall de possibilitats en incloure músics d’altres països i al mateix temps, música creada a València encara que influenciada per les arrels d’altres músiques mediterrànies, segons destacava el coordinador del cicle Lluís Miquel Campos. Per al també artista, “estos matisos es poden trobar per exemple en cantants com Apa”, que en el seu nou disc “Flamencianes” barreja la música tradicional valenciana amb la música andalusa amb clàssics com Ovidi Montllor o Vicent Andrés Estellés, com també el duo Kristi Stassinopoulos i Stathis Kalyviotis, la música del qual ens recordarà els nostres propis orígens creatius.\nTots els concerts seran gratuïts fins a completar l’aforament de la sala Joaquín Rodrigo del Palau de la Música excepte els quals oferiran Silya Ziani i Mox que tindran com a escenari els Jardins del Palau i començaran a les 22.00 hores del dissabte.\nCultura restaura el Retaule del Gremi dels Blanquers\nEl XVIII festival Xàbia Jazz arranca aquest dissabte amb un doble concert de Frank Catalano i Ximo Tébar Band\nGeneralitat i Institut Cervantes acorden la promoció de la cultura valenciana en el món


Holiday home Engvej I Tranekaer Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\n-, Nordstrand, Tranekaer, Dinamarca, 5953\nSobre Holiday home Engvej I\nDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Engvej I està situat idealment a Tranekaer; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Tranekaer. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix aparcament de cotxes. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Holiday home Engvej I no troba competidors en cap categoria.


de César De Pablos\t el 15 gen. 2021\nL’autor de la novel·la “Un mar de secrets”, Albert Ginestà, va pujar al carro de la iniciativa “La cultura no s’atura”, engegada pel Govern d’Andorra, per a impulsar les iniciatives artístiques i culturals del país. L’auditori del Palau de Gel d’Andorra va acollir la presentació oficial de l’obra literària.\nNascut a Barcelona, el 1959, Albert Ginestà i Andreu és una persona que coqueteja amb la música i l’escriptura com a mitjans d’expressió. El sexagenari autor del llibre “Projecte 8” (2005) i la novel·la “Suite Eterna (2007)”, és conegut per la seva capacitat pedagògica musical i per la composició, malgrat que el seu nom també figura entre els guanyadors del concurs de relats breus del Bus Exprés i el Premi Sant Carles Borromeu de Contes i Narracions.\nEl passat 14 de gener, a l’auditori del Palau de Gel d’Andorra, Ginestà va presentar una nova obra literària que, sota el títol “Un mar de secrets”, convida a reflexionar sobre els perills de les veritats ocultes en una novel·la d’intriga, que l’editorial Límits considera “escrita en un llenguatge gairebé cinematogràfic”.\nL’acte de presentació va comptar amb la participació d’Iñaki Rubio, autor català i columnista del Diari d’Andorra, amb el qual l’Albert Ginestà va fer dupla en la creació de “Suite Eterna”, sota el segell d’Edicions 3Quartans. L’andorrà Marc Miró, en qualitat d’editor de Límits, també va assistir-hi, mentre que el mateix Albert va oferir un càlid espectacle musical que, a banda de conquerir l’auditori, també es va poder seguir a través del canal de YouTube d’Agenda.ad.\nAlbert GinestàLa Cultura No S'AturaPalau de GelUn mar de secrets


Notícies - La FAV assegura que el soterrament de les línies d'alta tensió està en perill\nLa FAV assegura que el soterrament de les línies d'alta tensió està en perill\nPas endavant per finançar el soterrament de les línies d'alta tensió de Valldoreix (29/jun/11)\nTorre l'alta tensió de Valldoreix\nel 11/jun/12 Mar Castro Societat PDF\nLa Federació d'Associacions de Veïns (FAV) de Sant Cugat alerta que el projecte de soterrament de les línies d'alta tensió de Valldoreix i Mira-sol està en perill. L'entitat veïnal està preocupada per la situació de paràlisi que hi ha i, considera que és greu el 'silenci' de les administracions locals implicades, EMD i Ajuntament. Diferents associacions de Mira-sol i Valldoreix han convocat una reunió aquest dimecres amb veïns i partits polítics per debatre la qüestió. La cita és a les vuit del vespre al casalet de Valldoreix.\nLa Candidatura de Progrés i Catalanista de Valldoreix (CPCV) ja va alertar la setmana passada que el soterrament de les línies d'alta tensió que travessen el territori i Mira-sol està en perill. Segons la coalició, el conveni entre l'Estat espanyol, Endesa, Red Eléctrica de España, la Generalitat, l'Ajuntament i l'EMD establia el 15 de juny d'aquest any com a data de finalització de les obres amb una pròrroga de sis mesos. Segons els veïns, si aquest calendari no es respecta el govern espanyol deixarà d'aportar la seva part de pressupost, de més de dos milions i mig d'euros.\nDavant aquesta situació, la FAV també ha mostrat la seva preocupació i considera que la situació és greu. Així s'ha expressat el president de la FAV, Manel Sánchez, en declaracions a Cugat.cat.\nÉs una reivindicació present i estem preocupats perquè si de moment es paralitza el projecte no sabem si es tornarà a reemprendre.\nLa FAV denuncia que si finalment el projecte es paralitza serà per una 'injustificable manca de previsió i seguiment'.\nD'altra banda, els veïns progressites de Valldoreix han explicat en un nou comunicat que l'Ajuntament ha facilitat als partits, en comissió informativa d'urbanisme l'última setmana, l'acta, encara no aprovada, de la darrera reunió de la comissió tècnica de seguiment del conveni per al soterrament d'aquestes línies. Segons els veïns el text explica que la Generalitat no ha aportat la part de diners que li toquen i per tant els temors sobre la paralització del projecte continua viu.


El torrent de Pareis és una de les meravelles naturals de Mallorca, tal vegada la més espectacular. El torrent s’origina a la confluència dels torrents des Gorg Blau i de Lluc en una zona coneguda com s’Entreforc, a 150 m d’alçada, i segueix el seu camí cap a la mar, al llarg d’uns 3.300 m, entre parets de fins a 200 m d’alt. La davallada, en sentit sud-est nord-oest, té un pendent mitjà del 5,14 % fins desembocar a sa Calobra.\nL’estructura del torrent és el resultat de l’acció abrasiva de l’aigua torrencial sobre la roca calcària i dels processos de dissolució de la roca per l’acció de l’aigua de la pluja que dóna lloc al modelat càrstic, origen de la formació de coves, avencs, camps de lapiaz, dolines, etc. En el cas del torrent de Pareis, aquests agents han actuat a favor d’una gran fractura d’origen tectònic, amb un resultat espectacular.\nS’han de comunicar prèviament les activitats següents:\nEl desenvolupament de projectes d’investigació.\nLes activitats esportives i de lleure quan el nombre de participants sigui superior a 20 i inferior a 40.\nS’han d’autoritzar les activitats següents:\nLes activitats esportives i de lleure quan el nombre de participants sigui igual o superior a 40.\nL’equipament amb nous ancoratges dels torrents on es practica el descens.\nL’obertura de noves vies d’escalada.\nLa crema controlada de càrritx i socarrades.\nNo s’hi poden fer les activitats i els aprofitaments que\nsiguin incompatibles amb la conservació, i en especial:\nL’extracció i la recol·lecció d’àrids o de qualsevol altre material geològic.\nL’obertura de noves pistes, vies o camins.\nLa caça major i menor en els curs dels torrents, a l’àrea de la desembocadura i a les vies i als camins d’ús públic.\nTot allò que pugui alterar els sistemes aquàtics.\nL’acampada fora dels llocs autoritzats expressament.\nLa instal·lació de senyals, cartells, tanques publicitàries i altres elements similars diferents dels que prevegi l’òrgan de gestió competent.\nPer comunicar aquestes activitats o demanar-ne autorització, us podeu adreçar a l'Oficina de Gestió del Paratge natural. C/ del Rector Joan Mir, s/n (instal·lacions del camp de futbol) Valldemossa. Tel. 971 61 2876\nEl Govern de les Illes Balears va protegir el torrent de Pareis mitjançant el Decret 53/2003, de 16 de maig, de declaració del Monument natural dels torrents de Pareis, des Gorg Blau i de Lluc (BOIB núm. 79, de 5 de juny de 2003).\nPosteriorment, tot l’àmbit territorial del Monument va quedar inclòs dins el Paratge natural de la Serra de Tramuntana, per acord del Consell de Govern de 16 de març de 2007 (BOIB núm. 54 Ext. d’11 d'abril de 2007). El torrent és, a més, una Àrea natural d’especial interès (ANEI) per la Llei 1/1991, de 30 de gener, d’espais naturals i règim urbanístic de les àrees d’especial protecció de les Illes Balears, i està inclòs en la Xarxa Natura 2000 com a Lloc d’importància comunitària (LIC) i Zona d’especial protecció per a les aus (ZEPA).\nEl torrent de Pareis està situat a la Serra de Tramuntana, al terme municipal d’Escorca.\nS'hi accedeix per la carretera Ma-2141 que arriba fins a Sa Calobra.\nEntre les aus, hi destaca per la seva abundància el colom salvatge (Columbia livia), la pàssera (Monticola solitarius) i el cabot de roca (Ptyonoprogne rupestris). Pel que fa als mamífers, destaquen la salvatgina, el ratolí de rostoll (Apodemus sylvaticus), la cabra orada (Capra hircus) i diverses espècies de ratapinyades.\nA la desembocadura del torrent podem trobar abundants plantes d’alís (Vitex agnus castus). També cal destacar la presència d’algunes plantes de distribució molt reduïda a Mallorca i que troben al torrent un ambient favorable, com és el cas de l’arbre de visc (Ilex aquifolium), el llorer (Laurus nobilis) o el rotaboc (Acer opalus subsp. granatense). Un altre aspecte florístic ressenyable és la presència de gairebé totes les espècies de falgueres conegudes a l’illa.\nRecomendaciones:Bon estat físic i anar acompanyats d’una persona experimentada que conegui el torrent\nEs tracta d’una excursió de dificultat molt alta, sobretot en alguns passos. Anualment es repeteixen els rescats de persones que s’aventuren a fer el recorregut sense la preparació i els coneixements per fer-lo amb garanties. Malauradament aquestes imprudències solen acabar en complicats rescats que en ocasions han suposat la pèrdua d’algunes vides humanes. Per dur a terme l’excursió amb seguretat és important gaudir d’un bon estat físic i anar acompanyats d’una persona experimentada que conegui el torrent, per tal d’evitar accidents. No s’ha de fer mai tot sol. Si coneixeu el torrent i estau en bona forma, recordau que a l’estiu les temperatures altes fan aconsellable començar la ruta tan prest com sigui possible i anar provists de molta d’aigua, atès el risc d’insolació. A l’hivern, la dificultat del recorregut augmenta, ja que l’aigua que queda als gorgs la converteix en una ruta molt arriscada que obliga a dur equipament tècnic (vestits de neoprè, calçat adequat, etc.). El recorregut s’inicia a les cases d’Escorca, al punt quilomètric 25,2 de la carretera Ma-10 d’Andratx a Pollença. Des d’aquí baixant per un camí fins al torrent, s’arriba a s’Entreforc. Seguint el curs del torrent, cercant els passos més fàcils per tal d’evitar les relliscades, tardarem al voltant de 5 hores en arribar a sa Calobra. Tampoc no és recomanable fer el recorregut des de sa Calobra si no coneixeu molt bé el torrent, ja que en alguns punts és molt fàcil perdre’s.


Notícies de les Borges Blanques i les Garrigues - Pàgina 16 - Ràdio Les Borges 107.1 FM\nMostrant de 151 a 160 de 6339 notícies disponibles\nL'ASISA Borges Vall viatja a Santander per disputar la Copa del Rei\nDemà dimecres, 9 de març, l'ASISA Borges Vall iniciarà la competició de la Copa del Rei a Santander (Cantàbria). Durarà dos dies, i en la primera fase els borgencs disputaran tres partits corresponents a la fase de grups, on s'enfrontaran a l'Universidad de Burgos TPF, al CTM Murcia i al Leka Enea B. Per a disputar la fase final, que es jugarà el dia 10 i s'iniciarà amb el partit de quarts de final, l'equip ha de finalitzar entre els dos primers del grup. Els jugadors que jugaran aquesta competició seran: Marc Duran , Viktor Brodd, Alberto Lillo i Joan Masip. Tal com vam informar des d'aquesta emissora, l'any passat, l'ASISA Borges Vall va finalitzar subcampió de la Copa del Rei, disputada a Antequera (Màlaga), en perdre a la final amb el Priego de Córdoba.\nEl borgenc Josep Viladoms es proclama campió d'Espanya de duatló en en distància estàndard en la categoria M50\nL'atleta borgenc Josep Viladoms s'ha proclamat guanyador del Campionat d'Espanya de duatló en distància estàndard en la categoria M50. Viladoms ha aconseguit aquesta fita aquest passat dissabte, 5 de març, al Campionat d'Espanya de Duatló que s'ha disputat a Sòria, militant a les files de l'equip barceloní Distance Triathlon Team.\nLes Garrigues es vesteix de lila per commemorar el Dia Internacional de la Dona\nDemà dimarts, 8 de març, diversos pobles de la comarca es vesteixen de lila per commemorar el Dia Internacional de la Dona. Les Borges Blanques, Arbeca, Juneda i la Granadella són alguns dels municipis que han preparat activitats durant aquesta setmana com un mercat de productes de proximitat de dones emprenedores, vermut literari, un taller de pancartes i un dinar a l'aire lliure, entre altres.\nBon paper dels palistes del CTT Borges en les categories d'edat del Torneig Estatal de tennis de taula\nAquest cap de setmana s'ha celebrat a Santander el Torneig Estatal de tennis de taula, en què van competir els 48 millors jugadors de les diferents categories d'edat. Del Club Tennis Taula Borges hi han participat 13 jugadors i jugadores, set dels quals s'han classificat per al quadre final.\nEl Consell Comarcal de les Garrigues demana a la Generalitat flexibilitzar la legislació urbanística per adaptar-la a la realitat del territori\nEl dissabte 5 de març, la Floresta ha acollit una jornada dedicada a l'urbanisme, en concret a la problemàtica de l'habitatge i el despoblament de les Garrigues, en què han participat el secretari general d'Habitatge, Carles Sala; el director general de Joventut, Àlex Sastre, i el secretari general d'Estratègia, Informació i Coordinació Territorial, Xavier Fornells. Tots ells han format part, juntament amb el president del Consell Comarcal de les Garrigues, Jaume Setó, d'una taula on han tingut l'oportunitat d'escoltar la vintena d'alcaldes, alcaldesses, i regidors i regidores assistents i debatre sobre la situació que pateix la comarca.\nAquest diumenge, l'Albi celebra la tradicional Festa de l'Oli\nAquest diumenge, 6 de març, l'Albi ha organitzat la 27a edició de la Festa de l'Oli després que l'any passat, a causa de la pandèmia, no es pogués celebrar. Les activitats començaran, a les 9.30 hores, amb un esmorzar gratuït a la plaça de la Cooperativa on els assistents podran degustar l'oli i pa amb cansalada, botifarra blanca, negra i arengades. Durant tot el matí, també es podran visitar les instal·lacions de la cooperativa i es podrà comprar l'oli d'oliva que hi elaboren, a més dels productes de l'agrobotiga.\nTretze palistes del CTT Borges participaran aquest cap de setmana al Torneig Estatal\nEl Club Tennis Taula Borges participarà amb 13 jugadors i jugadores al Torneig Estatal que es disputarà aquest cap de setmana al Palau d'Exposicions i Congressos de Santander. Aquesta és l'edició dels darrers anys en què s'han classificat més palistes del club demostrant el bon nivell de la base.\nLes Borges recull materials de primera necessitat, medicaments i aliments per a Ucraïna\nL'Ajuntament de les Borges Blanques ha engegat aquest dijous una campanya de recollida de fons, materials de primera necessitat, medicaments i aliments amb l'objectiu d'enviar-los a Ucraïna per donar suport als ciutadans i ciutadanes que pateixen les conseqüències de la guerra. En concret, el consistori borgenc ha repartit unes guardioles solidàries entre els comerços del municipi que s'han volgut adherir a la iniciativa per recaptar fons que es destinaran a la campanya d'ajuda humanitària que duu a terme la Creu Roja.\nL’Ajuntament de les Borges destinarà 72.600 euros a subvencions per als veïns aquest 2022\nLa Junta de Govern Local de l'Ajuntament de les Borges Blanques ha aprovat la renovació de les cinc línies d'ajuts destinades al veïnat per aquest 2022. En concret, les subvencions serviran per ajudar a finançar la implantació i la renovació d'establiments comercials i negocis a la capital de les Garrigues, per incentivar la contractació de personal, així com la transformació digital del comerç i la restauració borgenca. El consistori també ha previst subvencions, d'una banda, destinades a les persones joves del municipi per a la rehabilitació d'habitatges i, de l'altra, per finançar el servei de teleassistència de les persones grans del municipi. Tots aquests ajuts se sumaran també a les subvencions que l'Ajuntament de les Borges Blanques té previst destinar a les entitats, associacions, agrupacions i iniciatives del municipi que les sol·licitin al llarg de l'any.\nPresenten la 4a Marxa les Borges-Riu Set a la Diputació de Lleida\nLa Diputació de Lleida ha acollit aquest dilluns, 28 de febrer, la presentació de la 4a Marxa les Borges-Riu Set, una nova proposta de caminades de resistència que se celebrarà el diumenge 20 de març, amb sortida i arribada a la capital de les Garrigues i que, amb quatre recorreguts i distàncies diferents, passarà per alguns dels punts més emblemàtics de la comarca.


L’epidèmia posa contra les cordes el comerç de proximitat de Barcelona | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nL’epidèmia posa contra les cordes el comerç de proximitat de Barcelona\nDubtes del petit negoci sobre com es podrà remuntar el tancament sense ajudes efectives ràpides\nBarcelona 28 MAR 2020 - 21:36\tCET\nUn petit comerç de Barcelona durant el confinament. Albert Garcia\nLa frase “Al barri hi ha de tot” corre el risc de convertir-se en un eslògan desfasat. En paper mullat. Aquesta és la sensació que tenen molts comerciants que van baixar la persiana a Barcelona el 16 de març amb la declaració de l'estat d'alerta. A la capital catalana hi ha una mica més de 14.000 comerços no alimentaris i prop de 8.000 d’alimentaris, que són els únics que estan oberts. La incertesa de quant durarà la crisi sanitària, la feble estructura de la major part dels negocis i les obligacions econòmiques es configuren com una seriosa amenaça per al model de comerç proximitat.\nSón negocis més aviat petits, molts familiars. La mitjana de treballadors és de 2 o 3 amb un propietari que és autònom. “Els que són treballadors han marxat a casa amb un ERTO i segons els casos i les circumstàncies se'ls ha completat l'atur fins al 100%”, segons la fotografia que fa del sector Salvador Vendrell, president de l'entitat Barcelona Comerç, que agrupa 24 eixos comercials de la ciutat en els quals hi ha 25.000 negocis, des de restauració a tots els diferents sectors comercials. Una entitat que aquests dies treu fum per la diversitat i quantitat de consultes que els fan els seus associats, uns 5.500. Des dels sindicats apunten que és impossible saber el nombre de ERTO de negocis petits per l'atomització del sector.\nDes del 16 de març les seves caixes registren zero euros d'ingressos, se'ls suma l'haver de fer front a les factures dels proveïdors, el pagament dels autònoms, el lloguer del local, el pagament d'impostos –l’IVA trimestral i l’IRPF- a més dels subministraments energètics i els deutes financers. “La bateria de mesures que hem demanat a les administracions en la seva gran majoria no han estat ateses”, afegeix Vendrell. “Les mesures que s'han anunciat són generalistes, cal veure com es materialitza una injecció de diners, que és el necessari”, subratlla.\nTant l’Institut de Crèdit Oficial (ICO), dependent del Ministeri d’Economia, com l’Institut Català de Finances (ICF), el seu homòleg del departament de Economia de la Generalitat, han aprovat línies de crèdit perquè els comerciants puguin tenir liquiditat. “A mesura que passi més temps, serà més complicat tornar a aixecar la persiana. Pot ser un cop i el comerç de proximitat, en gran mesura, pot desaparèixer”, afegeix Vendrell. Des de Barcelona Oberta, una entitat que agrupa associacions de comerciants del centre de la ciutat, el diagnòstic és igual de negatiu: “És una situació molt incerta, no hi ha liquiditat i la solució de l'endeutament no serà bona, ja veurem quins negocis subsisteixen”, opina Gabriel Jené, president de l'entitat.\nNo vol ser tan pessimista Montserrat Ballarín, regidora de Comerç del Consistori de Barcelona: “El comerç de proximitat és un element definitori de la ciutat, part del seu model. Per tant, quan l'alarma s'hagi superat serà una prioritat i serà necessari un autèntic pla de xoc per dinamitzar l'economia de la ciutat”. Ballarín reconeix les dificultats del petit comerç i afegeix que el consistori ha ajornat el pagament de taxes municipals per alleugerir la càrrega.\n“Jo el que sé és que tinc 15.000 euros fixos al final de mes entre el lloguer, assegurances socials, nòmines i subministraments, sense comptar amb el pagament dels proveïdors”, explica Sergio Moral, que té un negoci de papereria i material d'oficina a l’Eixample que funciona des de fa 30 anys. Es tracta d'una empresa familiar i tenen tres treballadors als quals els han complementat el subsidi de l’ERTO. “Aquest mes hem aconseguit ajornar la meitat del lloguer per més endavant, però, i el següent? Què faig amb el pagament als proveïdors?” es pregunta.\nDavid Pou, amb una botiga de matalassos als Encants de Barcelona que regenta amb la seva dona, comenta que el que ha passat està sent més dur que el decreixement de la crisi económica: “Si llavors vambaixar de 100 a 50, ara hem passat de 50 a 0 de cop i això és més difícil de suportar”. Explica que té la sort que el local és del seu sogre, a qui ha demanat l'ajornament del pagament del lloguer i que plantejarà un ajornament de la liquidació a proveïdors i el del pagament de l’IVA: “Ara caldrà buscar fórmules, demanar préstecs, però el que més preocupa és el després, no ho veig gens clar”.\nLluís Llanas és comerciant de l'eix de Creu Coberta, amb dos negocis, un de cortines i un altre de decoració. Ha de pagar el lloguer d'un -ja està negociant la rebaixa amb el propietari- i la quota de la hipoteca de l'altre. “Els treballadors s'han acollit a l’ERTO però tenim despeses fixes que són altes i els préstecs de l’ICO y de l’ICF encara no són efectius per poder ampliar la pòlissa de crèdit. Això sí, hem de presentar la declaració de l’IVA sí o sí i seguir pagant els rebuts de la llum amb els negocis tancats”, desgrana, enfadat.


Professionals Bages Turisme – Taller de Turisme: “Com aconseguir més reserves online amb una bona experiència d’usuari”\nTaller de Turisme: “Com aconseguir més reserves online amb una bona experiència d’usuari”\nOnline - Aplicació Zoom\nTaller de Turisme 3 “Com aconseguir més reserves online amb una bona experiència d’usuari”\nDes de Bages Turisme us tornem a convidar al taller de turisme Com aconseguir més reserves online amb una bona experiència d’usuari a càrrec de la Carme Rota organitzat per la Cambra de Comerç de Barcelona i la Diputació de Barcelona. Aquest taller s’havia de fer al 8 d juliol, però es va cancel·lar per motius de salut de la formadora.\n14 de setembre de 9.30h a 12.30h\nOnline – Aplicació Zoom\nInscripcions:(mireu a l’SPAM si no heu rebut el correu)\nEmpreses Biosphere → des del correu específic que us hem enviat.\nEmpreses i serveis turístics que NO siguin Biosphere → a través d’aquest enllaç\nPersonal de les entitats públiques → mitjançant aquest enllaç del Gestforma. És important que demaneu el vostre referent de formació que us validi la inscripció.\nSabem quins perfils d’usuaris/clients tenim? Quan compren? Els hi estem donant la informació que necessiten de la manera que la necessiten? A partir d’una introducció de bones pràctiques d’usabilitat, repassarem les webs dels assistents per entendre el recorregut que fa el nostre usuari i trobar respostes a possibles problemàtiques.\nEls objectius d’aquest taller són millorar el recorregut que fa l’usuari d’ençà que entra al lloc web, fins que ha comprat/reservat, així com donar les idees bàsiques de bones pràctiques d’usabilitat a les empreses, per ser aplicades en un futur. Per aquest motiu, els assistents que ho vulguin, poden indicar-nos el seu web perquè la professora en pugui valorar breument la qualitat de l’experiència d’usuari.\nAtès que la majoria de tallers de turisme d’enguany que organitza la Cambra de Comerç de Barcelona són en línia, us recomanem que reviseu tot el calendari de tallers de turisme per si us interessa apuntar-vos-hi.


Societat Catalana de Geografia : miscel·lània : Girona i el Tren d’Alta Velocitat\nFeliu Torrent, Jaume (2013): "Girona i el Tren d’Alta Velocitat. Notícia de la sortida d'estudi de la Societat Catalana de Geografia, SCG (16 de març de 2013)". Obrador Obert. El butlletí digital de la SCG, http://scg.iec.cat/Scg9/Scg92/S90141.htm\nLa primera sortida del 2013 de la Societat es va portar a terme el dissabte setze de març a la ciutat de Girona. Tenia com a principal motivació el coneixement de les novetats sorgides arran de l’arribada del tren d’alta velocitat, com ara els espais de la nova estació ferroviària o les estratègies territorials que s’han emprès per aprofitar les potencialitats del nou servei de transport. A més, la sortida també tenia la finalitat de fer un reconeixement del territori urbà de Girona per contextualitzar la informació i les reflexions al voltant de la nova infraestructura i, com no, per retrobar-se amb els nous i vells espais emblemàtics de la ciutat. Podem considerar que la sortida va tenir un bon èxit d’assistència, amb quaranta-cinc participants i que els actes preparats van ser de l’interès dels socis i les sòcies de la Societat. Només el temps ens va fer una mica la guitza i haguéssim agraït una mica més de sol, però hem de pensar que el temps també forma part de la identitat d’aquesta època de l’any i, fins i tot, de la pròpia ciutat de Girona.\nLa sortida començà a les nou i cinc del matí a l’estació de Sants de Barcelona per als assistents que sortien des de la capital del país. No hi havia millor forma de començar aquesta sortida sinó pujant de bon matí al tren d’alta velocitat per anar a Girona, en trenta-set minuts de viatge. Tot i que el tren està preparat per circular a uns tres-cents quilòmetres per hora, es va donar la circumstància que el vehicle no va arribar a unes altes velocitats perquè era el primer comboi del dia. Però l’efecte del guany de temps en el recorregut va\nLa fotografia del nou baixador\nés de J. Feliu (SCG).\nser ben apreciable. A les deu del matí ens vam trobar al vestíbul de la nova estació d’alta velocitat amb la resta d’assistents que venien de les comarques gironines, i fins i tot de Perpinyà.\nDes d’allà es donà la benvinguda als assistents i ens deixàrem guiar per les instal·lacions per José Luis de Frutos, cap de les estacions de l’àmbit de Girona, un bon coneixedor del procés de construcció de la línia d’alta velocitat al pas per la ciutat i de la pròpia estació, encara en una localització provisional i amb nombrosos espais per desenvolupar. De Frutos ens va mostrar primer un conjunt de mapes de localització i plànols de l’estació i va explicar les característiques bàsiques del nou equipament. Ja des del primer moment les curiositats i preguntes dels participants es van fer paleses i el cap d’estacions les anà responent pacientment. Va desglossar diversos aspectes com el traçat d’alta velocitat que travessa la ciutat de nord a sud mitjançant una llarga estructura soterrada de més de tres quilòmetres, quines dimensions i quina estructura té la nova estació, quins serveis d’alta velocitat s’ofereixen per la nova línia. Per conèixer l’estructura de l’estació vam visitar les diferents plantes subterrànies existents. Vam començar per la planta -1, on es troba un espai destinat a la futura terminal d’autobusos, encara sense acabar i tancada al públic. Quan les administracions disposin de diners, allà s’hi podrà construir una estació de trenta-dues andanes amb una extensió de 15.000 m2.\nPodeu ampliar la fotografia de l'expedició\nescortada per Sant Pere i Sant Pau.\nLes plantes -2 i -3 es van destinar als futurs aparcaments de cotxes, tot i que encara no han estat condicionades. La capacitat potencial d’aparcaments arriba fins a les mil places. La possibilitat de visitar aquestes plantes tancades al públic ens va fer adonar de l’autèntica dimensió de tot l’equipament de l’estació, l’existència d’uns espais que superen de molt les necessitats actuals i que no imaginem en ple funcionament a curt o fins i tot a mig termini. Costa de valorar si aquests equipaments estan sobredimensionats o si els percebem així pel context de contracció econòmica actual, i que el futur sabrà treure profit dels grans espais. La darrera planta a visitar fou la -4, on es troben les dues andanes disponibles, amb quatre vies. Finalment, de Frutos ens va fer pujar a les andanes de l’estació convencional, que es troben a dalt del viaducte ferroviari, i així vam poder apreciar la dimensió de les obres exteriors que ha suposat la construcció de l’estació i l’enorme trasbals per als veïns del barri de Sant Narcís, que han hagut de patir les obres durant anys i que han vist desaparèixer el Parc Central de la ciutat. seguir >>>


La Conselleria de Transició Energètica i Sectors Productius impulsa el Consell de la Indústria per presentar nous ajuts al sector industrial local - El Iris.cat - Digital d'informació i cultura\nLa Conselleria de Transició Energètica i Sectors Productius impulsa el Consell de la Indústria per presentar nous ajuts al sector industrial local Destinarà un milió d’euros de subvencions per millorar el creixement productiu\nLa Conselleria de Transició Energètica i Sectors Productius del Govern Balear reactiva el Consell de la Indústria amb l’objectiu de fomentar i donar resposta a les necessitats actuals del sector industrial de les nostres illes\nEn aquest sentit, aquest òrgan serà l’encarregat de presentar els nous ajuts que es destinaran al sector i que suposen un increment d’un milió d’euros per a les partides pressupostàries destinades a subvencions per l’any 2020. Una partida que s’uneix a la ja existent convocatòria de subvencions per a l’eficiència energètica del sector industrial.\nDes de la Conselleria es considera imprescindible donar suport a les inversions de la indústria local i contribuir a la planificació estratègica del creixement productiu de les Illes, a fi de poder fer front a les contingències i amenaces comercials que poden arrossegar a una crisi global. El vicepresident i conseller de Transició Energètica i Sectors Productius, Juan Pedro Yllanes, ha destacat que «s’ha d’actuar de forma immediata i fer una passa endavant ferma cap a un nou model més diversificat i més productiu a nivell local que garanteixi la nostra seguretat i estabilitat». En aquest sentit es pretén posar en valor els serveis públics i la diversificació del model econòmic i productiu.\nA diferència d’altres ajuts, aquests estaran dirigits a subvencionar línies de modernització i digitalització de les empreses, així com augmentar del 30 % al 50 % el percentatge destinat a projectes. També es preveu avançar la convocatòria, a fi d’evitar que es publiquin dins el període de vacances dels sectors industrials.\nUna de les primeres accions que ha demanat el vicepresident Juan Pedro Yllanes a aquest òrgan consultiu ha estat l’elaboració dels informes sobre els riscos i efectes que pot ocasionar el COVID-19, a fi de tenir una radiografia actualitzada del sector industrial.\nArticle anterior Mor a Mallorca una dona que havia donat positiu per SARS-CoV-2\nSegüent article El coronavirus (COVID-19) està afectant de ple al món de la vela


L’Hospital Municipal posa a prova un aparell per fer anàlisis de sang - Page 1\nL’Hospital Municipal posa a prova un aparell per fer anàlisis de sang\nAutor Tema: L’Hospital Municipal posa a prova un aparell per fer anàlisis de sang (Llegit 999 cops)\n« el: Gener 16, 2014, 07:30:19 pm »\nL’Hospital Municipal de Badalona té a prova un autoanalitzador no invasiu que permet fer anàlisis de sang sense necessitat de fer punxades, extreure sang ni dur-la al posterior estudi a laboratori.\nL’aparell obté la informació per uns sensors que es col·loquen sobre el tors del pacient i en aproximadament sis minuts ja es mostren els resultats de l’analítica. L’enginy es basa en tecnologia aeroespacial i ha estat dissenyat per membres de l’Acadèmia Russa de Ciències Naturals, la Universitat de Massachusetts i el National Space Biomedical Research Institute. Ara és en proves a Badalona per la seva implementació al sistema sanitari de l’estat espanyol. Abans ja ha estat homologat a una desena de països.\nL’anàlisi de sang tradicional pot passa a la història en breu. Una aparell que ja funciona a països com República Txeca, Eslovàquia, Hongria, Ucraïna, Rússia, Xina, Egipte o Vietnam està ara en fase d’assaig clínic a l’estat espanyol perquè, un cop avalat per la comunitat mèdica, pugui incorporar-se com una eina més del sistema sanitari.\nLes proves per validar la fiabilitat de l’aparell es duen a terme a l’Hospital Municipal de Badalona. Els professionals del centre faran aquest anàlisi de sang a 130 pacients que ja tenen la visita programada, de tal manera que es podran comparar els resultat de la punxada tradicional amb les dades que s’obtindran del nou dispositiu. L’aparell es basa en tecnologia aeroespacial i l’han desenvolupat des de l’Acadèmia Russa de Ciències Naturals, la Universitat de Massachusetts i el National Space Biomedical Research Institute. A Europa el distribueix l’empresa Onkocet. El cap de producte, Alejandro Valverde, detalla que els paràmetres de la sang s’obtenen a partir d’una “medició de temperatura“. “Cada reacció química que té lloc dins l’organisme genera una temperatura. El dispositiu, mesura aquesta temperatura i en base a un algoritme, realitza els càlculs per obtenir els paràmetres“, explica Valverde. L’anàlisi de sang s’obté gràcies a un monitor connectat a uns biosensors que es col·loquen sobre la pell del pacient i els resultats s’obtenen en sis minuts.\nSense cap dolor pel pacient\n“No es nota res, cap dolor. És una avantatge poder prescindir de l’agulla, però sobretot el fet de poder tenir els resultats al moment i no haver de tornar a l’hospital d’aquí a una setmana“, explica Xavier Sallent, un dels pacients de l’Hospital Municipal de Badalona que s’ha sotmès a les primeres proves. Es preveu que les conclusions de l’estudi estiguin disponibles a finals del mes de març.


Científics de tot el món volen protegir els fons marins de l'explotació minera Món planeta\nper Redacció diumenge, 22 de juliol 2018 - 10:10h | Actualitzat a 23/07/2018 15:25h\nA dia d'avui, hi ha àrees a prop de fumaroles actives a fosses oceàniques on s'han donat permisos d'exploració per a la mineria. Com que les activitats encara no han començat, els científics consideren que encara es poden implementar plans de protecció del medi ambient. Aquesta tasca hauria d'anar a càrrec de l'Autoritat Internacional del Fons Marí, que va ser creada el 1982 a partir de la Convenció de Nacions Unides sobre el Dret de la Mar, que és l'organisme responsable de revisar totes les sol·licituds d'explotacions mineres en aigües que es troben fora de la jurisdicció dels Estats i que també s'encarrega de posar en marxa plans de gestió ambiental en aquestes zones. L'objectiu d'aquest estudi, publicat a la revista 'Science Advances' és, precisament, donar a l'AIFN unes bases sobre les quals treballar i desenvolupar una xarxa d'àrees on qualsevol activitat d'aquest tipus hauria d'estar prohibida. És per això que recomana fer servir les mètriques que es desenvolupen al treball per identificar aquestes àrees. Actualment, entre el 30 i el 50% del territori de cada regió sota l'autoritat de l'AIFN es troba protegida, però aquesta guia podria ser molt útil a l'hora de determinar precisament quin ha de ser el seu abast. Per a prolongar la seva utilitat, a més, la proposta també té en compte els canvis que puguin tenir lloc al fons marí durant els propers 100 anys, especialment a causa del canvi climàtic, com ara variacions en l'acidesa, la temperatura i les concentracions d'oxigen i diòxid de carboni.\nL'increment del sòl agrícola redueix l'absorció de CO2 i accelera el canvi climàtic\nEl Parc Natural de l'Alt Pirineu inaugura el primer museu a l'aire lliure\nbiodiversitat prospecció preservació del fons marí


Millorar l’expressió – La idea d'Ítaca\nArran de la darrera avaluació, es torna a posar de manifest la dificultat amb què us trobau a l’hora d’expressar els vostres coneixements. Després de totes les hores dedicades a l’estudi, la falta de precisió us juga mala passada en els exàmens i la nota no acaba de reflectir el vostre esforç.\nCom sempre us deim, no podeu comptar amb el fet que el professor ja intueix la informació que obviau, ni que entèn el que estau dient perquè ja ho sap d’entrada. Es tracta que sigueu capaços d’explicar allò que heu après com si el lextor no ho sapigues. I per això, és necessari que el text sigui clar, precís, ordenat, complet i coherent. Quasi res!!!\nCom totes les coses de qualitat, aconseguir expressar-se bé té un preu: requereix esforç i molta pràctica de lectura i redacció. I això ha de ser individual, ningú es pot esforçar per vosaltres.\nEl que si que està en les meves mans, és posar a la vostra disposició alguns recursos que us poden ser útils. Per això he creat en aquest blog una nova categoria d’enllaços: Millorar l’expressió.\nEmprar aquests recursos ja és cosa vostra. Si en trobau de nous, seran benvinguts!\nPublicat a UncategorizedEtiquetat Expressió, RedaccióPer sadellatiDeixa un comentari\n← Morfologia grega in English…\nBona mescla de mitologia grega i joguines clàssiques →


Los Miserables - Teatro Barcelona\nLos Miserables té el rècord de ser la producció que més anys porta en cartell a Londres, on es va estrenar fa 28 anys i on segueix omplint el Queens Theatre cada nit. Vist per més de 65 milions d’espectadors a tot el món, guanyador de més de 100 premis internacionals i portat al cinema recentment (que li va donar tres premis Oscar), Los Miserables sacseja al seu públic a través d’un èpic relat de somnis trencats, amor no correspost, passió, sacrifici i redempció amb el rerefons d’una nació a la vora de la revolució. Aquesta apassionant història és un testament universal i atemporal de la capacitat de supervivència de l’esperit humà.\nAquesta nova producció, que Cameron Mackintosh es va estrenar el 2010 per celebrar el 25è aniversari del musical (la mateixa que es va veure en el teatre Lope de Vega de Madrid), ha renovat l’interès i passió per un dels musicals favorits dels amants del gènere. Basat en la novel·la de Victor Hugo i amb la magnífica partitura de Claude Michel inclou clàssics com Soñé una vida, La canción del pueblo, Sale el Sol o Estrellas.\nL'obra mestre de la literatura francesa arriba al Liceu de Barcelona de forma magistral. Sense paraules... sabia que seria una funció especial per a mi. Miserables té una màgia especial que t'atrapa de principi a fi i et posa la pell de gallina en més d'una cançó (el repetori es excel·lent i els actors/actrius tenen una qualitat escènica de 10). Quan surts de Miserables tens la sensació que no han passat les tres hores i mitja que dura l'espectacle, vols més... vols continuar submergida en la trama.\nJa vaig veure Miserables al BTM fa uns anys i us puc dir que en el Liceu s'han superat!! Ara s'han apropat més a la versió original de la novela de Victor Hugo, hi ha més aparicions d'algún que un altre personatge i s'expliquen millor les coses (per aquells que els hi fa pesat veure una obra tota cantada perquè es perden us puc dir que ara entendrieu millor les coses i sortirieu encantats amb la nova presentació dels Miserables).\nEn quan els actors, hi ha algunes noves incorporacions però la majoria es mantenen i és d'agrair perquè són espectaculars.... Considero que les veus d'aquest "elenco" actual són magnífiques (borden el número final, unes veus molt ben acompesades).\nAhir Jean Valjean va ser interpretat per Felipe Forastiere. Personalment no coneixia aquest actor i se que les comparacions són odioses.... superar a Geronimo Rauch serà molt difícil però Felipe és bo, té una gran tècnica vocal i la seva "calidesa" està molt ben aconseguida (una veu molt més aguda i tendre).\nLes noies, Eponine i Cossete (espectacular la Lydia Fairén amb el seu "On my own" i Talía del Val emociona amb els seus lírics tot cantant "A heart full of love").\nHe de destacar, també, a Marius interpretat per Guido Balzaretti ("Empty chairs and empty tables" és la meva cançó preferida del musical) i a Ignasi Vidal com a Javert. L'Ignasi té una força increïble a escena i una veu sensacional. Un dels números més aplaudits de la nit va ser el seu dramàtic "Javert's Confession".\nThénardier, interpretat per un camaleònic Armando Pita (aquest actor el vaig descobrir fa anys en el paper de "mestre de ceremonies" de Cabaret i considero al·lucinant la tècnica gestual de l'Armando en tots els seus papers... a més la seva veu trencada i la seva gràcia a escena és perfecte per enamorar-te del "mesorero" de Miserables).\nFantine... no se m'oblida la fantàstica Elena Medina... la cançó "I Dreamed a Dream" es de 10!. Enjolras... que puc dir d'un veterà com Carlos Solano al que li tinc tant d'apreci... fa gran cada pas que dona sobre l'escenari. És un gust veure'l en el paper de Enjolras.\nGrantaire i el bisbe estan correctes. Són papers secundaris i no es poden apreciar del tot però van agafant forma a mesura que transcorre l'obra (per exemple, emociona molt quan Grantaire recull el seu germà Gavroche... tan macu el petit... Li han donat molt més text ara a Gavroche i és un encert perquè és una delicia de nen). Els petits són encantadors - Gavroche, Cosette, Eponine... me'ls menjo amb patates!!!\nBé... us asseguro que aquesta obra no us deixarà indiferents. Considero que hi ha un abans i un desprès de veure Miserables al Liceu, el lloc emociona molt i tal com dic en el títol acabes amb un clínex a la mà i els sentiments a flor de pell. En definitiva, una estrena apoteòsica. El Liceu es va plenar de bat a bat i el públic s'hi va entregar per complet. He de felicitar, també, a l'orquestra que sense ells Miserables no seria tampoc el que és (hi ha veritable talent entre els músics), els tècnics, l'escenografia, el vestuari, els maquilladors... Tot es digne d'aplaudir.\nImprescindible. Si sólo puedes ver un musical en la vida, es este. No será el más emotivo, el más ágil, … pero es el más «más». la producción española no tiene nada que envidiar, casi al revés, a la producción londinense. No esperes más, únete a las barricadas.


Hi ha una diferència considerable d’ingressos entre treballadors socials no clínics i treballadors socials clínics? En cas afirmatiu, què contribueix a aquesta diferència?\nEls llocs més alts de personal (no supervisors) solen ser en l'atenció sanitària (hospitalària) on sovint hi ha representació sindical. És la unió que obté el sou més alt, tret que estiguis en línia per a una promoció. Els hospitals públics representats a la unió solen incloure una pensió de prestació definida. Una pensió de prestació definida paga una indemnització a la jubilació com ho fan les prestacions de seguretat social (fins a la mort). En dos dels hospitals públics que he treballat, la pensió de prestació definida era a més de la pensió de seguretat social. Aquest és un benefici que pocs usuaris als Estats Units reben aquests dies. Per tant, puc dir que la pensió addicional de prestació definida ha estat una prestació de renda inesperada que hi haurà per a mi quan tingui massa edat per treballar. La llicència també és un tema de pa i mantega, als ulls de la direcció. És una credencial i estableix que necessiteu menys supervisió que un membre del personal sense llicència.\nAls hospitals on he treballat la "diferència considerable" de sou per als llicenciats i els no llicenciats era del 5-10%.\nPuc dir que a l'estat de Nova York, on ha tingut lloc tota la meva carrera, que el LMSW (Màster Llicenciat en Treball Social) i el LCSW (Treball Social Clínic Llicenciat) són diferents en el seu àmbit de pràctica. "Un treballador social mestre autoritzat només pot practicar treballs clínics socials, inclosos diagnòstic i psicoteràpia, sota la supervisió d'un treballador social clínic autoritzat (LCSW), psicòleg o psiquiatre amb llicència en un entorn acceptable." [Requisits de llicència LMSW]. Cercar a Google suggereix una diferència d’uns 19 K $ entre la paga dels 2 títols.\nQuina diferència hi ha entre un centre de tornejat CNC i un centre de tornejat CNC?Quina diferència hi ha entre un zircon i un diamant?Quina diferència hi ha entre la roca permeable i la impermeable?Quina diferència hi ha entre els cables RJ-45 de 4 fils i els de 8 fils?Quina diferència hi ha entre la sacarosa, la fructosa i la glucosa?Quina diferència hi ha entre els terroristes bons i els dolents?Quina diferència hi ha entre treballar com a director de restaurant en un hotel enfront d’un restaurant real?


VALORACIÓ D’ANPE DESPRÉS DELS RESULTATS ELECTORALS DEL 20D\nEl nou escenari polític sorgit de les eleccions del 20D ens mostra un resultat complex al no tenir majoria suficient cap dels dos partits polítics que venien alternant-se en el poder i la irrupció de noves forces emergents. Un nou panorama que ha d'apostar necessàriament pel diàleg i la negociació per formar un govern estable en la propera legislatura.\nEn l'àmbit educatiu, són molts els reptes que haurà d'abordar el proper govern. És temps de fer de la necessitat virtut i pugui ser una oportunitat perquè el Pacte Educatiu sigui una realitat que permeti establir les bases per escometre i desenvolupar els canvis en les lleis educatives des del consens, donant estabilitat al sistema i allunyant-la de la confrontació permanent, convertint-la al centre de les prioritats polítiques i socials. És fonamental arribar a acords o pactes de mínims en determinats aspectes perquè no es ressenti la funcionalitat i cohesió del sistema educatiu. Per tant, el nou Govern deu:\n- Impulsar un Pacte Educatiu des del consens i el diàleg que dotés d'estabilitat i perdurabilitat al Sistema Educatiu de manera que s'aconseguís aconseguir un compromís social per fer de l'Educació una prioritat a Espanya.\n- Abordar la situació del professorat i el seu desenvolupament professional elaborant un Estatut Docent, la norma marco que reguli la Funció Docent des de l'accés fins a la jubilació. Una bona política del professorat depèn en bona part de la millora del sistema educatiu.\n- Prioritzar l'ensenyament públic com a garant del principi d'igualtat i de cohesió social fonamental per garantir l'estabilitat i la prosperitat de qualsevol país.\n- Elaborar una llei de finançament de l'ensenyament que recuperi la inversió educativa perduda amb les retallades fins a aconseguir progressivament el 7% del PIB.\n- Impulsar la vertebració i cohesió del sistema educatiu. Un sistema transferit en matèria educativa necessita la labor de coordinació i lideratge que té encomanada el Ministeri d'Educació.\n- Aconseguir un acord bàsic sobre el model i estructura del sistema educatiu i potenciar la formació professional com a gran aposta de cara a la millora de la inserció professional dels nostres joves.\nANPE, davant la nova configuració del Parlament en el qual cap partit tindrà força suficient per actuar per si solament, veu necessari que els partits reprenguin la via del diàleg i el consens, tantes vegades invocats en campanya electoral viables i possibles per escometre els problemes que té el nostre país i també afrontar els reptes de l'Educació que és sens dubte, la millor eina social que construeix i millora el futur.


Castelló redefineix els pressupostos participatius amb una línia per a millorar els barris | Castelló Extra\nCastelló redefineix els pressupostos participatius amb una línia per a millorar els barris\nL’execució pressupostària de 2019 dels pressupostos participatius va assolir els 1,2 milions d’euros i va cobrir 17 projectes\nEl regidor de Participació Ciutadana, Francesc Mezquita, ha anunciat la creació d’una nova línia dels Pressupostos Participatius que «acoste les inversions als barris i afavorisca el bon manteniment de las infraestructures de totes les zones de la ciutat». L’edil, que presentarà la proposta a la ciutadania en les pròximes setmanes, ha assegurat que el nou model “es una aposta decidida per la transparència i per l’educació en la participació”.\nEn la seua intervenció plenària, Mezquita ha destacat l’execució pressupostària de 2019, amb 1.188.824,01 euros. En aquest exercici, el consistori va incloure 17 projectes en la partida de participatius, cinc dels quals estaven en execució al tancament de l’exercici, motiu pel qual els 160.000 euros pendents s’han incorporat al pressupost de 2020. Aquesta xifra està seguida dels 1,8 milions de 2018 i dels 1,65 del dos exercicis anterior i contrasta amb «els pressupostos de 600.000 euros dels anys 2011 a 2014, una xifra insuficient si de veritat es pretenia apostar per la participació».\n«Els pressupostos participatius són una aposta per una relat democràtic de la ciutat», ha manifestat el regidor, qui ha avançat que amb el nou model de pressupostos «el que pretenem és la implicació democràtica de la ciutadania, que se senta partícip» i «millorar, de veritat, la resposta de les veïnes i els veïns de Castelló”.\nMezquita ha lloat la tasca dels dos anterior regidors de Participació Ciutadana, Ignasi Garcia i Ali Brancal, tot recordant que “en l’actual model de participació hi ha una presentació de les propostes, seguida d’una jornada de millora de les propostes». Aquest procés dura vora sis mesos i que les diferents idees presentades han de recollir avals i ser votades per la ciutadania.\nAcord per a la renovació dels banys del CEIP Lluis Revest.\nDesprés d’una revisió del projecte inicial i d’una segona licitació, les obres per als banys del CEIP Lluis Revest van quedar adjudicades el passat desembre. Com ha informat Mezquita en la seua intervenció, la comunitat educativa ha sol·licitat al consistori ajornar l’execució fins a finalitzar el període lectiu i l’empresa adjudicatària s’ha compromés a acabar els treballs durant els mesos d’estiu. D’aquesta manera, l’alumnat del centre començarà el pròxim curs amb aquesta instal·lació renovada.


Dues llunes al cel? | Pols d'estels\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Sistema solar i s'ha etiquetat en Lluna, Mart, Oposició per Enric Marco. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n3 pensaments a “Dues llunes al cel?”\nCorpi el 15 de juny de 2009 a les 20:41 ha dit:\nborinotus el 16 de juny de 2009 a les 14:21 ha dit:\nanonim el 12 de juliol de 2009 a les 21:59 ha dit:


Preparatius per a una Diada segura i amb aforament limitat al Parc dels Catalans - Canal Terrassa\nPreparatius per a una Diada segura i amb aforament limitat al Parc dels Catalans\nLourdes SarrionData: 09/09/20\nÚltims preparatius per celebrar la Diada a Terrassa. La delegació de l’Assemblea Nacional de Catalunya ha decidit aquest dimarts al vespre el programa del dia onze de setembre.\nLa jornada arrenca a les 11 del matí des dels jutjats amb un acte que s’ha anomenat «Rodes per la Independència». Una 60a de cotxes i motos circularan per tota la ciutat engrescant la gent a participar en la convocatòria de la tarda. També al matí dos autocars es desplaçaran fins a Lledoners.\nL’escenari de l’acte central serà el Parc dels Catalans i cal inscripció prèvia per participar-hi. L’enllaç es pot trobar a la pàgina web de l’Assemblea i al telegram de Terrassa per la Independència-ANC. Hi ha temps fins el dia 10 a les 12 de la nit.\nLa convocatòria és a dos quarts de 5 per fer els controls d’accés en dos punts diferents del carrer Vinyals i vigilar que es respectin totes les mesures de seguretat: higiene de mans, mascaretes i distància. Cada participant tindrà el seu espai marcat al terra, que els organitzadors han calculat en 4 m2 per persona. D’aquesta manera l’aforament està limitat a 400 persones.\nL’acte començarà a les 5 en punt i una de les primeres activitats del programa serà homenatjar totes les persones que no han pogut assistir-hi per un problema d’espai i seguiran l’acte des dels balcons. L’assemblea ha decidit, entre altres coses, que el manifest oficial el llegiran 4 persones joves: una de Terrassa, una Matadepera, una altra de Viladecavalls i la quarta d’Ullastrell.\nLa celebració de la Diada acabarà a Terrassa amb els cants per la llibertat. S’han habilitat dos punts de sortida de la zona habilitada a diferents alçades de la Rambla\nEls organitzadors remarquen que s’han pres totes les mesures de seguretat i prevenció possibles i que l’acte i l’espai seran segurs.\nTags: 11 de setembreANCAssemblea-Terrassa per la IndependènciabutlletiCOVID-19Diada de Catalunyamesures de seguretatpandèmia\nMinut de silenci avui al Parlament per condemnar el feminicidi del 22 d’agost a Terrassa\nTot a punt per a l’inici de curs més incert a causa de la Covid-19


Es tracta d'una formació a distància i està destinada a professorat tant de primària com de secundària.\nEs faran diferents propostes d'una durada entre 40 i 60 hores. Les temàtiques podran ser: Habilitats per a la vida, Gestió de conflictes, Coeducació o igualtat de gènere i Diversitat a l’aula. Aquesta formació està acreditada pel Departament d'Educació.\nEstarà disponible pels docents que desenvolupin el "Sigues tu" a partir de febrer de 2020.\nFormació presencial de claustre\nEn funció dels interessos dels centres participants, es proposa una oferta formativa per tal que els centres la puguin dur a terme a les seves instal·lacions.\nImportant: Adreçeu-vos a la vostra tècnica de referència per a demanar les formacions de claustre.\nOferta de formació disponible:\nDestinataris: Docents de primària i secundària\nDestinataris: Docents de primària\nEs tracta d'una formació de 6 hores de durada (4 presencials i 2 de treball personal) en forma de taller vivencial i pràctic.\nEs tracta d'una formació de 8 hores de durada (6 presencials i 2 de treball personal).\nDestinataris: Docents de secundària\nEs tracta d'una formació de 10 hores de durada (7 presencials i 3 de treball personal).\nEs tracta d'una formació de 6 hores de durada (4 presencials i 2 de treball personal).\nPrevenció dels abusos sexuals i la violència de gènere\nL'objectiu de la formació és donar eines als i les docents per treballar aquesta temàtica a l'aula.\nDurant les sessions es treballarà la percepció de la infantesa sobre el gènere i el risc d’assetjament o d’abús sexual i es construiran propostes per tal d’abordar el tema en base a les necessitats de l’alumnat participant.\nDestinataris: Docents secundària\nEs tracta d'una formació de 10 o 6 hores de durada (7 o 4 presencials i 3 o 2 de treball personal respectivament) en funció de les necessitats del centre educatiu.\nEls objectius principals són: aclarir els conceptes bàsics sobre sexualitat, orientació sexual, identitat i expressió de gènere, donar eines per prevenir la LGTBI fòbia i per acompanyar l’alumnat més vulnerat (transsexualitat, homosexualitat, expressions de gènere no normatives...)\nEs podran prioritzar les temàtiques i es construiran propostes educatives concretes en base a les necessitats de l’alumnat participant.\nA càrrec de Associació Candela