Ajuntament de Bigues i Riells Govern Obert\nAjuntament de Bigues i Riells/\nEl Ple municipal és la reunió general de la Corporació i l’òrgan de poder més gran de l’Ajuntament. L’integren tots els regidors, en el cas de Bigues i Riells, pertoquen tretze persones d’acord amb la població, i és presidit per l’alcalde. El ple se celebra l’últim dijous de cada mes imparell de manera ordinària a les vuit del vespre al Centre Cívic i Cultural El Rieral. En el cas que un dia de ple coincideixi amb una jornada festiva, la sessió es fa el dia que acordi la Junta de Portaveus.\nLes sessions del Ple són públiques i sempre s’informa de la seva celebració al Tauler d’Anuncis del web municipal. De la a mateixa manera, totes les actes del Ple es poden consultar aquí.\nLes competències del Ple PDF municipal estan establertes a l’article 22 de la Llei 7/1985 Reguladora de les Bases de Règim Local, l’article 50 de la Llei 8/1987 Municipal i de Règim Local de Catalunya i les que les despleguen. Entre altres funcions li correspon l'aprovació de totes aquelles matèries que requereixen una majoria especial, l'aprovació de reglaments i d'ordenances fiscals, determinar les formes de gestió dels serveis públics, l'aprovació del pressupost, l'aprovació de la plantilla i les relacions de llocs de treball, l'aprovació de projectes i la contractació d'obres i serveis quan superen el 10% dels recursos ordinaris del pressupost, etc\nEl Ple de Bigues i Riells està format pels següents membres des de les eleccions municipals del 24 de maig de 2015:\nAlcalde President – Joan Josep Galiano Peralta\nGrup d'ERC – Joan Baptitsta Company Claret\nGrup d'ERC– Maria Teresa Escobar Gomera\nGrup d'ERC– Jose Antonio Tripiana Rivas\nGrup del PSC– Joan Moreno León\nGrup del PSC – Natalia Fabián Corbacho\nGrup BiRSíPODEN – Jose Gómez Tornero\nGrup BiRSíPODEN – Sílvia Rovira Rabinal\nGrup Convergent – Joan Vila Massagué\nGrup Convergent– Neus Bou Castro\nGrup Convergent –Teresa Salvador Guardiola\nGrup Convergent– Andreu Xofra Balbastro\nGrup del PP– Vicente Márquez Santana\nEn el marc d’aquest acte s’utilitza terminologia especialitzada que sovint genera dubtes. Per tal de facilitar la comprensió del contingut del ple s’expliquen els termes següents, definits al Règim d’Ordenació Municipal:\nDictamen: Proposta d'una comissió informativa que té una part expositiva i uns acords a adoptar.\nProposició: Proposta d'inclusió d'un assumpte a l'ordre del dia, formulada per un grup polític o un regidor, que hagi estat tramesa a l'Alcaldia amb suficient antelació.\nMoció: Proposta sotmesa directament al ple, de la qual cal justificar-ne la urgència.\nEsmena: Proposta de modificació d’un dictamen, proposada per un portaveu d'un grup polític o regidor en el moment de debatre-la en el Ple.\nVot particular: Proposta de modificació d’un dictamen de comissió informativa, formulada per un regidor que en formi part d’aquesta.\nPrec: Petició formulada per un regidor en el punt corresponent de l'ordre del dia, perquè en quedi constància a l'acta.\nPregunta: Sol·licitud d'informació formulada en el punt corresponent de l'ordre del dia, i que podrà ser contestada en la mateixa sessió de forma oral o ajornada per la següent sessió i, si és el cas, per escrit.\nL’alcalde és el President de la Corporació i com a tal representa el poble i en defensa els interessos. És el cap de govern i de l’Administració municipal i, per tant, presideix dels òrgans municipals, llevat dels que tenen un altre president designat pel Ple, com és el cas del Consell del Poble de Riells del Fai, presidit pel regidor Joan Baptista. Les seves atribucions estan establertes a l’article 22 de la Llei 7/1985 Reguladora de les Bases de Règim Local i l’article 53 de la Llei 8/1987 Municipal i de Règim Local de Catalunya.\nLa Junta de Govern Local és un òrgan presidit per l’alcalde i integrada, com a màxim, per una tercera part del nombre total de regidors. Tots els municipis de més de 5.000 habitants estan obligats a constituir aquest ens. La junta celebra sessió ordinària els dijous cada quinze dies i l’ordre del dia apareix Tauler d’Anuncis del web municipal. Les sessions no són públiques, però s'obre la participació a la resta de grups municipals.\nLes seves funcions vénen definides a l’article 23 de la Llei 7/1985 Reguladora de les Bases de Règim Local, l’article 52 de la Llei 8/1987 Municipal i de Règim Local de Catalunya i al cartipàs municipal. La competència bàsica de la Junta de Govern Local és la d’assistència a l’alcalde en l’exercici de les seves atribucions. També se li atribueixen totes les funcions que l’alcalde, un altre òrgan municipal o la Llei li deleguin. PDF atribucions\nA Bigues i Riells la formen :\nJoan Josep Galiano Peralta\nJoan Baptitsta Company Claret\nMaria Teresa Escobar Gomera\nJosep Anton Tripiana Rivas\nJoan Moreno León\nJose Gómez Tornero\nSón els regidors en qui l’alcalde delega alguna de les seves competències, que hauran de gestionar i sobre la qual hauran de prendre totes les decisions corresponents. Hauran de respondre de l’exercici de les facultats delegades, així com comparèixer i donar compte de la seva gestió quan així ho requereixi el Ple municipal o la comissió informativa corresponent.\nRepresentants de l’Ajuntament en altres òrgans col·legiats (pdf o text web)\nMancomunitat de la Vall del Tenes:\nAlcalde: Joan Josep Galiano Peralta\nRegidors: Joan Moreno León\nJosé Gómez Tornero\nRegidor: José Gómez Tornero\nFundació Museu de Bigues i Riells\nRegidors: Ma. Teresa Escobar Gomera\nNeus Bou Castro\nVicente Márquez Santana\nRegidor: Joan Baptista Company Claret\nAgrupació Defensa Forestal El Pinyó\nRegidor: Joan Josep Galiano Peralta\nConsorci per la Gestió de Residus del Vallès Oriental\nConsorci Televisió Digital Terrestre - Localred\nRegidor: Joan Moreno León\nAssociació Municipis Transport Urbà\nConsell de Poble de Riells del Fai\nPresident: Joan Baptista Company Claret\nRegidor: Joan Vila Massagué\nComissió de delimitació territorial amb els municipis limítrofs\nUrbanitzacions –Entitats urbanístiques:\nSón òrgans complementaris dels òrgans de govern, creats amb l’objecte que tots els grups municipals tinguin informació i participació completes en la política municipal. Aquests òrgans no tenen atribucions resolutòries sinó que tenen per funció l'estudi, informe o consulta dels assumptes que hagin de ser sotmesos a la decisió del Ple.\nEn les sessions de les Comissions Informatives es dóna compte dels decrets signats per l’alcalde delegats i presidents de les comissions informatives i dels acords de la comissió de govern, així com de les línies d’actuació dels diferents departaments municipals. La Comissió també informa les propostes que ha d’aprovar el Ple. Les sessions de les Comissions Informatives no són públiques però hi poden assistir regidors que no en formin part, amb veu però sense vot.\nHi ha dues comissions informatives permanents: la Comissió Informativa Assessora del Ple Municipal i la Comissió de Seguiment d’Òrgans Executius. Ambdues estan formades per sis membres. L’alcalde les presideix i hi participa un regidor de cada grup polític, respectant la proporcionalitat existent entre els diferents grups representats a la Corporació, aplicant el sistema de vot ponderat. A l’Ajuntament de Bigues i Riells les formen els membres següents:\nJoan Josep Galiano Peralta ERC\nJoan Baptista Company Claret ERC\nJoan Moreno León PSC\nJosé Gómez Tornero BiRsíPODEN\nJoan Vila Massagué CiU\nVicente Márquez Santana PP\nLa Comissió Especial de Comptes s’encarrega de supervisar els òrgans municipals i emetre’n un informe preceptiu. Està formada per un representant de cada grup municipal i el president l’ha de convocar abans de l’1 de juny de cada any i els comptes s’han d’aprovar abans de l’1 de setembre. La Comissió Especial de Comptes de Bigues i Riells està formada pels membres següents:\nJoan Josep Galiano Peralta, d’ ERC\nMaria Teresa Escobar Gomera, d’ERC\nJuan Moreno León, del PSC\nJosé Gómez Tornero, de BiRsíPODEN\nJoan Vila Massagué, de CIU\nVicente Márquez Santana, del PP\nLa Comissió Especial de Comptes té per objecte l'examen, l'estudi i l'informe dels comptes anuals de la Corporació que inclouen el compte general del pressupost, el compte d'administració del patrimoni, el compte de valors independents i auxiliar del pressupost. Aquesta comissió es regula, principalment, a l’article 58 de la Llei 8/1987 Municipal i de Règim Local de Catalunya. Les sessions de la Comissió especial de comptes no són públiques però les designacions han de ser comunicades a l'alcalde, que en dóna compte al Ple municipal.\nPer a l’exercici adequat de les seves funcions, la Comissió pot requerir, per mitjà de l’Alcalde, la documentació complementària que consideri necessària i la presència dels membres i els funcionaris de la Corporació especialment relacionats amb els comptes que s’analitzin. La Comissió fa un informe sobre les reclamacions o al·legacions que hagin estat formulades i tramita l’expedient al Ple municipal per la seva aprovació abans de l1 d’octubre. Un cop aprovat, el compte General es posa a disposició del Tribunal de Comptes i de la Sindicatura de Comptes. La Comissió Especial de comptes pot actuar com a Comissió Informativa permanent pels assumptes relatius a economia i hisenda.\nComissió Especial d’estudi sobre la ponència dels valors cadastrals\nAquesta comissió busca treballar amb totes les qüestions relatives a l’IBI de manera concreta. La Comissió Especial d’estudi sobre la ponència dels valors cadastrals de Bigues i Riells està formada pels membres següents:\nJoan Josep Galiano Peralta, d’ERC\nJoan Baptista Company Claret, d’ERC\nConsell del Poble de Riells del Fai\nEs tracta d’un espai de reflexió enfocat als ciutadans i a les entitats, atenent les singulars característiques del poble de Riells del Fai i per aprofundir en la realitat diferenciada d'aquest nucli de població respecte del municipi de Bigues i Riells.\nEl Consell de Poble de Riells del Fai busca promoure i canalitzar els assumptes que afecten la vida quotidiana del poble. A més de gestionar aquells serveis i àmbits competencials que li delegui el Ple de l'Ajuntament, fent així possible una major corresponsabilització dels ciutadans i ciutadanes en els afers públics de Riells del Fai.\nL'àmbit geogràfic del Consell del Poble de Riells del Fai inclou el nucli de la Sagrera, Can Guerri, La Vall Blanca, Vall de Ros, Boscos de Riells, Can Castanyer, Racó del Bosc i les masies disseminats.\nJoan Baptista Company Claret, d’ERC, presideix el Consell amb els regidors Joan Vila Massagué, de CiU, i Joan Moreno León, del PSC.\nEl Consell de Poble de Riells del Fai és un òrgan de participació territorial corresponent al poble de Riells del Fai i el seu règim legal. Els articles 61, 62, 63, 64 i 65 del Decret Legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, pel qual s’aprova el Text refós de la Llei Municipal i de règim Local de Catalunya, regulen aquest òrgan. El Consell de Poble, per tant no ostenta, en conseqüència, personalitat jurídica atès que participa de la de l’Ajuntament de Bigues i Riells.\nCorrespondrà al Consell de Poble en l’àmbit de la seva demarcació territorial les funcions següents:\n- Estudiar i dictaminar la constitució d’una Entitat Municipal Descentralitzada (EMD) a Riells del Fai.\n- Formular propostes per resoldre els problemes administratius, de gestió i serveis que afectin a la demarcació territorial del Consell.\n- Emetre informes a iniciativa pròpia o de l’Ajuntament de Bigues i Riells sobre temes de competència municipal.\n- Les facultats d’execució correspondran al regidor-President, Joan Baptista Company i Claret, d’acord amb les decisions preses pel Consell Plenari del Consell del Poble.\n- El Consell del Poble exercirà les seves funcions d’acord amb els programes i les directrius establertes en el Ple Municipal. De la mateixa manera, s’establiran sistemes de revisió i control dels actes i acords adoptats pel Consell del Poble.\nCorresponen al Consell de Poble de Riells del Fai les següents competències:\nAmb caràcter prioritari:\n- Estudiar i dictaminar la constitució d’una EMD a Riells del Fai.\n- Organitzar el funcionament del Centre Cívic i Cultural de Riells del Fai.\n- Proposar i gestionar les festes majors del poble.\n- Proposar les activitats culturals i esportives.\n- Crear comissions especifiques per obrir la participació a la ciutadania en aspectes culturals, esportius, de lleure o de festes, i, en general, pel foment de la cohesió social. Aquestes comissions podran ser mixtes entre agents del Consell i de la ciutadania.\n- Supervisar i controlar les obres i serveis municipals segons l'àmbit de prestació es refereixi al poble (brigada d’obres, neteja de la via pública, neteja de locals municipals, etc.)\n- Informar sobre els plans i altres instruments d’ordenació urbanística.\n- Supervisar el manteniment dels bens d’us públic: jardins, camins i vies públiques, patrimoni municipal, etc.\n- Informar i elevar propostes sobre deficiències, necessitats i millora de les obres i serveis en l’àmbit del poble.\n- Informar i elevar propostes d’obres i serveis prioritaris.\n- Controlar les obres menors, obres majors i llicències d’activitat, així com informar sobre els expedientes de recepció d’obres públiques ordinàries i d’urbanització en el poble.\n- Supervisar i controlar el manteniment del patrimoni artístic i cultural.\n- Fiscalitzar l’acompliment de la llei mediambiental (indústries, serveis, agricultura, instal·lacions ramaderes, etc.)\n- Canalitzar i informar els expedientes de subvencions econòmiques i assistencials a les entitats i persones residents al poble.\n- Informar sobre de les denúncies referents a obres i serveis municipals, industries, activitats i expedients de disciplina urbanística en matèria d’edificacions, parcel·lacions i qualsevol altre acte d’us del sòl.\n- Crear comissions d’estudi per a la realització d’informes.\n- Qualsevol altre competència que li pugui ésser delegada pel Ple de l’Ajuntament de Bigues i Riells.\nEl Consell de Poble està integrat per regidors de l’ajuntament, representants de les associacions ciutadanes legalment constituïdes i representants dels veïns i en l’àmbit territorial del poble.\nEl Consell Plenari tindrà un màxim d'onze membres, dels quals el nombre de regidors serà quatre. Per tal de distribuir la participació que correspongui a les associacions i representants dels ciutadans, s’aplicarà el criteri de proporcionalitat en relació a la seva implantació efectiva en el territori objecte de l’àmbit geogràfic en que regirà les seves competències aquesta entitat. Així es farà d’acord amb les dades que constin al Registre d’Associacions del municipi, que preveu l’article 158.4 del Decret legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, pel qual s’aprova el Text Refós de la Llei Municipal i de règim local de Catalunya, així com també les disposicions que en cada moment estiguin vigents.\nEls òrgans del Consell de Poble de Riells del Fai són els següents: El Consell plenari,el President o Presidenta i la Comissió permanent. El Consell Plenari estarà assistit pel Secretari de l’Ajuntament, o funcionari en qui delegui, que actuarà amb veu i sense vot. La Comissió Permanent estarà assistida per un Secretari tècnic escollit d’entre els membres de la Comissió.\nJoan Baptista Company Claret, regidor del Grup Municipal d’Esquerra Republicana de Catalunya-Independents-Acord Municipal.\nLa sessió del Consell de Poble de Riells del Fai se celebrarà el segon dijousde cada mes al Centre Cívic i Cultural de Riells del Fai, ubicat al carrer Dr. Zamenhof, 38.\nActualització: 14/02/2019 | Font: Propi ens


dBalears | 13 agost 2000\n•Mèxic i Catalunya\nAlmenys set artistes plàstics participaran en la primera exposició col·lectiva de pintura, escultura i fotografia en la Trobada Mèxic-Catalunya, que s'inaugurarà en la capital mexicana el proper 15 d'agost. La mostra, organitzada per les autoritats culturals del districte capitalí de Coyoacán, pretén estimular la interacció i l'intercanvi d'informació entre artistes de Mèxic i Catalunya. «L'exposició és el resultat del desig de compartir espais públics entre artistes de diverses formacions i tendències artístiques», explicaren ahir els organitzadors. Entre els participants de la mostra fiugren els pintors catalans Alfonso Cruz i Antonio López; els aristes plàstics mexicans Javier Astorga, Mariter Martínez, Pablo Olivera i el dibuixant irlandès resident a Ciutat de Mèxic Phill Kelly.EFE.\n•Marbella amb Jimé\nLa mostra itinerant Expomund, que exhibeix una vintena d'escultures de l'artista Jimé i que recorrerà 25 països, inicia el seu viatge a Marbella (Màlaga), on s'ha inaugurat l'exposició. Un total de devuit anys va requerir aquest escultor per confeccionar les peces que exhibeix, que segons assegurà s'han confeccionat a la foneria metal·lúrgica de Lemos de Barquisemeto (Veneçuela), les dimensions de la qual són «quatre cops més grans que l'Escorial». Jimés, de 62 anys, ha dedicat la meitat de la seva vida a aquest art, si bé lamentà que a Espanya, el seu país, no sigui conegut com en altres continents.EFE.\n•Més llibres a Xile\nLa publicació de llibres a Xile registrà durant els anys noranta un creixement espectacular passant de 377 llibres editats el 1989 a 8313 el 1998, segons dades publicades ahir per fonts oficials. L'enlairament de la indústira editorial es concentrà en els anys 1992 i 93.EFE.


L’expansió de la vespa asiàtica posa en perill les abelles?\nComarques Gironines 09/02/2017\nEls apicultors alerten que en algunes comarques podrien desaparèixer en un termini curt\nGironaCrit d’alerta dels apicultors gironins davant del creixement exponencial de la vespa asiàtica o vel·lutina, que creuen que pot posar en perill la supervivència de les abelles de mel en un termini relativament curt en determinades zones. Segons dades del departament de Territori, l’any 2014 es van trobar 11 nius en tota la demarcació de Girona, el 2015 van ser 104, i el 2016, 116, 71 dels quals a la Garrotxa. Per a Àngel Noguer, president d’Apicultors Gironins Associats (AGA), la vespa asiàtica ha fet molt de mal en aquesta comarca l’últim any i representa una amenaça molt seriosa per a les abelles.\n“A la Garrotxa no hi ha aturador. Si no és en dos o tres anys, serà en quatre o cinc, però les abelles de mel estan sentenciades si la cosa no canvia molt”, afirma rotund. Noguer admet que no té estudis concrets per defensar aquest pronòstic, però es basa en la seva experiència -està jubilat i la seva família encadena cinc generacions d’apicultors- i en el que sap a través dels abellaires de la zona. “Desapareixeran perquè alguns petits apicultors de la Garrotxa ja han tirat la tovallola, d’altres se’n cansaran aviat, i els professionals s’emportaran els bucs cap a altres llocs”, afegeix.\nCarles López, secretari de l’AGA, diu que els nius trobats són una part molt petita dels que hi ha en realitat. “Creiem que els nius neutralitzats poden ser entre un 10% i un 15% de la xifra real que hi deu haver”, diu.\nSetge als bucs\nNoguer explica que les vespes vel·lutines actuen coordinadament per atacar les abelles. “Tres o quatre vespes es posen davant d’un buc i emeten un soroll molt fort. Les abelles s’apilonen al davant de la caixa per defensar-se però no gosen sortir perquè si ho fan les vespes les maten i se les mengen”, diu. “Això dura setmanes, fins que les abelles es debiliten perquè no poden sortir a beure. Llavors les vespes entren al buc i es mengen les larves, les abelles i la mel”, afegeix Noguer, que remarca la voracitat de la vespa. “Necessita proteïna i sucre i s’ho menja tot: abelles, altres insectes, fruita, peixos i fins tot la carn de porcs senglars morts”. En aquest sentit, el president de l’AGA esmenta el cas d’un apicultor que també és caçador i que porta carn de senglar al seu apiari perquè les vespes deixin tranquil·les les abelles.\nJaume Cambra, professor de botànica de la Universitat de Barcelona i president durant cinc anys de l’associació Apicultors Ecològics Associats, explica que les vespes asiàtiques es fixen en els bucs perquè els resulta més pràctic buscar menjar en una colònia amb milers d’abelles que atacar individualment els insectes. Sobre el fet que mengin carn, Cambra diu que “totes les vespes, vel·lutines o no, en mengen, perquè necessiten proteïna per a les seves larves. Per això també s’alimenten d’animals morts, com altres animals carronyaires que hi ha als boscos”.\nAprendre a conviure-hi\nPer a Cambra, cal entendre que tot el que es pot fer és aplicar mesures pal·liatives. “Hem d’assumir que és un problema que no té solució. La vespa asiàtica s’ha adaptat molt bé i no desapareixerà a curt termini”, assegura. Per això es fixa en el que ha passat en altres territoris afectats. “Fa quatre o cinc anys vam convidar científics francesos a tractar la qüestió a partir de la seva experiència, perquè allà fa més de 10 anys que tenen aquest problema. Ni ells ni altres que també el pateixen abans que nosaltres, com els bascos, no l’han frenat, però tampoc no han desaparegut les abelles de mel”, afegeix.\nEn la mateixa línia es pronuncia Ferran Miralles, director general de Polítiques Ambientals del departament de Territori. “La vespa asiàtica és un inconvenient que s’afegeix a altres que ja pateixen els apicultors, com els insecticides i la varroasi, però no comportarà la desaparició de les abelles enlloc ni crec que la vel·lutina arribi a estendre’s a tot Catalunya. S’està consolidant a les zones que li són més propícies”, diu Miralles.\nCambra creu que per afrontar el problema de la vespa asiàtica es necessita informació. “Ens calen dades i no en tenim. Per tant, encara no sabem quina és l’afectació real que té”, diu. Per això rebutja els pronòstics catastrofistes. “L’escenari apocalíptic que vaticinen alguns no me’l crec; no convenen els alarmismes”, diu. Miralles hi està d’acord, mentre que Noguer tampoc vol que el seu crit d’alerta es malinterpreti. “No ens hem d’esverar però hem d’estar-hi molt a sobre; és el primer any que fan tant mal”, diu.\nAtac a un home\nEl president dels apicultors gironins demana la col·laboració de la gent per avisar en cas que detectin nius de vespa asiàtica, i adverteix que aquests insectes també poden atacar humans. N’explica un cas. “A la muntanya de Santa Bàrbara, a Anglès, un pagès va tallar un freixe. Quan l’arbre era a terra, l’anava serrant i quan va arribar a la part de dalt hi havia un niu de vel·lutines que no havia vist i el van ben picar”, diu. López va anar a matar aquest niu. “Les vespes són agressives com tots els animals quan defensen les seves cries. Les vel·lutines, quan estan irritades, a més de picar, ho sé per experiència, sobrevolen les víctimes i els llancen un verí que a la pell no fa res, però als ulls, sí”, diu López.\nLa vespa asiàtica afecta principalment les comarques gironines, amb una presència important en cinc d’elles: la Garrotxa, l’Alt Empordà, la Selva, el Gironès i el Pla de l’Estany.\nParanys i insecticides per frenar-ne la progressió\nLa vespa asiàtica es va introduir a Europa l’any 2004 mitjançant una femella fecundada que va arribar en un contenidor de ceràmica xinesa al port de Bordeus. Des d’allà es va escampar per tot França, sobretot per la zona atlàntica plujosa. “Allà n’hi ha per tot arreu. En canvi, a la França mediterrània seca n’hi ha molta menys”, diu el professor de botànica de la UB Jaume Cambra. El País Basc, Navarra, Cantàbria i Galícia van ser els primers territoris de l’Estat a detectar-ne la presència. A Catalunya se’n va trobar el primer niu a l’Alt Empordà el 2011 i un any després ja n’hi havia a la Garrotxa. Actualment els apicultors combinen dos sistemes per frenar-ne l’expansió. D’una banda, uns paranys amb feromones per atraure les reines i que no puguin sortir-ne i, des de fa uns mesos, també apliquen el mètode conegut com a coreà o troià. Es tracta d’agafar una vespa reina, tallar-li les potes de darrere perquè no es pugui espolsar i impregnar-li l’abdomen amb un insecticida. Quan se la deixa anar, va cap al niu i enverina la resta d’exemplars.\nAquest sistema es va començar a fer servir l’octubre de l’any passat a les Planes d’Hostoles (Garrotxa) amb resultats satisfactoris i ara s’aplica a la Garrotxa, el Pla de l’Estany i l’Alt Empordà. “Va bé si la vespa té el niu relativament a la vora, però si el té a un quilòmetre o més no serveix perquè amb el vol va perdent l’insecticida i no afecta el niu”, diu López. A Galícia també fan servir carn enverinada, però aquí s’ha descartat per les afectacions que podria tenir el verí per a altres animals una vegada s’ha introduït en el medi.\n“Nosaltres no ho recomanem, però no podem saber si algun apicultor desesperat ho fa pel seu compte”, diu López. Encara que d’entrada els agents\nrurals combatien la vespa asiàtica, des de fa un any només actuen en casos concrets. “Hi hauríem de destinar tots els efectius i no és factible. De vegades trobar un niu és feina de tres o quatre dies de diversos agents i tenen altres tasques”, diu Miralles. “La vespa asiàtica és una espècie invasora més, com en el seu moment ho va ser la rata de claveguera. S’han d’aplicar mesures per evitar que es descontroli”, afegeix


cocktail, barreja, fruits secs, fruita seca, nous, panses, plàtan, fruita, pica pica, entre hores, coco, escates de coco,\nBarreja de fruites deshidratades composta per nabiu vermell deshidratat, plàtan deshidratat, panses, dauets de poma deshidratada i baies de goji\nLa fruita és un bàsic en qualsevol dieta. La millor opció és sempre la fruita fresca, però no sempre tenim temps de pelar-la ni podem portar-la a tot arreu. Per a aquestes ocasions, tens l'opció del nostre snack de fruites.\nPots prendre-ho tal qual, com snack o afegir-lo a les teves esmorzars, amanides i postres.\nIngredients: nabiu vermell *, plàtan deshidratat (Plàtan *, oli de coco *, sucre * i mel *), panses, poma deshidratada * i baies de goji *. * Producte ecològic\n* Pot contenir traces de cacauet, soja, fruits de closca, sèsam, gluten\nValors nutricionals (per 100g de producte)\nAnacards fregits i salats eco\nL'anacard és el nostre fruit sec més venut. Fregits i lleugerament salats es converteixen en un snack imprescindible. El toc de sal potencia el...


AVIS | Ràdio Abrera 107.9FM\nS’activa en fase d’alerta el Pla PROCICAT per onada de fred fins la matinada de divendres 11 de gener\nS’activa en fase d’alerta el Pla de Protecció Civil de Catalunya PROCICAT per onada de fred, ja que el Servei Meteorològic de Catalunya (SMC) preveu fred extrem, que afectarà Abrera a partir d'aquesta mitjanit i fins a la matinada de divendres 11 de gener.\nLa baixada de temperatures es preveu a partir de les dotze d'aquesta mitjanit i la matinada de divendres 11 de gener, quan les temperatures mínimes extremes podran arribar a afectar pràcticament tot el territori català. De cara a la nit de divendres a dissabte es preveu que aquestes temperatures es puguin assolir a Ponent.\nLa distribució geogràfica del fenòmen es preveu de caràcter extens (és a dir, que es preveu que afecti entre un 30 i un 70% de la zona avisada). El llindar establert pel Servei Meteorològic de Catalunya es correspon amb la superació de la temperatura mínima diària de cada municipi, que deixa per sota del 2% de les temperatures mínimes diàries més baixes de la sèrie estudiada (que correspon al període de desembre a març entre els anys 2007 i 2016).\nIdentifiqueu les persones més vulnerables i els grups de risc: Nadons, gent gran i persones amb malalties cardiorespiratòries, persones amb discapacitats físiques o psíquiques i limitacions de mobilitat, persones sense llar i persones grans sense xarxa social i/o amb pocs recursos.


El Consell completarà enguany la millora d'un total de tretze camins - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Consell completarà enguany la millora d'un total de tretze camins\nEstat en què s´ha deixat el camí de Viladordis després de les obres ccb\nEl Consell Comarcal del Bages ha iniciat aquesta setmana les obres de millora del camí de Callús a Castellnou. Les darreres setmanes també han finalitzat els treballs en tres vials més de la comarca: el de Rocafort a Mura, el del Talló (Castellgalí i Sant Salvador de Guardiola) i el de Viladordis (Manresa). En total, aquest any 2015, l'ens comarcal té previst realitzar obres de millora en 13 camins de la comarca, amb una inversió de més d'1,2 milions d'euros.\nAl camí de Callús a Castellnou de Bages es faran, entre d'altres treballs, neteja de les obres de drenatge transversal i dels vorals, es reompliran sots, s'aplicarà una nova capa d'asfalt en un tram d'1,5 quilòmetres, es farà un nou tram de cuneta i es reperfilarà la plataforma que no quedi asfaltada. El camí del Talló, on ja s'han acabat les obres, presentava diversos trams de forts pendents i revolts pronunciats amb escorrenties d'aigua que causaven la degradació del ferm, despreniments i visibilitat reduïda. El projecte s'ha centrat en la resolució d'aquestes problemàtiques amb el formigonat d'alguns trams, entre altres actuacions.\nAl camí de Rocafort a Mura s'han arranjat les esquerdes i flonjalls del paviment, s'han netejat i construït cunetes i s'han col·locat i reparat tanques de seguretat.


Vuitanta parades, al mercat d'època\nPublicat el Divendres, 06 Mai 2016 14:22\nLa recreació del mercat d'època i la demostració d'oficis és l'eix central de la Festa del Mercat. Recrea les parades ambulants del mercat de primers de segle XX. S'agrupen al carrer Major, plaça de l'Ajuntament, carrer Nou, carrer Corsini i carrer Sant Pere. Enguany participaran una vuitantena de parades que ompliran aquests carrers del nucli antic.\nL'horar d'obertura del mercat d'època és de 10.00 a 21.00.\nLlegeix més: Vuitanta parades, al mercat d'època\nPublicat el Dimecres, 04 Mai 2016 18:24\nUna vuitantena de parades d’artesania, queviures i mestres artesans; dotze tavernes, espectacles de carrer i d’interior que estrenen guions i milers de persones abillades amb les vestimentes típiques de principis de segle XX. Són les credencials de la Festa del Mercat a la Plaça, d’Amposta, que enguany arriba a la vuitena edició. Una edició que, segons ha destacat l'alcalde d'Amposta, Adam Tomàs, "creix en nombre de participants pel que fa al mercat i a les tavernes i aposta per millorar la qualitat de l'oferta i els espectacles".\nLlegeix més: La Festa del Mercat creix en participants i "aposta per la qualitat"


El Secretari General de l'OIDP es reuneix amb el Contralor General de Mèxic DF.\nEl Comissionat de Participació Ciutadana de l'Ajuntament de Barcelona es reuneix amb el Contralor General de Mèxic DF i acorden la redacció d'un conveni de col·laboració entre les dues ciutats\nCarles Agustí, Secretari Gernal de l'OIDP i Comissionat de Participació Ciutadana i Associacionisme de l'Ajuntament de Barcelona s'ha reunit amb el Contralor de l'Ajuntament de Mèxic DF, el Llicenciat Hiram Almeida Estrada. I han arribat a l'acord per començar a treballar un conveni entre les dues ciutats en matèria de participació ciutadana, Govern Obert i implicació de les ciutadania i les associacions en les tasques de Govern.\nSegons els representants de Barcelona i Mèxic DF en matèria de participació ciutadana: "volem que aquest futur conveni incideixi en l'intercanvi d'experiències, i reunions de collaboració per implementar projectes que en la seva finalitat son molt similars".\nLa Contraloría General del Districte Federal es l'àmbit del Govern de ciutat de Mèxic encarregat de controlar la qualitat de la gestió, de la participació ciutadana i de la política anticorrupció. Segons el Comissionat: " La seva filosofia d'actuació i projecte és la mateixa que la nostra, partint d'una situació de crisi de la política aquesta es resol obrint els governs i implicant la ciutadania en les responsabilitats de Govern". La Contraloria va rebre una menció especial a la 8ª Distinció OIDP "Bona Pràctica en Participació Ciutadana".\nLa Contraloría General del Districte Federal es va interessar a mantenir una reunió amb el Comissionat de Participació Ciutadana de l'Ajuntament de Barcelona quan aquest va presentar el Govern Obert de Barcelona, amb les seves mesures de transparència i participació ciutadana, durant la Conferència de l'OIDP de Canoas, el juny 2014.\nEn aquesta trobada s'han intercanviat les inquietuds i els models de transparència i participació ciutadana de Barcelona i de Mèxic DF, per tal de trobar cooperació i intercanvi d'experiències entre ambdues ciutats.\nCarles Agustí com a Secretari General de l'OIDP ha animat a la Controlaria a implicar-se més en aquesta institució que promou la participació ciutadana a nivell internacional i que lidera Barcelona. Llicenciat Hiram Almeida Estrada ha confirmat el seu interès en implicar-s'hi, treballar projectes i assistir al proper al Congres de l'OIDP de Madrid a fer una ponència.


Octubre « 2015 « Cursos de català de Calafell\nDos alumnes de català parlen per la ràdio\nAquest dilluns dos alumnes de català de nivell B1, el Fernando i la Vileika, han participat a la secció sobre noms de carrers i llengua que es fa cada dilluns a Calafell Ràdio. Han pogut demostrar públicament (i amb bona nota) el que han après durant el mes que fa que estudien català: s’han presentat, han donat informació personal, han saludat els seus companys de curs i fins i tot han explicat coses del seu país.\nPrecisament, la seva visita ha estat l’excusa per parlar de tres carrers més de Calafell, concretament dels carrers de Xile, Panamà i Brasil, i de fer comentaris d’ortografia i gramàtica a partir dels noms de carrers.\nPodeu escoltar-ho fent clic aquí (min. 33) i podeu recuperar tots els programes a la secció del nostre blog corresponent.\nTorna el CINC, cinema infantil en català al Vendrell\nJa han començat les projeccions del CINC, cicle infantil de cinema en català, a diverses poblacions de Catalunya. Al Vendrell, les projeccions tenen lloc cada dissabte, a les 16.15 h, al cinema Ocine del polígon les Mates del Vendrell. Les pel·lícules que es podran veure a partir de dissabte són La casa màgica (24 d’octubre), Del revés (31 d’octubre) i Atrapa la bandera (7 de novembre). Un dels detalls importants és el preu: 4,20 euros. Una bona oportunitat!!


Autogestió en salut : ACEBA\nPolítica de cookies de l’Associació Catalana d'Entitats de Base Associativa\n“Cookies" és un petit arxiu que s’emmagatzema a l'ordinador de l'usuari i que permet conèixer els gustos de navegació de l’usuari. Aquest conjunt de "cookies" ens ajuda a millorar la qualitat de la nostra web i a l’hora poder oferir una experiència de navegació més personalitzada. Les cookies són essencials per al funcionament d’Internet, aportant nombrosos avantatges en la prestació de serveis, facilitant la navegació i la usabilitat de la nostra web.\nPer això, pel fet de navegar per aquesta pàgina web www.aceba.cat entenem que consent expressament l'acceptació de les nostres Cookies que detallem en el present document. Cal ressaltar que per la seva gestió per a que vostè pugui gestionar les cookies del seu navegador, li facilitem informació en aquest avis legal que li pot ser d’utilitat. El fet de restringir l`ús de les cookies podria afectar la navegació per la nostra Web i pot comportar que no pugui gaudir completament dels serveis i propostes detallats en la mateixa.\nTingueu en compte que les cookies no poden danyar el seu ordinador i que en canvi, el fet que estiguin activades ens ajuden a identificar i resoldre els errors. L’informació que li proporcionarem a continuació, l'ajudarà a comprendre els diferents tipus de cookies:\nCookies de sessió: són cookies temporals que romanen a l'arxiu de cookies del seu navegador fins que abandoni la pàgina web, de manera que cap queda registrada en el disc dur de l'usuari. La informació obtinguda mitjançant aquestes Cookies, serveixen per analitzar pautes de trànsit a la web. A la llarga, això ens permet proporcionar una millor experiència per millorar el contingut i facilitant el seu ús.\nCookies permanents: són emmagatzemades al disc dur i la nostra web les llegeix cada vegada que vostè realitza una nova visita. Una web permanent té una data d'expiració determinada. Les cookies deixaran de funcionar després d'aquesta data. Les utilitzem, generalment, per facilitar els serveis de registre.\nA continuació publiquem una relació de les principals cookies utilitzades a la nostre web, distingint:\nData de caducidad.\nIdentificador d'usuari que accedeix a la web\nIdentificador de llenguatge triat en la web\nels vincles de tercers es proporcionen als serveis que vostè troba útils,Poden col · locar una galeta al vostre dispositiu per realitzar el seu servei més fàcil d'usar\nIdentificador d'usuari que accedeix els serveis\nVincles de tercers per proporcionar accés a un servei tercer més fàcil\nLes cookies estrictament necessàries com per exemple, les que serveixen per a una correcta navegació o les que permetin realitzar el registre com usuari o serveis sol•licitats per l`usuari (PHPSESSID, _atuvc o cookies que serveixen per assegurar que el contingut de la pàgina web es carrega eficaçment).\nLes cookies de tercers com ara, les usades per xarxes socials, o per complements externs de contingut de la Web (uid, __atuvc). Aquest és el cas de terceres companyies com Facebook, you tube, mi space, Twitter amb icones a la web de ACEBA potser també estableixin Cookies permanents si activa aquests icones, per mesures del domini www.addthis.com.\nCom a garantia complementària a les anteriorment descrites, el registre de les cookies podrà estar subjecte a la seva acceptació durant la instal·lació o actualització del navegador, i aquesta acceptació pot en tot moment ser revocada mitjançant les opcions de configuració de continguts i privacitat disponibles. Molts navegadors permeten activar d`una manera privada mitjançant el qual les cookies s'esborren sempre després de la seva visita. Depenent de cada navegador aquesta manera privada, pot tenir diferents noms. A continuació trobareu una llista dels navegadors més comuns i els diferents noms d'aquesta "manera privada":\nInternet Explorer 8 i superior; In Private\nImportant: Si us plau, llegiu atentament la secció d'ajuda del seu navegador per conèixer més sobre com activar el "mode privat". Podrà seguir visitant la nostra web encara que el seu navegador estigui en "mode privat", si bé, la seva navegació per la nostra web pot no ser òptima i algunes utilitats poden no funcionar correctament.\nCom gestionar les Cookies en diferents navegadors:\nMozilla Firefox 3.5 o superior:\nEines – Opcions – Privacitat - evitar rastreig (activar casella). Utilitzar configuracions personalitzada - gestionar Cookies pròpies de la web i de tercers.\nEines- opcions- avançat - Cookies opcions de tots els llocs, del lloc entrevistat, no acceptar cookies mai.\nEines- opcions d’Internet - privacitat - nivell mitja - restringeix ús de cookies. A la pestanya de seguretat - eliminar historial i activar la casella de Cookies.\nAccions> Preferències i feu clic a Seguretat. Accepta Cookies, especifiqueu si Safari ha d'acceptar Cookies de llocs web i en quines circumstàncies.\neines - Configuració - Opcions avançades - Privacitat Configuració de contingut -"Cookies", pots configurar les opcions que desitgis.\nPer més informació consulti amb l'administrador del fòrum de la nostra web al correu electrònic laranalde@aceba.cat


Observació astronòmica | Activitats CosmoCaixa Barcelona\nNit de Perseides i planetes Dissabte 10 d'agost de 2019\nAquest 10 d'agost us convidem a una sessió astronòmica que no us deixarà indiferents. Començarem observant la superfície de la Lluna, plena de tantíssims cràters fruit dels milions d'impactes de meteorits que ha patit al llarg de la seva existència. Després de la Lluna, dirigirem els telescopis cap al gegantesc planeta Júpiter i els seus quatre satèl·lits més grossos, Io, Europa, Ganimedes i Cal·listo, descoberts per Galileu el 1610.\nDesprés observarem l'increïble Saturn, que, amb un sistema d'anells brillants impressionant, és la joia del sistema solar. Entre planeta i planeta ens quedarà temps per intercalar el visionat d'alguna estrella doble de colors contrastats, com també d'algun cúmul estel·lar situat a milers d'anys llum de distància. I, si tenim sort, qui sap si completarem la nit contemplant, a simple vista, el pas d'algun estel fugaç. La sessió estarà dirigida per l'Agrupació Astronòmica de Sabadell.\nDissabte 10 d'agost, de 20 a 24 h\nMuseu obert fins les 22 h\nAltres Tots els públics Astronomia


Geopolítica.cat - Pàgina 2 de 185 - Una mirada catalana al món\nÀfrica, Altres, Europa 12 abril 2018\nSegons un nou informe publicat el dimecres per part de l’Agència de les Nacions Unides per als Refugiats, més de 3100 persones van morir durant l’any 2017 en el seu intent de voler arribar a Europa, al mateix temps va disminuir el nombre de persones que han intentat arribar al continent europeu. El document també recull testimonis de famílies que han hagut de fugir dels…\nAltres, Europa 9 abril 2018\nDes del moment que el jutge espanyol Llarena va activar la seva “especial” euroordre contra els dirigents catalans exiliats, els borbònics espanyols s’han posat de fet, sota els reflectors de l’opinió publica dels estats democràtics europeus, de fet s’ha posat sota els reflectors de la justícia europea sortint fins al moment molt mal parats. Ara des d’Escòcia els diuen que si volen una esbatussada ells són disponibles….\nEn els darrers mesos, Ucraïna s’ha convertit en el “salvatge oest” de les criptomònedes, on es paguen segrestaments i armes amb Bitcoin. El govern d’Ucraïna podrà regular les criptomònedes? En els últims anys s’ha parlat molt sobre les monedes digitals, però fins ara no tots els governs estan disposats a deixar-les circular legalment. Existeixen diferents monedes encara que la més coneguda sigui el Bitcoin, que és la…\nAltres, Àsia 18 març 2018\nL’ONU ha realitzat una crida humanitària per un total de nou-cents cinquanta-un milions de dòlars que es destinaran a ajudar uns 900.000 rohingyes i 336.000 persones de les comunitats d’acollida a Bangla Desh. El Pla de Resposta Conjunta 2018 ha estat presentat a Ginebra per l’Alt Comissionat per als Refugiats, Filippo Grandi, el director general de l’Organització Internacional per a les Migracions, William Swing, i la coordinadora resident…


Rodes recobra la tranquilitat després de la retirada dels 84 projectils de la guerra civil | ARA Multimèdia\nPerímetre policial al carrer Vistabella durant la vesprada del 5 d'octubre / AM\nEls projectils ja es troben en dependències policials a Alacant per tal de ser desmantellats i destruïts.\nEscrit per Redacció 6 octubre 2018\nEls treballs d'inspecció haurien determinat que tot l'arsenal es trobava localitzat en un mateix punt de l'immoble. Segons fonts del govern local consultades per ARAMULTIMÈDIA no hi ha risc "aparent" de trobar més explosius, per tant els treballs del futur parc tecnològic es podran reprendre amb les precaucions corresponents.\nLa notícia va esclatar com una autèntica bomba durant la vesprada d'aquest 5 d'octubre. Un ampli arsenal de la Guerra Civil havia sigut descobert durant els treballs d'adequació a l'Illa de Rodes. Açò implica que el veïnat de Santa Rosa ha conviscut més de 80 anys amb els vestigis de la contesa espanyola, entre els quals s'han trobat artefactes potencialment perillosos.\nEl descobriment s'hauria fet al migdia, durant les tasques de neteja a l'interior de l'immoble. Ràpidament un desplegament policial es va fer càrrec de la situació, disposant un perímetre entre els carrers Agres i Vistabella per a evitar el trànsit de vehicles i vianants. La tasca dels Tècnics Especialistes en Desactivació d'Artefactes Explosius (TEDAX), hauria determinat que es tractava d'un arsenal conformat per més de 80 projectils, alguns d'ells amb càrrega explosiva al seu interior. Açò hauria motivat que es prengueren tots els protocols de seguretat per tal d'evitar qualsevol incident.\nFins a Rodes es van desplaçar en nom del Govern local tant l'alcalde Toni Francés, com el regidor d'Obres, Jordi Martínez. Aquest últim ha confirmat a ARAMULTIMÈDIA que la zona s'ha pentinat exhaustivament amb detectors de metalls per tal de cerciorar que no hi havia més explosius. Tot fa indicar que els més de 80 artefactes estarien ubicats "aparentment" en un mateix punt de l'immoble, pel que els treballs de consolidació de l'illa es podran reprendre. No obstant això, reconeix Martínez, "els operaris han sigut informats que han d'extremar les precaucions i alertar a les autoritats davant del mínim indici de risc".\nTot el material es troba ja en dependències policials a Alacant per tal de ser analitzat i posteriorment destruït.\nVestigis d'una altra època\nExperts consultats per l'Ajuntament haurien confirmat que entre l'armament es trobarien bombes fabricades en l'antiga fàbrica de rodes (per al bàndol república) així com altres llançades sobre Alcoi per part dels nacionals. Aquest fet es demostraria amb la troballa d'algunes granades italianes. Sembla que en acabar la guerra l'armament no va ser desmantellat per risc d'explosió i es va decidir que fóra soterrat.\nImatges dels projectils fabricats durant la dècada dels 30 a l'antiga fàbrica de Rodes / BIVIA


Ciutadania i patrimoni industrial: fàbriques recuperades de Barcelona - Patrimoni Industrial .CAT\nLa ciutadania ha estat en moltes ocasions un dels principals agents impulsors de la recuperació, conservació i re-activació del patrimoni industrial de la ciutat de Barcelona. Aquí es mostren 20 casos d'antigues fàbriques en desús que van ser objecte de campanyes de reivindicació per part de la ciutadania, de les entitats veïnals i dels diferents actors socials, i que avui dia s'han convertit en noves peces urbanes que acullen equipaments públics, habitatges o altres usos productius.\nEl posicionament dels moviments socials respecte al valor del patrimoni industrial ha anat evolucionant, d'una manera paral·lela a com l'ha fet el conjunt de la societat.\nD'acord amb els treballs de Checa-Artasu (2007), la salvaguarda del patrimoni industrial de Barcelona es pot classificar en tres períodes. Una primera etapa, coincident amb el període de transició i que finalitza amb la nominació olímpica (1976-1986), en la qual les reivindicacions ciutadanes de zones verdes o d'equipaments en àrees o edificis anteriorment industrials obliga a l'administració a realitzar els seus primers posicionaments respecte a com gestionar aquestes peces. Aquest és el cas de l'Espanya Industrial, la Maquinista o la fàbrica de La Pegaso.\nEl segon període (entre 1986 i 1999, any de redacció del Pla estratègic del sector cultural de Barcelona) està fortament condicionat per l'influx olímpic i en ell es prioritzen les noves operacions urbanitzadores per sobre de la reflexió sobre la conservació del patrimoni industrial. Alguns casos suposen excepcions que contribueixen a conservar de manera conscient determinats elements singulars, com pot ser el Vapor Vell, La Sedeta, Can Felipa o Can Fabra.\nParadoxalment, la sistemàtica destrucció del teixit fabril del sector d'Icària (Sant Martí) per a la construcció de la Vila Olímpica impulsa que la tercera etapa (des de 1999) se fonamenti en una major conscienciació sobre el valor d'aquest patrimoni, si bé ho fa amb una visió gairebé exclusivament arquitectònica que descura qüestions socials o de memòria històrica (Tatjer, 2008). D'altra banda, a partir dels anys noranta es generalitzen els treballs de recerca i divulgació (Granados, 1991) (Checa-Artasu, 2007) (Tatjer, 2004), la qual cosa contribueix a afavorir una visió més integral d'aquest complex fenomen, tant des de l'administració pública com des de la ciutadania, i les antigues fàbriques es converteixen en equipaments comunitaris (una seu del MUHBA a Oliva Artés, un centre cívic a la Farinera del Clot, la seu de la Universitat Pompeu Fabra a Ca l'Aranyó la biblioteca de Districte a Can Saladrigas) o contenidors d'altres activitats d'iniciativa privada (com Can Framis, convertida en museu).\nTot i això, encara queden importants complexos industrials l'ús dels quals continua sent reivindicat per la ciutadania i no tenen un futur prou definit: a la conflictiva Can Ricart s'hi afegeixen altres espais com Ca l'Alier o Benet Campabadal, ambdues amb un projecte en fase de desenvolupament.


El misteri de l'animal vampir de l'illa de Puerto Rico\nEl misteri de l’animal vampir de l’illa de Puerto Rico\nDurant anys multitud d’històries fantàstiques que parlen d'una criatura estranya i letal han sorgit dels boscos i les muntanyes de Puerto Rico. Segons la descripció facilitada per investigadors i testimonis, aquest estrany animal té un cos semblant al d’un mico, ulls vermells i brillants, i una filera de pues a la seva esquena. S'alimenta de la sang dels animals que ataca amb les seves prominents urpes i dents afilades.Com és habitual en aquests casos, existeixen multitud de teories que intenten explicar la naturalesa d’aquest animal.\nLa llegenda d’aquest animal va néixer a mitjans de l’any 1960, quan un guàrdia de l'observatori del ràdio telescopi d’Arecibo, enclau encarregat de buscar vida extraterrestre, va afirmar haver vist un estrany humanoide amb un mantell de color vermell, semblant al color de la sang, caminant pel perímetre de l'illa. Quaranta vuit hores després de l'informe del guàrdia, el director del centre va corroborar que havia estat trobada una vaca morta amb tota la sang drenada en una granja propera. Aquest va ser el primer de multitud de casos similars que han tingut lloc des de llavors i que fan que encara a dia d’avui es parli d’aquest estrany animal.\nRelated Topics:animalsanimals misteriososmisterispuerto ricovampir puerto rico\n10 anys del «fake» català més gran de la història de YouTube


Els meus avis, Eduard i Cèlia | Història oral a Quart d’ESO\nEll de Massanes, ella de Calella\nPer començar, faré una petita introducció del meu treball. He decidit fer el treball sobre els diferents tipus de vida que van tenir el meu avi i la meva àvia fins que volt els anys 60 es van casar, i van començar a viure junts.\nEl meu avi, Eduard Massachs Pararol, va néixer el 4 de febrer del 1942, després de la guerra civil. Sempre havia viscut a Massanes, a pagès, amb els seus pares i el seu germà, fins que va ésser mes gran. Era de família humil, però no els hi anava malament la cosa. Mentre que la meva àvia, Cèlia Tenas Campdepedrós, nascuda el 27 de gener del 1942, vivia a Calella, amb la seva família, en una casa gran, i amb més facilitats de les que el meu avi tenia.\nPer això, m’ha semblat interessant veure les diferències i coincidències en la seva forma de viure la vida.\n1. La infantessa del meu avi.\nQuan el meu avi era petit, vivia a Massanes, en una masia anomenada “Can Dois”. La vida, era molt més dura que ara, però recorda amb alegria aquells vells temps. El meu avi, recorda moltes coses, a partir dels anys 50 sobretot, quan ja era més gran, ja que ja tenia 8 anys. Ell recorda que la roba, la anava a rentar la seva mare al riu, amb l’ajuda del germà, que era més gran, mentre que ell, en el seu temps lliure, s’ocupava de anar a pasturar les vaques, de donar menjar als porcs, conills, ocells, a les gallines, al gosset que tenien, etc.\nL’avi i el besavi, fent paller.\nSi el seu pare era a casa, l’ajudava amb l’hort, ja que era bastant gran, i li ocupava temps. Allà, a l’hort, hi tenien faves, tomàquets, cebes, melons, fesols, hi havia un presseguer, hi havia maduixes també… Practicaven una agricultura de subsistència. Per rentar-se, a l’ hivern, ho feien com podien a casa, però a l’estiu, anaven al riu, i després de jugar una estona, es rentaven. El meu avi anava a un col•legi que hi havia a Massanes. Pel matí, hi anaven de 9 a 12, i després, per la tarda, de 15 hores a 17 hores. Ell, hi anava a peu amb el seu germà, i tenien l’escola a mitja hora.\nPer menjar, menjaven el que podien: caldo, escudella, mongetes, fesols, patates, algun cop havien menjat macarrons, botifarres, carn de xai, pa negre, que era com s’anomenava al pa que feien ells, em va explicar que el forner amassava una massa, i després, el seu pare el feia a casa, i ben bo que quedava. Els diumenges, recorda que solien menjar arròs amb conill o pollastre. També recorda que per la festa major, sempre era costum de matar un xai, i era llavors quan més bé s’ho passava a taula, ja que no era sempre que es podia menjar carn de xai. També cada hivern, es matava un porc, gràcies al qual tenien menjar durant tot l’ hivern, ja que l’aprofitaven bé i en treien botifarres, pernil, etc. Com a curiositat, afegeixo, que li agradava molt la botifarra que feien amb la llengua del porc.\nA pagès, per mantenir les coses fresques, moltes vegades, es posaven les coses en un cistell, lligat, i es posaven a dins de un pou, ja que allà, hi havia frescor, tot i que moltes vegades, les neveres eren de gel, em comentà el meu avi, que em va dir que cada setmana, acompanyava a la seva mare a comprar blocs de gel al poble. Ell recorda al poble com una petita vila, on hi havia poques botigues; una on hi venien oli, sucre, vi, sal, etc…, després hi havia un petit forn de pa, un estanc, on hi compraven el tabac i les sabates, i un hostal, on la gent s’esbargia, jugava a cartes, i el diumenge hi havia ball, on es reunia casi tot el poble, ja que diu que ho recorda tot molt divertit. A casa, s’hi feien servir llums de carbur, i espelmes quan es feia fosc. La cuina de casa, era una cuina de fogons amb carbó, llar de foc (on es penjava l’olla per fer menjar) i sobretot s’hi feia foc per escalfar-se als freds hiverns.\nCan Dois, uns dies abans de ser venuda.\nL’escola, el treball patern, i el poble.\nDe l’escola, el meu avi, recorda ben poc, ja que als 14 anys, va deixar d’anar-hi. Com ja he dit abans, hi anava amb el seu germà fins que ho va deixar, després, hi anava solt, i cada dia era mitja hora de anada per anar, i mitja de tornada. Feia un horari no gaire diferent a l’ actual; de 9 del matí fins a les 12, i de 15 hores de la tarda fins a 17 hores. Era una escola només per nens. Les nenes anaven a un altre lloc.\nA l’escola, recorda que els feien fer la lliçó, llegien, escrivien, aprenien a fer multiplicacions, divisions, sumes i restes. Una altre curiositat que recorda, és que va tenir dos professors en la seva vida escolar. Un es deia Pere Cirils i l’altre Josep Navarro. Amb aquest últim diu que van aprendre molt, ja que era advocat, però havia vingut a fer de mestre durant els anys que pogués.\nA l’hora del pati, jugaven a futbol, amb pilotes que ells mateixos feien. Un dels jocs als que jugaven, era el “cuit-amagar”, o a atrapar. El meu avi recorda que el professor Pere, era bastant estricte, i més d’un cop, cridaner, mentre que el professor Josep, era molt bo, i com que tots els nois s’hi portaven bé, no hi havia mai problema.\nNo feien religió, però un cop per setmana hi anava el mossèn, i els hi donava una xerrada, ja que tots els nois, eren “escolanets”, i ajudaven al mossèn en el seu temps lliure.\nL’avi Eduard, a una foto de l’escola.\nEl pare del meu avi, era llenyataire. El meu avi, em va explicar que el seu pare, marxava molt aviat al matí, i tornava normalment, a la tarda, no gaire tard, tot i que hi havia dies, que tornava un dia després, més o menys, ja que es quedava a dormir a l’hostal del poble, perquè per proximitat, li anava millor. Anava cada dia a treballar a peu, o amb bicicleta, depèn de com li vingués més bé. Com a curiositat, el meu avi, em va dir, que el seu pare, feia servir mitjons, en lloc de guants per anar amb bicicleta. El poble, no era molt gran, com ja he explicat, hi havia poques botigues, i el lloc amb més èxit, era l’hostal, ja que allà es divertien. Al poble, el meu avi no recorda gaire bé l’alcalde, però recorda que era de “La Falange”. Creu recordar també, que era un home gras, i amb bones pintes.\n2. La joventut del meu avi.\nEns podem situar sobre final dels anys 50, i inicis dels 60. Als 14 anys, quan va acabar l’escola, i fins als 16 anys, que no va començar a treballar, ajudava a casa, donant menjar a les vaques, als conills, portava a pasturar a les vaques, etc… Ja amb 16 anys, començava a treballar. El poble, no havia canviat gaire diu, hi havia un parell de botigues més, però res important, una nova botiga de menjar, una petita floristeria, per exemple.\nEl seu primer treball, va ser a Hostalric. Havia d’anar fins a Hostalric, cada dia caminant, i tardava tres quarts de camí, 20 minuts amb bicicleta, fins a la Plaça dels Bous. El seu primer treball consistia en bullir el suro (prèviament extret per altres treballadors), després, quan havien passat un parell d’hores, el treia, i havia de triar el bo, i destriar el corcat. Amb el bo, se’n feien taps, i diferents coses, que no recorda, i amb el dolent, el corcat, simplement el rebutjaven. Aquí va treballar fins als 20 anys, guanyant una quantitat de diners que no recorda, però que n’eren ben pocs.\nAmb 20 anys, va començar d’ajudant de camioner. L’acompanyava en els seus trajectes, i l’ajudava a carregar i descarregar el material. Tampoc cobrava gaire, però li sortia més a compte, per proximitat. Va haver de deixar el treball perquè el van cridar per la “mili”. Durant el seu temps lliure, anava a l’hostal amb els amics. També, moltes vegades, anaven a Calella amb tren, una colla d’amics. Allà, anaven a ballar, al cinema, a distreure’s, en general. Allà va ésser on va conèixer la meva àvia. En el seu temps lliure, anava a ballar i al cinema amb els amics, però tornaven aviat a casa, ja que a les 11 ja ho tancaven tot, no com ara, que tot ho obren a les 23. Quan va tornar de la “mili”, 16 mesos després, amb 23 anys, va anar a viure un any a Barcelona, on feia de lleter, treball que reconeix que li agradava, però va haver de deixar perquè enyorava la vida tranquil•la del poble.\nEl meu avi va fer la mili a Banyoles. Em va explicar que allà, els instruïen, i feien algun treball, etc. El dia a dia era dur. Es llevaven a les nou del matí, i els feien fer gimnàs només de despertar-se. Després, esmorzaven, i feien instrucció, i guàrdia al “cuartel”, dinaven a la 1, a la tarda, feien un passeig, i a les 8, sopaven. Eren dies molt monòtons. El meu avi em va explicar que passaven llista constantment. Anaven a dormir aviat, però si tocava guàrdia, tenies que complir. Els horaris de la guàrdia eren de nit, cada un feia dues hores; de 10 a 12, de 12 a 2, de 2 a 4, de 4 a 6, i de 6 fins la hora que es despertessin, que solia ser sobre les 7. Recorda a bastants amics i companys d’allà, però que no ha sabut mai més res d’ells.\n3. La maduresa del meu avi.\nDesprés dels 16 mesos a la mili i del treball de lleter a Barcelona, el meu avi va començar a treballar de batedor de blat, un any, a l’estiu. El blat, el batien amb una màquina batedora, que era bastant fàcil d’usar, res a veure amb els antics mètodes que usava el seu pare, que per batre el blat, el posava en una gran palangana i feia passar-hi a les vaques per a sobre, així, era mes fàcil de batre’l.\nAmb 25 anys, ja va començar a treballar a Teixits Hostalric (on ha treballat fins que s’ha retirat fa cosa d’un any). Al principi, hi anava amb bicicleta, però com que tardava molt, va decidir comprar una moto. Amb 26 anys, ja cansat de veure poc a la seva novia (la meva àvia), va casar-se amb ella i va anar a viure a Calella, amb ella. Uns anys després, l’any 1969, van tenir el seu primer fill (el meu pare), i amb la concepció d’aquest fill, les coses van començar a canviar.\nEl meu avi, es va comprar el primer cotxe, ja cansat de fer el trajecte Calella-Hostalric amb motocicleta. Era un SEAT 600. Se’l va comprar a Lloret. A l’any 1970, van seguir els canvis. Van comprar la primera televisió, que es veia en blanc i negre i només hi havia dos canals. També al mateix any, van comprar una rentadora i una nevera elèctrica.\nAl 1977, el meu pare ja tenia 8 anys, i ja que el meu avi va aconseguir un càrrec mes important a la feina, van decidir de comprar un pis a Hostalric. I així va ser, van començar a viure a un pis a la part nova de Hostalric. El meu avi, recorda Hostalric amb moltes menys cases i més camps; l’escola Mare de Déu dels Socors era nova de feia un parell d’anys, però moltes botigues de la època, son les que hi ha ara. Reconeix que als anys 70 s’hi vivia molt bé, ja que van vendre la masia on havia viscut tota la vida, va vendre la moto i com que començava a guanyar mes diners, es va poder canviar el cotxe. Es va comprar un 127 FÜHRA.\nQuan li vaig preguntar al meu avi que havia sentit quan els americans van arribar a la Lluna, va riure, ja que recorda que ho estava mirant per la televisió, i va sentir una mica de “por” per dir-ho d’alguna manera, ja que s’avançava molt, i no sabien on arribarien les coses.\nLa mort de Luis Carrero Blanco, va sorprendre a gairebé tothom, em va dir, i li va semblar increïble sentir l’alçada a on havia arribat el cotxe al moment de l’atemptat amb la bomba. Recorda la mort de Francisco Franco com un moment esperat, no li agradava gaire Franco, però ja s’ho esperava, ja que feia dies que estava malalt. El que si va sentir va ser temor per què era el que passaria al futur, ja que corrien rumors de que podria formar-se una Espanya Comunista. Recorda amb alegria el moment de les primeres eleccions democràtiques, ja que per fi sabrien que passaria. Anys després, a Hostalric, s’hi feia un supermercat; “Supermercat Boada”, que tindria molt èxit.\nBé, aquesta es la vida del meu avi, fins als anys 90, on seguirà treballant, i tenint una vida més fàcil que quan era nen i vivia a la masia “Can Dois”\n4. La infantessa de la meva àvia.\nDe petita, la meva àvia, vivia a Calella, en una casa bastant gran, amb dues plantes. Era filla única i vivia amb els seus avis.\nRecorda la vida de petita, ella recorda que la seva mare i la seva àvia, rentaven la roba en un safareig que hi havia al pati de la casa. Ella, en el seu temps lliure, jugava al carrer, o per a casa amb el seu pare o el seu avi, que tots dos eren pescadors i tenien un petit vaixell. Per rentar-se, ho feien al pati, i com podien, en una palangana, o depèn el que tinguessin disponible per fer-ho. La meva àvia, vivia molt a prop de l’escola on estudiava, hi estava en 5 minuts a peu. Era una escola només de nenes.\nCalella, era bastant diferent d’ara, recorda la meva àvia. Se’n recorda de que hi havia algunes botiges de roba, carnisseries, forns de pa, botigues de varietats, petits comerços, etc. També recorda a la guàrdia civil, i botigues de pescadors (ja que Calella era un poble on hi vivien molts pescadors de l’època).\nCasa seva era bastant gran. Hi tenien pati, on hi tenien gats, i tortugues. La cuina era una cuina gran, no hi tenien llar de foc, la nevera era de gel, i recorda quan passava un home pel carrer, venent gel, i quan la seva àvia en comprava. Els fogons eren de carbó.\nLa meva àvia, m’ha volgut explicar la comunió, ja que recorda aquell moment com un moment molt especial. Anava vestida de blanc, amb un vestit típic de les comunions, ja que hi ha coses que no canvien. Recorda que la seva àvia i la seva mare estaven molt contentes i que ella es sentia molt maca amb aquella roba.\nA l’escola, la meva àvia, i anava caminant, ja que estava a només 5 minuts a peu. Era una escola gran, només per nenes. Allà, hi feien la lliçó, les sumes, restes, multiplicacions, divisions, religió, escriure, llegir i gimnàstica, com ja he dit abans. Feien un horari una mica estrany: De 9 a 12, i de 15 a 18. Va tenir 2 professores: Una, era molt bona, i tranquil•la, de l’altre, en té mal record, ja que cridava molt, castigava molt i diu que era massa estricte. L’ una es deia Teresa Gómez, i l’altra Delfina Dols, la qual vivia al costat ben bé de casa de la meva àvia.\nEl seu pare i el seu avi, treballaven de pescadors. Tenien un vaixell, i cada dia marxaven ben aviat per anar a pescar. Sempre tornaven molt tard, però gairebé sempre, amb les mans ben plenes. Una vegada l’avi de la meva àvia es va retirar, el seu pare va vendre el vaixell per fer diners, ja que ell es va començar a marejar als viatges marítims, i va tenir que deixar-ho, i es va posar a treballar en una fàbrica tèxtil.\nCalella, quan la meva àvia era petita, era molt diferent d’ara, diu que recorda un bar, on molta gent es reunia i jugava a cartes, llegia diaris, comentaven el dia, etc… També hi havia un estanc, una farmàcia, botigues de costureres… L’alcalde del poble, era franquista, i es deia Jose Luis Miralles, la meva àvia se’n recorda d’ ell perquè era el pare de una amiga seva. Era un home prim, amb cara de bona persona, i amb molts diners, recorda la meva àvia.\n5. La joventut de la meva àvia.\nAls 14 anys, la meva àvia, va deixar l’escola, com molta gent a la seva època, i va començar a treballar a un taller tèxtil, on feia de costurera; cosien mitges, pantalons, jerseis etc.. Aquí va treballar-hi fins al 1969, quan va tenir el seu fill (el meu pare). El seu horari era de 9 a 14 i de 16 a 19. Però després, molts dies, anava a una botiga de costura, on ajudava a vendre la roba, i a cosir-la. Per distreure’s sortia amb les amigues, després de treballar, anaven a sopar, al cinema, a ballar, a Barcelona amb tren a donar una volta, també anava molts cops al mercat, amb les amigues, i allà reien una mica, jugaven, etc…\nLa veritat, a la meva àvia, se li va acabar la adolescència ben aviat, ja que va tenir que cuidar del seu pare, que estava malalt, ja que la seva mare havia de treballar moltes hores al dia.\n6. La maduresa de la meva àvia.\nAmb 26 anys, va començar a viure amb el meu avi, allà mateix, a Calella. Amb 27 anys van tenir el seu primer fill (el meu pare). Van estar vivint a Calella uns 10 anys, després, van marxar a viure a Hostalric, per qüestió de treball del meu avi.\nA Hostalric, la meva àvia treballava a casa, i mentre cuidava del seu pare, feia pijames a la màquina de cosir que tenia a casa. A part, també, feia treballs a casa, rentava la roba, anava a buscar el seu fill a col•legi, anava a comprar amb la seva mare etc… Sortia cada dia a comprar, a passejar… Recorda quan Hostalric no era res més que camps i alguns pisos. Tota la zona de l’IES, eren camps, horts, turons, etc…\nLa meva àvia recorda amb una certa “emoció”, quan van comprar la rentadora, ja que sabia que a partir d’ara, s’havia acabat el safareig i el rentar a mà, i tindria mes temps lliure, així podria veure la nova televisió comprada, tot i que fossin dos canals només, tot i que em va dir que més tarda van posar la tercera (TV3). Coincideix amb el meu avi, dient que als anys 70, a Hostalric vivien bastant bé, ja que hi havia diners a casa, treball, etc…\nLa mort de Luis Carrero Blanco, va sorprendre-la i espantar-la molt, perquè creu recordar que era dels primers assassinats d’ ETA. En quan a la mort de Franciso Franco, diu que la va sorprendre una mica, però en part, esperada, ja que feia dies que estava malalt. Em va explicar que a les primeres eleccions democràtiques, ella no va votar, però si que va acompanyar a votar al meu avi, i als seus pares, però no va voler votar.\n7. Comparacions entre les dues vides.\nEl meu avi, crec que ha tingut una vida amb més experiències, amb mes coses que explicar, per això la entrevista m’ha quedat tan llarga, ja que ha treballat a molts llocs diferents, va fer la “milI”, em va poder explicar com es vivia a pagès, quan cultivava a l’hort, quan es rentaven, quan anava a treballar, el dia que es va comprar el cotxe, etc..\nEn canvi, la meva àvia, que tampoc ho ha tingut tan fàcil, ja que ha tingut que cuidar de la família també, ha treballat en un sol lloc, ha tingut una adolescència mes curta, etc.. Per això, a l’entrevista, no em podia explicar tantes coses com el meu avi, però de totes formes, també m’ha explicat coses molt interessant.\nDe totes maneres, posant-nos a comparar la vida dels dos, crec que el meu avi ha tingut una mica mes de dificultats, ja que tenia l’escola lluny, el treball lluny, etc. En canvi la meva àvia tenia l’escola a prop, i el treball a 10 minuts a peu també, per això crec que tenia més facilitats en aquest aspecte, però cal dir, que tots dos han passat moltes coses, que els fan ser molt valents, ja que ho han afrontat tot lo millor que han pogut i han sapigut.\nHa estat un treball molt entretingut de fer. M’ha agradat molt, perquè m’ha fer donar compta de les coses que han passat els meus avis quan eren nens, i m’han fer adonar-me que han passat molts moments dolents, però també d’altres de molt bons, ja que tot i que els temps no eren com ara, es divertien a la seva manera, amb lo que podien i tot lo bé que sabien.\nAls meus avis també han estat molt contents del treball, ja que els hi ha agradat molt explicar les seves coses de quan eren joves. També els ha servit per recordar coses, que feia temps que estaven guardades a la seva memòria, i que estaven a punt de ser oblidades, per això, m’han donat les gràcies per haver pensat en ells per preguntar-los.\nPer altre part, també ha estat bé fer el treball perquè és un treball “dur” per dir-ho d’alguna manera, i fa que et comencis a acostumar a fer bons treballs, que demanarien a batxillerat, etc. Per això, m’ha agradat de fer-lo.\nEduard Massachs, 4t ESO\nThis entry was posted in Una selecció de treballs on 3 octubre 2008 by Andreu Guiu.\n← La botiga de Can Fornaca Els meus pares de petits i joves →


El Dia Internacional de l'Art arriba a Vidreres del 12 al 14 d’abril | Ajuntament\nInici / Noticies / El Dia Internacional de l'Art arriba a Vidreres del 12 al 14 d’abril\nEl Dia Internacional de l'Art arriba a Vidreres del 12 al 14 d’abril\nEls agents artístics públics i privats de la ciutat i de la demarcació es bolquen en la celebració conjunta d'aquestes jornades, en les quals es faran activitats i exposicions.\nDel 12 al 14 d’abril, Vidreres i tota la demarcació de Girona acollirà de nou activitats diverses per celebrar el Dia Internacional de l’Art. Moltes activitats i exposicions conformaran la programació de la sisena edició d’aquesta efemèride a la ciutat i a la demarcació, que té com a objectiu apropar el món de les arts visuals a la ciutadania i fer visible l’activitat creativa del territori.\nA Vidreres, el dissabte 13 d’abril, es portarà a terme l’acció creativa Mural en Mur al Centre Cívic Francesc Llobet (c. d’Orient, 122).\nAmb la finalitat comuna d’emplenar els carrers del territori d’art i de cultura en aquesta gran festa que se celebra en l’àmbit internacional, s’ha organitzat un ampli i divers programa d’activitats multidisciplinàries, gratuïtes i aptes per a tots els públics, com itineraris d’art, propostes gastronòmiques, performances, projeccions, xerrades, exposicions i jocs.\nEl 2011 la UNESCO va declarar el 15 d'abril Dia Internacional de l'Art, amb motiu de la commemoració del naixement de l'artista renaixentista Leonardo da Vinci, que va néixer el 15 d'abril de 1452. En les tres passades edicions d’aquesta iniciativa a les comarques gironines, hi han participat unes 10.000 persones.\nAquesta iniciativa és promoguda i coordinada pel Bòlit, Centre d'Art Contemporani de l'Ajuntament de Girona en col·laboració amb entitats, associacions, institucions i artistes de Girona i les comarques gironines i compta amb el suport de la Diputació de Girona i dels Serveis Territorials de Cultura a Girona de la Generalitat de Catalunya, també, amb el suport i col·laboració de l’Ajuntament de Vidreres, l’Espai d’Orientació i Arts Plàstiques de Vidreres.


Gestionar l’entrada d’inversors en aquesta nova realitat | Ser on siguis\nGestionar l’entrada d’inversors en aquesta nova realitat\nAmb la comunicació i el realisme com a elements diferencials, la crisi pot suposar l’arribada de nous inversors a una empresa, en un context on la gestió diària necessita tots els recursos existents per poder navegar amb èxit\nEl pare de la inversió en valor (o value investing, en anglès), Benjamin Graham, va deixar escrit en un dels llibres financers més coneguts de la història, El inversor inteligente, que “les inversions reeixides són aquelles en les quals se sap gestionar el risc, no evitar-lo”. La pandèmia i la crisi econòmica derivada han sumit el món en una incertesa que no acostuma a tenir una bona translació a l’àmbit financer. No obstant, com en recessions anteriors, uns sectors en sortiran clarament perjudicats, mentre que d’altres en sortiran reforçats. Segons Pulso, l’eina de Banc Sabadell que permet analitzar en temps real la recuperació de l’economia per sectors i zones d’influència, sembla que l’entreteniment, el turisme, la restauració o el comerç retail estaran entre les activitats més afectades; d’altra banda, l’e-commerce, la biotecnologia o l’alimentació se situaran en el segon grup.\nSin embargo, yendo más al detalle, un gran número de empresas precisará de liquidez por distintos motivos –como ajustar su tesorería, realizar compras o financiar su crecimiento-, por lo que, además de vías como el canal bancario o los créditos públicos, una opción puede ser dar entrada a inversores. Esta necesidad de circulante no debe resultar un obstáculo para poder captar su atención, puesto que, tal como señala Ferran Alcàcer, Investment Director en Aurica Capital: “Lo que principalmente buscamos son compañías resilientes, que cuenten, por ejemplo, con un equipo directivo con talento, capacidad de adaptación y flexibilidad, protección de la caja y un plan de crecimiento que permita alcanzar nuestros objetivos de rentabilidad”.\nTanmateix, anant més al detall, un gran nombre d’empreses necessitaran liquiditat per diferents motius —com ara ajustar la tresoreria, fer compres i finançar el creixement—, per la qual cosa, a més de vies com el canal bancari i els crèdits públics, una opció pot ser donar entrada a inversors. Aquesta necessitat de circulant no ha de ser un obstacle per poder captar la seva atenció, ja que, tal com assenyala Ferran Alcàcer, Investment Director a Aurica Capital: “Principalment, busquem companyies resilients, que tinguin, per exemple, un equip directiu amb talent, capacitat d’adaptació i flexibilitat, protecció de la caixa i un pla de creixement que permeti assolir els nostres objectius de rendibilitat”.\nMalgrat el que pugui semblar, en el mercat hi continua havent abundants diners en mans d’inversors que volen entrar en companyies, com afirmen des d’entitats com Morgan Stanley, i encara més en una conjuntura on les valoracions de moltes d’aquestes entitats les converteixen, en aparença, en una bona oportunitat en el llarg termini. Però és precisament en aquest punt on les negociacions es poden complicar, perquè si abans de la pandèmia ja era complicat posar d’acord els diferents subjectes implicats sobre el valor econòmic real d’una entitat, ara, amb una recessió en marxa i un panorama volàtil, les possibilitats d’arribar a una entesa a priori podrien semblar una quimera.\nAixò no obstant, empreses com Iridium assenyalen que l’exemple d’altres empreses que van sortir reforçades en crisis com la del 2008 pot servir per a una millor gestió de la possible entrada d’inversors, i esmenta cinc aspectes clau per aconseguir-ho: donar més protagonisme a l’equip de crisi, possiblement creant un subgrup de resposta ràpida per a qualsevol contingència; ser proactius en la comunicació cap enfora, sempre que sigui oportú; emetre missatges tant interns com externs que siguin consistents; monitorar de prop els impactes en tota la cadena de subministrament, i dur a terme actualitzacions periòdiques als inversors, amb la finalitat, també, d’escoltar les seves inquietuds sobre l’entitat.\nRealisme màgic en el sector financer?\nGabriel García Márquez es va consagrar com a màxim exponent del realisme màgic en la literatura amb la seva obra Cent anys de solitud, perquè va saber representar la realitat de la saga dels Buendía afegint algunes pinzellades de tensió emocional, però sense caure en la idealització. Avui, amb la inversió sembla que passa una cosa així, tal com afirma Businesswire: les empreses han estat afectades per la crisi en més o menys grau i han de ser tan transparents com puguin en comunicar els impactes que la crisi ha tingut en els comptes, en el volum de negoci i en la relació amb clients i proveïdors, i això implica ser realistes en les revisions des del punt de vista financer, fiscal i de gestió que es facin d’aquesta empresa, ja que els possibles inversors són plenament conscients de la realitat.\nPer això, juntament amb aquesta revisió de les xifres clau del negoci, les companyies han de ponderar relatar tots els esforços que s’han dut a terme per contrarestar els efectes nocius i com han funcionat els plans de contingència que s’han desenvolupat. Per fer-ho, han de ser fidels a la realitat i incloure les dosis justes de la tensió emocional esmentada abans per subratllar la flexibilitat de l’estratègia que s’hagi portat a terme. Si es fa aquesta autoavaluació de manera racional, és molt probable que s’extreguin objectius de futur ambiciosos però assolibles (per exemple, millorar les ràtios de solvència, d’endeutament o de liquiditat) i és en aquests objectius on tant els inversors com els directius es podran basar per fixar una valoració econòmica de l’entitat.\nEn paral·lel, és probable que, si més no durant un període inicial, els inversors també exigeixin als venedors garanties per escrit sobre el compliment dels objectius de gestió, la seva assumpció de responsabilitat i la futura posada en marxa dels plans de continuïtat previstos. D’aquesta manera, davant d’una situació de tanta excepcionalitat com l’actual es cobreixen enfront de potencials reclamacions posteriors. En aquest sentit, Ferran Alcàcer afirma que “estem sent encara més exigents en la identificació i la selecció de les companyies que ens poden encaixar, ja que la manca de visibilitat respecte als pròxims mesos i la incertesa ens generen dificultats a l’hora de valorar les companyies”.\nEnfocament cap a la comunicació\nEn aquesta conjuntura, la comunicació en el món corporatiu no tan sols és més necessària que mai, sinó que es converteix, a més, en un element diferencial per informar amb rigor i transparència de l’impacte de la crisi en l’empresa, per saber quina influència tindrà aquesta crisi en l’evolució del negoci i per elevar el posicionament de la companyia com a font d’informació fiable per a la societat i, especialment, per als inversors.\nPer a Pablo Fernández, fundador i soci director de Viewpoint Communication, una empresa especialitzada en comunicació financera i gestió de crisis, “no precipitar-se a l’hora d’informar el mercat és tan important com afrontar amb transparència total qualsevol impacte negatiu en el moment de retre comptes de les previsions davant un nou escenari. L’inversor castiga les sorpreses i, sobretot, vol informació de qualitat, detallada i certa. Perquè una vegada que l’escenari és clar, cal encarar-lo amb fermesa i sense demora. Per això, és crític encertar en la informació que s’ofereix al mercat, la transparència es valora i l’anticipació de qualsevol impacte negatiu, també..., perquè a partir d’aquest moment els analistes i els inversors tenen clar a què s’enfronta la companyia en el nou entorn. Una bona comunicació financera, en resum, que descompti tot allò negatiu, és transparent, genera reputació i facilita als inversors l’accés a qualsevol companyia”.\nD’acord amb McKinsey, hi ha tres àmbits en els quals els inversors fixen prioritàriament el seu interès a l’hora d’analitzar una empresa: els paràmetres que avaluen el seu estat actual en diferents camps (liquiditat, clients, recursos humans, passius…), aquells que quantifiquen l’impacte real que està tenint la crisi (comparant les xifres, per exemple, del final de l’exercici 2019 amb les del tancament d’abril d’enguany) i les prediccions sobre les necessitats a curt i mitjà termini que tindrà l’entitat per complir els objectius del seu pla estratègic.\nEn aquest context, és important que els líders corporatius, tant CEO com CFO, facin un pas endavant en les seves pràctiques de comunicació amb els inversors, tal com apunten des de la consultora Gartner. A més, ofereixen algunes recomanacions per guiar amb èxit aquestes relacions:\nNo afanyar-se a voler contactar amb ells per culpa de la situació excepcional que vivim. Convé esperar el temps que calgui, fins a tenir confiança en els números que es presenten a la comunitat inversora.\nAmb independència de si es tracta d’una societat cotitzada o no, és important fer algun comunicat de premsa per enviar als mitjans de comunicació sobre l’impacte de la crisi a l’entitat. Això ajudarà a transmetre seguretat.\nPot jugar en contra nostra intentar deixar-se endur per l’optimisme i generar massa expectatives amb vista al futur. És temps, en canvi, de garantir que es faran passos congruents i pausats.\nEn aquest sentit, cal evitar qualsevol contingut superflu i cenyir-se a explicar els números actuals i les raons de les decisions que s’hagin pres durant la crisi.\nImmediatament després d’haver fet una comunicació pública, és el moment que un directiu de la companyia, si és possible el CEO, parli amb els analistes i els accionistes per respondre personalment a les preguntes que tinguin.\nPel que fa als inversors, Ferran Alcàcer assenyala que “les organitzacions que han superat més bé aquest període han estat les que han pres decisions i han demostrat més rapidesa d’adaptació” i entre les habilitats dels CEO d’aquestes entitats identifica el lideratge, el convenciment, l’anticipació i el fet d’haver construït un bon equip de confiança.\nRecomanacions dels inversors a les empreses\nSegons una enquesta realitzada per KPMG a diferents inversors durant la crisi, aquests inversors han destacat una sèrie de fites que valoren sobre el comportament de les empreses. Per ordre de preferència, han esmentat:\nCuidar els empleats, els clients i els proveïdors, que a la llarga recordaran l’aposta de l’entitat per ells i generaran una vinculació més gran envers la marca. En el cas particular dels treballadors, garantir la seva seguretat i posar en pràctica protocols per a la seva salut són aspectes clau.\nMantenir, encara que sigui de manera residual, l’R+D està molt valorat, ja que significa compromís, aposta pel talent i estratègia de llarg termini.\nTenir en compte la sostenibilitat en les decisions que es prenguin per afrontar la recessió demostra iniciativa i avantguarda empresarial, ja que els inversors estan convençuts que es poden reduir costos alhora que es beneficia el medi ambient.\nEt pot interessar: Així són les inversions que recompensen les empreses responsables i sostenibles\nGestió dels diners Economia Finançament\nEl consum a les pimes espanyoles augmenta amb el coronavirus\nDes d'abril, el consum en petits establiments ha evolucionat millor que el de les grans superf&\nGairebé 100.000 milions d'euros. Aquesta és la xifra que Exceltur, l'associac\nJosé María Martín Rigueiro, Director de negoci turístic de Banc Sabadell\nEl patrimoni de Jeff Bezos marcava un nou rècord el passat mes d'agost: el fundador d\nForbes per a Ser on siguis


Todoreh: Comunicació de vertígen\nComunicació de vertígen\nDesprés de la nit èpica d'ahir de la remuntada del Barça, i com sempre passa quan es produeix un esdeveniment important, comencem a rebre per WhatsApp, imatges i més imatges modificades o no de persones i dibuixos, que fan referència als fets que s'caben de produir.\nAdmiro la capacitat de reacció de la gent i la creativitat que demostren en ingeniar-se tot el que es produeix alterant fotografies i filmacions, algunes trameses potser no tant encertades com d'altres, però al cap i a la fi, de espontaneïtat col·lectiva, si bé, crec que algunes coses ja debien estar preparades per l'esdeveniment.\nRecordo haver rebut, un cor bategant de color blaugrana, una fotografia d'un jugador del Real Madrid amb ulls extraviats preguntant-se "lo veo i no lo creo", una Verge de Montserrat vestida de blaugrana, un escut del Barça avançant per l'autopista superant a tots els cotxes, una mà amb sis dits, etc. etc. i així anar omplin la xarxa.\nSempre em sorpren l'imaginari popular, fins i tot, quan no teníem la facilitat de la comunicació ràpida via mòbil d'ara, quan qualsevol succés es transformava en acudits que arribaven boca-orella d'un lloc a l'altre i també d'una manera força àgil.\nI ja si ens remuntem a èpoques medievals, hi havíen els trovadors que escampàven les històries de poble en poble, i moltes vegades les llegendes les anaven transformant a la seva mida, la qual cosa ens trobem ara que viatjant, els guies ens expliquen llegendes de Sants i Santes que són les mateixes que s'han esdevingut en diferents països.\nAixò ens demostra que tenim necessitat de comunicació, sigui d'una manera o altra. Els humans ens agrada notificar, informar i relacionar-nos, cadascú a la seva manera, i compartir experiències i vivències que cada vegada són més accelerades en l'espai que ens ha tocat viure!\nPublicat per Marta a 20:25\nEtiquetes de comentaris: actualitat, Barça, comunicació\nN’hi ha que estan ben trobats però la majoria fan bastanta vergonya aliena. No em facis massa cas, sóc molt exigent\n10 de març de 2017 a les 12:57\nEt faig cas perquè estic molt d'acord amb tu. He volgut ser cortès en el meu apunt.\n10 de març de 2017 a les 19:52


1975, Tetuan, Marroc\nVa néixer el 1975 a Tetuan (el Marroc), ciutat on viu i treballa. Format en Belles Arts a la seva ciutat natal, des de l’any 2001 ha mostrat les seves instal·lacions a diferents ciutats d’Europa i el Marroc. En els seus projectes, Rahmoun incorpora influències del seu propi univers cultural i dels seus orígens, com també creences i experiències personals. Amb una certa preocupació estètica i formal, de les seves obres emana una recerca d’universalitat i espiritualitat. Si bé les primeres feines es centraven en la instal·lació i el dibuix, amb el temps ha ampliat el seu camp d’interès cap a les noves tecnologies i el llenguatge multimèdia.


Substituts de raïm i consells i suggeriments de cuina\nTècniques de cuina i consells Informació sobre ingredients Tècniques d'Aliments Americans\nRaisin Consells de cuina i consells\nLes panses no són res més que el raïm sec. Però, quina és la seva deliciosa transformació quan el raïm es desprèn de la delícia deliciosa. Aquí hi ha alguns fets sobre panses que els fan encara més especials.\nPanses juga bé amb els altres\nPer a la majoria de les receptes, es poden utilitzar diferents tipus de panses indistintament, excepte quan s'especifiquen. Encara així, podeu substituir-les, però no espereu el sabor de la recepta original.\nAltres fruites seques com les dents picades, les dents picades, les prunes o els nabius secs poden ser substituts per mesurar les panses.\nLa majoria de les panses es beneficien d'estar plagats abans d'usar. Remull les panses en una mica de la recepta líquida o aigua de l'aixeta calenta durant 10 a 15 minuts abans d'usar fins que s'aproximen. Poseu-vos sec abans d'usar-lo si no esteu utilitzant el líquid de remull a la recepta.\nQuan utilitzeu panses en els productes horneados, sacseu les panses amb una mica de farina de recepta ( no farina extra, que pot fer que la massa pesada) mentre es separa amb els dits. Això ajudarà a evitar que s'enfonsin a la part inferior de la paella durant la cocció.\nChop Up Up o No\nSi necessiteu panses picades en una recepta, considereu fer servir groselles secs. Les diminutes panses són de la mateixa mida que les panses estàndard picades i tenen un sabor similar i no requereix tallar.\nEn tallar les panses, escalfeu primer la fulla del ganivet per tallar-ho amb més facilitat a través de la fruita seca. O, congelar les panses abans de tallar en un processador.\nAflojeu-vos un poc\nSi les panses estan enganxades, poseu-les en un colador i esbandida amb aigua calenta, separant-se suaument amb els dits.\nLes panses endurides es poden ressuscitar i separar-les col·locant-les en un bol amb una mica d'aigua tèbia i microones a HIGH per 10 a 15 segons.\nMantingueu un pot de panses empacat en el rom , el brandi o el licor per afegir una profunditat addicional als productes horneados i no mantenir-los endurits.\nCreu-t'ho o no\nLes panses tenen tant de ferro en pes com els fesols secs cuits o la carn mòlta .\nSegons el científic alimentari Shirley Corriher, els pastissers que elaboren pa sense conservants a vegades utilitzen el concentrat de suc de raïm i la polpa de raïm per estendre la seva vida útil perquè inhibeixen el motlle.\nLes panses són saboroses en tot tipus de dolços, per descomptat, però també es casen molt bé amb col , verdures de fulla verda fosca com espinacs, patates suïsses , kebabs i bròquils, cuscús , rom, licors de taronja i molt més.\nAneu amb compte amb les panses tractats amb sulfits\nSi sou al·lèrgic als sulfits, assegureu-vos de llegir l'etiqueta del paquet de panses. En general, només les panses daurades es tracten amb sulfits. Eviteu això a tota costa.\n1 lliura de panses sense llavors = prop de 3 tasses\n1 lliura de panses de llavors = aproximadament 2 1/2 tasses\nMés sobre les panses\nSelecció i emmagatzematge de raïm\nQuè són les panses? Raisin History\nCuinar amb mescles de sal i receptes\nCom cuinar els bótes d'arç de la forquilla\nConsells útils sobre mesurar i cuinar amb figues\n10 formes d'utilitzar Chutney\nCocció amb Sweet'N Low Sugar Substitute\nQuè és una mostassa?\nPollastre baix de greix Satay amb salsa de cacauet Recepta\nSense farina de arròs al forn sense gluten Recepta de postres amb crema de taronja\nEscorça de pèsol fòssil\nCrema de xocolata Fudge\nCom congelar les cols de Brussel Two Ways\nReceptes de barra d'avena de cirera\n11 Receptes nadalenques per a postres i tracta\nEnsaladera vegana sense ou\nCuina lenta. Pits de pollastre d'estil mexicà\nEl menjar coreà a Kuala Lumpur, Malàisia\nRecepta Mirchi Ka Pakoda


«Mentir amb una finalitat concreta és un art» - Diari de Girona\nRoser Caminals | ESCRIPTORA\nGirona | 16·09·21 | 06:30 | Actualitzat a les 10:46\n«Mentir amb una finalitat concreta és un art» Marc Martí\nA «Garbo parla» (Premi BBVA Sant Joan), Roser Caminals, escriptora catalana establerta des de fa anys als Estats Units, novel·la la vida de Josep Pujol, Garbo, considerat per molts el millor espia de la història\nQuè la va dur a interessar-se per aquell homenet?\nÉs un pot petit, però molt concentrat. El coneixia superficialment, com la majoria de gent. Fent recerca sobre la Segona Guerra Mundial, per a la meva anterior novel·la, vaig ensopegar moltes vegades amb el seu nom.\nÉs a dir, que per ser espia no cal ser guapo i ben plantat?\nMillor no ser guapo i ben plantat, perquè la qualitat més preuada en un espia és passar desapercebut. En Joan Pujol Garcia, amb aquest nom i amb el seu físic, era perfecte.\nPer a aquesta feina és millor ser valent o tenir cara dura?\nTotes dues coses estan relacionades. Ell no era un home físicament valent, si de cas tenia valor psicològic, per manipular l’enemic i fer-li creure el que ell volia.\nActuava per conviccions o per interessos?\nEssencialment per conviccions, no hi ha cap prova que ho fes per interessos monetaris, fins i tot a vegades va menystenir els diners. Però sí que actuava per motivacions personals, era un home neguitós i no li anava bé això de cenyir-se a un guió. De fet, excepte en l’espionatge, va fracassar en tot. I actuava també per complaure el pare, pòstumament.\nEl contrari de matar el pare.\nVa morir que ell era molt jove, i sempre va ser una figura molt propera. Se sentia culpable de fracassar en tot, i va creure que l’espionatge era una cosa digna, una forma de satisfer finalment el pare, encara que fos pòstumament.\nTot un seguit de raons per fer-se espia, sens dubte.\nTambé tenia la seva part d’idealisme, era un romàntic. I així mateix, cal reconèixer que es va fer espia una mica per avorriment, per fugir de la rutina.\nA la història de Catalunya tenim per tant dos Pujol importants. En Joan i en Jordi. Amb quin es queda?\nAmb Joan Pujol.\nDe cara dura en tenen tots dos.\nSí, i en Jordi Pujol també va saber convèncer la gent com li convenia.\nMentir és un art?\nMentir amb una finalitat concreta és un art. Ell, més que mentir, fabulava, mentia de forma adequada al seu públic.\nAra parla de Joan Pujol o de Jordi Pujol?\n(Riu) De Joan Pujol. D’en Jordi Pujol no en sé prou per aventurar-me.\nEls escriptors també menteixen?\nEls escriptors mentim per dir la veritat... si tenim orgull professional.\nSe n’hauria fiat, de Garbo?\nSegurament, perquè inspirava confiança. Ara bé, sabent el que sé d’ell, no em creuria res del que em pogués explicar.\nSense Garbo hauria sigut diferent la història d’Europa?\nEl desenllaç de la guerra hauria sigut molt diferent, hauria mort molta més gent si ell no hagués enganyat els alemanys sobre el desembarcament de Normandia fent-los creure que seria a Calais.\nNo hauria de ser més reconegut?\nSens dubte, però, primer, els espies estan condemnats a viure en l’anonimat. I, segon, els catalans no sempre sabem tractar com mereixen les nostres figures històriques.\nLi hauria agradat que escrivissin un llibre sobre ell?\nCrec que sí, una mica de vanitat la tenia.


incendi, Ribera d'Ebre, foc, animals morts, granja\nPla general d'una de les zones cremades entre els termes municipals de Vinebre i la Palma d'Ebre en l'incendi de la Ribera d'Ebre. Imatge del 27 de juny del 2019 (Horitzontal).\nincendi, columna, afectació, la Torre de l'Espanyol, perímetre, fum, foc\nPla general d'un helicòpter atacant un dels flancs de l'incendi de la Torre de l'Espanyol.\nEl conseller Buch diu que el confinament de Bovera entra dins «les hipòtesis» de l’operatiu i que s’ha fet per seguretat\nActualitzada 27/06/2019 a les 20:46\nEl conseller d’Interior, Miquel Buch, ha afirmat que s’està complint l’objectiu de l’estratègia dels Bombers al flanc dret de l’incendi de la Ribera d’Ebre. Segons ha explicat en una compareixença de premsa, en la part sud del foc -que és on s’havien centrat els esforços al migdia- els treballs «comencen a anar bé». Per contra, ara els efectius es dediquen a atacar el sector nord d’aquest flanc perquè hi ha sectors que podrien créixer.\nPrecisament aquest és un dels motius que han portat a ordenar el confinament dels habitants de Bovera (Garrigues). Segons Buch, la mesura s’ha pres per motius de seguretat i forma part «d’una de les hipòtesis» d’actuació marcades pels responsables de l’operatiu.\nPel que fa a la superfície cremada, el titular d’Interior ha insistit que la xifra provisional és d’unes 6.500 hectàrees, tot i que hi ha «clapes verdes» dins el perímetre que s’han pogut salvar de les flames.\n580 efectius treballen al foc de la Ribera d'Ebre. Aquest matí s'han registrat revifades per culpa del vent, tot i que no bufa com dimecres. Els Bombers destinen a les tasques d'extinció 90 dotacions (45 vehicles aigua i 45 dotacions lleugeres) i 9 mitjans aeris (un helicòpter de comandament, 4 bombarders i 4 avions de vigilància i atac). També hi ha dos hidroavions del Ministeri d'Agricultura. Als 350 bombers se sumen els 230 efectius humans de la Unitat Militat d'Emergències, 65 vehicles i un helicòpter. El cap d'intervenció dels Bombers, Antonio Ramos, ha xifrat la superfície cremada en 5.500 hectàrees.\nProtecció Civil ha activat la fase d'emergència del pla especial d'emergències per incendis forestals de Catalunya (Infocat). Dos tècnics estan al centre de comandament, ubicat a Vinebre, per donar suport a la coordinació de l’emergència i a les autoritats locals, així com també per coordinar l’atenció a les persones evacuades. A Flix n'hi ha 42; a Palma d'Ebre són 4; a Bovera n'hi ha 4 més, i a la Torre de l'Espanyol, 9. Protecció Civil, però, ha parlat de 57 evacuats.\nComenta el contingut : Els Bombers comencen a controlar la part sud del flanc dret de l'incendi de la Ribera d'Ebre i ataquen el sector nord


ICV-EUiA revalida els seus resultats i manté els 11 regidors | Iniciativa per Catalunya Verds\nLa coalició que lidera Lluís Tejedor aconsegueix 700 paperetes més que l'any 2011 i guanya les eleccions amb un 35,59% dels vots.\nA la nit electoral del 24-M s'ha aconseguit un fet històric. Amb un resultat de 9.379 vots, més de 700 respecte el 2011, es consolida el projecte polític d'Iniciativa per Catalunya Verds – Esquerra Unida i Alternativa, un projecte que va a contracorrent dels valors dominants a la política actual. Aquest resultat electoral, que ens revalida com a primera força política al Prat, ens fa guanyar credibilitat i confiança.\nLa gent de la coalició manifestem una gran satisfacció i orgull de la feina feta per tots, perquè "això demostra que som una força valorada i respectada a tot El Prat, entenem la diversitat del Prat, i trobem l'equilibri entre tots els districtes per seguir avançant en el nostre projecte d'inclusió. El nostre interès és l'interès general", ha afirmat Tejedor.\nValorem molt positivament l'augment de la participació. És un fet rellevant que, ciutadans que no se sentien interpel·lats en la política, ara han votat perquè volen influir. És una dada democràtica que enforteix el resultat i li dóna més valor.\nDes de la coalició d’ICV-EUiA volem agrair la confiança dipositada en la nostra formació política, que garanteix la continuïtat d‘un projecte polític fonamentat en els valors del municipalisme d’esquerres. Ens comprometem a seguir treballant per mantenir la vostra confiança i per un Prat per a tothom.


Baix Llobregat-L'Hospitalet | PIMEC\nLa delegació de PIMEC Baix Llobregat-L'Hospitalet va ser inaugurada el febrer de 2001. L’antiga SEFES, però, precursora de l’actual PIMEC, ja havia nascut al Baix Llobregat ara fa més de 30 anys i per això tenim a la comarca els socis més antics de PIMEC. Ara fa dos anys, es va lliurar una placa commemorativa a les 3 empreses que havien complert els 30 anys amb nosaltres.\nDes d’aquesta delegació es defensen els interessos de les pimes i autònoms en un territori de superfície limitada però amb uns 30 ajuntaments i un pes molt important dins la indústria catalana. La delegació presta especial atenció a qüestions de proximitat rellevants com la mobilitat, els accessos als polígons o les ordenances fiscals municipals. Amb caràcter anual se celebra una cimera d’alcaldes de la comarca, que ha esdevingut un fòrum de debat cabdal al territori.\nPresident PIMEC Baix Llobregat-L'Hospitalet\nDefensor del soci de Baix Llobregat - L'Hospitalet\nGuillermo Muñoz, soci fundador i administrador de l'empresa Gram Arquitectura i Consultoria Urbana.\nEl Defensor del Soci és la figura que representa les necessitats i problemàtiques dels socis de PIMEC Baix Llobregat - L'Hospitalet. Per això, és l’encarregat de transmetre els seus dubtes i propostes als diferents departaments de la patronal.\nC/ del Pla 166, 1a planta despatx D-04\nTelèfon: 93 632 73 73\nCorreu electrònic: pimec.bllobregat@pimec.org\nEl Consell de Comerç del Baix Llobregat i L’Hospitalet es reuneix amb el director general de Comerç\nCañete a les pimes del Baix Llobregat: “Sou un dels motors de la nostra economia; la vostra activitat ens permetrà reactivar-nos”\nPIMEC Baix Llobregat – L’Hospitalet apropa a les empreses del territori les novetats de la reforma laboral\nPIMEC Baix Llobregat i l’Ajuntament de Sant Andreu de la Barca treballen per impulsar la competitivitat de les pimes\nSubvencions Ocupa'm destinades a la contractació de l'Ajuntament de Cornellà de Llobregat\nTancament postpandèmia de "L'Acord de Reconstrucció ARA MÉS QUE MAI". El Prat de Llobregat\nRep fins a 8.000 € de subvenció per la contractació de personal a l’Àrea Metropolitana de Barcelona\nDigitalitza el teu negoci: suport a la Digitalització Comercial de l'ajuntament d'Esplugues de Llobregat