Diari del 29 de maig de 2014\n0 9 1 2 0 0 11\nDimarts, 1 De juliol Del 2014 Núm. 2.590 / aNy 11\nReducció dels compromisos\ndel Govern amb el nou plaEl nou pla de jubilacions dels funcionaris reduirà de 1.700 a 280 milions els compromisos de l’executiu\ni el ministre de Finances posa en relleu que amb el nou model “el Govern encara fa un esforç molt important”\nTastet de la cultura xinesa a través de\nla música i una mostra de fotografies\nEl projecte d’Andorra\nTelecom pretén ser\nun “pulmó tecnològic”\nSabors i Aromes creu\nque l’ampliació de\ncapital no caldrà\nEls privats proposaran\nels equipaments del\nl’FC Santa Coloma\ndavant del Banants\n2 Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nPreus vàlids del 26 de juny al 2 de juliol. Excepte error tipogràfic o fi d’existències. Oferta destinada al consumidor final.\nlleixiu per a roba\nde color 1,5L\nHem d’emprar ostentació.\nSempre fa ostentació de la seva\nforça i bellesa.\nTot i que hem començat la setmana amb temps as-\nsolellat, a poc a poc la inestabilitat ha d’anar agafant\ncada cop més protagonisme perquè de nou a les ca-\npes altes de l’atmosfera entra aire més fred i desen-\nvolupa les tempestes típiques d’estiu, però en aquest\ncas amb tendència a ser més fortes. Avui, cel més\naviat serè durant el matí però ràpidament augmen-\ntarà la nuvolositat i esperem alguns xàfecs o tempes-\ntes, encara aïllades. Serà demà i dijous quan el temps\nserà més inestable. Les temperatures es mantindran\nsense canvis al migdia i fresques al matí. El vent bu-\nfarà de component oest amb algun cop moderat als\ncims. Que tingueu un BonDia.\n3Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nEl nou pla de jubilacions dels\nfuncionaris que es deriva de la\nllei que el Govern va entrar a trà-\nmit la setmana passada permet\nreduir els compromisos contrets\ndels 1.700 milions calculats en\nels pitjors dels casos fins a 280\nmilions d’euros, que el Govern\nanirà dotant en els propers\nanys. Així ho va dir ahir el mi-\nacompanyat del secretari d’Es-\ntat de la Funció Pública, Joan\nBlasi, durant la presentació del\nqualificada de regulació del pla\nLa reforma permet, segons\nva indicar Cinca, posar fi a “un\nmodel amb data de caducitat\nsegura” i el pas a un nou model\nque pot tenir “molta durabilitat”\ni ser sostenible en el temps, i en\nel qual “el Govern encara fa un\nesforç molt important”, tot això\n“sense malmetre els drets de\nningú”. D’aquesta manera s’ha\npretés articular “una solució\nequilibrada i de compromís amb\nel servei públic i els seus treba-\nlladors”, reconeixent “els drets\nja consolidats (actuals passius)\ni redefinint “les prestacions pels\nserveis passats per tal de fer-les\nEl text permetrà que per pri-\nmeravegadaaAndorra els funci-\nonaris disposin d’un pla de pen-\nsions per complementar la seva\npensió de jubilació fins al 60%\ndel darrer salari, i no del 70%\ncom passava fins ara. En cas de\nno acollir-se al pla, el funcionari\nnomés cobraria la pensió de la\nCASS, que en aquests moments\nse situa al 50% del darrer sou. El\nfinançament del fons, que serà\nadministrat per una entitat ges-\ntora i supervisada pels mateixos\nempleats, es farà de manera\nequitativa entre els partícips i el\nGovern, que aportarà el mateix\nque el treballador i com a màxim\nun 3%. Entre els nous beneficis\ndel fons cal esmentar que en cas\nde mort o invalidesa el benefici-\nari percebrà els drets del fons.\nAixò suposa, segons va ressal-\ntar Cinca, “una diferència subs-\ntancial” amb el model actual. El\ntreballador també podrà aprofi-\ntar-se d’una part del fons abans\nde la jubilació, tot i que tindrà\nen aquest cas una penalització.\nUn altre avantatge respecte a\nla situació d’ara és la flexibilitat\nen el règim de prestacions, ja\nque els diners es podran rebre,\nper exemple, d’un sol cop com\na capital únic, com a renda vita-\nlícia pura o renda vitalícia amb\nun nombre d’anys de cobrament\ngarantits. La cobertura en cas de\nmort és un capital equivalent a\nun any de salari incrementat en\nun 25% per cada fill fins a un\nmàxim de dues anualitats de\nsou, i en cas d’invalidesa és un\ncapital equivalent a dos anys de\nEls treballadors jubilats i pre-\njubilats, així com els funcionaris\nque acreditin un mínim de quin-\nze anys d’antiguitat en el mo-\nment de la jubilació obligatòria,\nencara podran gaudir del model\nen funcionament. En aquest cas\nla pensió que percebran serà la\nsuma de la pensió de la CASS,\nels rendiments del pla de pensi-\nons contret i el reconeixement\ndels drets adquirits, calculats\nsobre la base d’una projecció del\nsalari fins a la data de jubilació.\nCom ja s’havia dit, la nova llei\neliminarà les prejubilacions, tot\ni que es fixa un règim transito-\nri. Es podran jubilar voluntària-\nment els empleats que complei-\nxin algun d’aquests requisits:\nque tinguin 30 o més anys de\nservei o que els quedi menys de\ncinc anys per accedir-hi (60 anys\nper al cos general i ensenya-\nment i 55 anys per a duaners,\nbombers, penitenciaris, policies\ni banders). En aquest cas el tre-\nballador rebrà un 2% addicional,\nque se sumarà al sou per cada\nany que retardi la jubilació.\nEl nou pla reduirà de 1.700 a 280\nmilions els compromisos del Govern\nEl ministre de Finances considera que amb el nou model “el Govern encara fa un esforç molt important”\nComplements de jubilació\nEl ministre Jordi Cinca amb el secretari d’Estat de la Funció Pública, Joan Blasi.\nCinca destaca que\nen cas d’invalidesa o\nde mort el beneficiari\nrebrà l’aportació feta\nel pla, obert\nEl Govern va justificar de\nnou ahir la inclusió dels\nempleats de les escoles\ncongregacionals i de les\nen el pla de pensions.\nes tracta, segons va dir\nFunció Pública, Jordi Cin-\nca, d’una mesura “raona-\nble”. d’aquesta manera,\nsegons va indicar, és un\n“pas endavant” per equi-\nparar en drets aquests\ntreballadors. igual que la\nresta d’empleats de l’ad-\nministració, aquests tre-\nballadors es podran acollir\nvoluntàriament al nou pla\nque es crearà.\nvol que el\nel Govern pretén que el\nprojecte de llei es trami-\nti al Consell pel procedi-\nment d’“urgència” i que\ns’aprovi al més aviat pos-\nsible. això vol dir que els\nconsellers generals hauri-\nen de treballar en el text\ndurant l’estiu i, per tant,\ns’haurien d’habilitar els\nmesos de juliol i agost.\ntot i així, Cinca va explicar\nque no es demana que els\nterminis es redueixin “a la\nmeitat”, sinó que hi haurà\ntemps suficient per analit-\nzar el text, tenint en comp-\nte la seva complexitat.\nla llei que regula el pla de pensions\nde la funció pública preveu que quan\nentri en vigor ja no es puguin fer\nnoves contractacions de funcionaris a\nl’administració. aquest precepte afectarà\nnomés, però, l’administració general,\nsegons l’esperit amb què s’ha redactat\nla llei, mentre que els comuns podran\nactuar com ho considerin convenient.\naixí, d’ara endavant, quan hi hagi noves\ncontractacions es faran com a agents de\nl’administració amb caràcter indefinit i,\nper tant, el nombre de funcionaris anirà\na la baixa gradualment. només podran\nser nous funcionaris, amb la nova llei\naprovada, els membres dels cossos\nespecials de l’administració, així com, per\nexemple, els inspectors i els interventors.\nes pretén d’aquesta manera, segons va\nindicar el ministre de Finances i Funció\nPública, Jordi Cinca, “desencotillar”\nl’administració, fet que ha portat que com\na conseqüència de la crisi econòmica no\ns’hagin fet noves contractacions fins i\ntot per a aquelles vacants que s’havien\nde cobrir amb persones especialitzades,\ncosa que ha provocat “un cert\nestrangulament”.“l’objectiu és tornar a la\nfilosofia d’abans de la llei de l’any 2000”,\nva manifestar Cinca, que també va posar\nèmfasi que la nova regulació que entrarà\nen funcionament “no canviarà l’estatus\na ningú” dels actuals treballadors de\nl’administració. la intenció del Govern és\ntambé que es vagi regularitzant la situació\n“anòmala” dels nombrosos eventuals de\nllarga durada que hi ha a l’administració\nen aquests moments. això es farà a\ntravés de la convocatòria de concursos\nal llarg dels propers anys perquè aquests\ntreballadors puguin passar a convertir-\nse progressivament en contractuals\nels treballadors eventuals s’aniran convertint\nen contractuals indefinits els propers anys\nOPINIÓ4 Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nEl nostre sistema polític organitza l’en-\ncavalcament de les responsabilitats,\nen una complexitat que crea l’opacitat\ni desorientació. Tot plegat alimenta la\nmalfiança en relació amb les instituci-\nons i els polítics.\nPel ciutadà tot plegat constitueix un sis-\ntema: l’absència de responsabilitats ben\ndefinides, una societat estratificada.\nHi ha molta frustració per l’entrada a\nl’ascensor social i són moltes les perso-\nnes que no veuen un futur clar per als\nLa persistent situació de crisi econòmi-\nca i social del país s’ha tornat a posar en\nevidència en les estadístiques públiques\nque comentava en la meva Tribuna de\nla setmana passada. (BonDia del 24 de\njuny del 2014.)\nEl tancament de desenes d’empreses, la\ndisminució de les persones que tenen\nuna feina i el correlatiu augment de la\ndesocupació van començar pel sector de\nla construcció però ja es van estenent\nals sectors del turisme i del comerç.\nHi ha un empobriment del país que està\nafectant especialment els subjectes més\nfebles com són els joves, les dones i els\nmajors de 50 anys. I, com ens recordava\nel darrer informe de Càritas, hi ha un\nfortíssim increment dels casos de fonda\nÉs en aquest context que dimecres\npassat, 25 de juny, se celebraven les\neleccions dels dos representants dels\ntreballadors assalariats al consell d’ad-\nministració de la Caixa Andorrana de\nLa participació ha estat tan i tan bai-\nxa que demana una seriosa reflexió.\nno n’hi ha prou amb dir, com alguns\nvençuts de l’escrutini asseguren, que\nla direcció de la CASS no va promocio-\nnar prou la convocatòria d’eleccions ni\nva difondre suficientment les candida-\nAl nostre entendre cal anar a buscar\nles raons no ja de l’abstenció, que per\nla seva enormitat s’ha transformat en\ndesinterès, sinó de la desconnexió entre\nels treballadors assalariats i els que pre-\nCoincideixo amb l’anàlisi de Gabriel\nFernández a la contraportada del Dia-\nri d’andorra de divendres passat, quan\nassenyalava que n’hi ha que es pensa-\nven que havien connectat amb el poble\nperquè tenen molts amics al Facebook.\nÉs ben evident que alguns confonen les\nxarxes socials amb la realitat. Malaura-\ndament la realitat és diversa i distinta\nde la que desitjarien els assessors 2.0.\nPer connectar amb les aspiracions i les\npreocupacions de la ciutadania no n’hi\nha prou amb encendre la tauleta o el\nportàtil. Cal treballar políticament,\nsense defallir, trepitjant carrer, parlant\namb la gent i escoltant-la.\nEs comença a veure que el fet d’haver-se\nquedat amb les sigles que l’any 2009\nvan representar l’alternativa del Govern\nnou no és pas suficient per poder re-\npresentar ara, des d’un radicalisme mal\npaït, una alternativa als conservadors.\nUna alternativa es basteix des de la cen-\ntralitat i s’ensorra quan es fan planteja-\nments minoritaris. Perquè a la ciutada-\nnia no li preocupa gaire saber qui és més\nsocialdemòcrata, el PS o SDP.\nLa ciutadania d’Andorra està avui pre-\nocupada per la feina, l’estancament de\nl’economia, la precarietat laboral, la sos-\ntenibilitat de l’Estat del benestar i els\nserveis públics. I també per la debilitat\nde la democràcia enfront dels mercats\nHauríem d’estar més atents a aquestes\npreocupacions i no centrar-nos en dis-\nputes que ben poc, per no dir gens, in-\nteressen a les ciutadanes i als ciutadans.\nPer això, al Consell General, mentre al-\nguns es van penjant medalles de l’oposi-\nció més ferma i decidida –diuen sempre\nque no–, els consellers del nostre grup\nparlamentari anem treballant, de ma-\nnera pacient i constant, per moderar les\npolítiques de la majoria i per ajudar els\nque més pateixen per la crisi. Davant la\ninjustícia en el repartiment dels sacri-\nficis que comporta la crisi, a Socialde-\nmocràcia i Progrés ens comprometem\ncada dia amb la ciutadania maltractada\ni contra l’exclusió i els estralls de la des-\nEntre els costos morals de la crisi no\nn’hi ha cap de més insuportable que\nl’augment de les desigualtats.\nAquesta és la feina. Una feina que és\nmés difícil que no pas dir no per princi-\npi. Però estem convençuts que és el que\ncal fer al servei d’Andorra.\nFrustració i malfiança: l’exemple de les eleccions\nEl ministre de Finances i Funció Pública, Jordi\nCinca, i el secretari d’Estat de la Funció Pública,\nJoan Blasi, van presentar ahir les grans línies\nque estipula el projecte de llei que ha de regular\nel pla de jubilacions dels funcionaris. Dos punts\ndestaquen de manera especial; d’una banda que\nels compromisos contrets pel Govern passaran\nd’uns 1.700 milions en què estava calculat en el\npitjor dels casos fins als 280 que l’executiu hau-\nrà d’anar dotant en els pròxims anys. Es tracta\nd’aquesta manera d’una xifra que sembla més\nassumible. De l’altra, cal destacar la voluntat\nd’anar regularitzant la situació dels treballa-\ndors que fa anys que treballen com a eventuals,\nuna mesura que és del tot necessària, ja que en\nalguns dels casos es tracta de persones que fa\nmolts anys que es troben en aquesta situació.\nara caldrà esperar a veure quina és la reacció\nque tindran, davant d’aquest redactat, els di-\nferents sindicats que agrupen els treballadors\nde l’administració pública, perquè en alguns\ncasos ja s’han anat evidenciant les seves postu-\nres contràries a aquesta llei. També cal tenir en\ncompte les modificacions que pot patir a través\nd’esmenes, però cal destacar, malgrat tot, que\nserà un text del qual es podran derivar efectes\npositius, tant per a les arques de l’Estat com per\na la regularització de certes situacions.\nalguns aspectes positius del text\nEl projecte per al nou com-\nplex d’Andorra Telecom,\namb l’edifici de la parapú-\nblica i l’antiga caserna dels\nbombers, vol esdevenir un\npunt d’atracció tecnològic.\nEl Comú de Sant Julià de\nLòria posa en relleu que fa\ndos anys que reclama que\nes faci l’asfaltatge de la car-\nretera del coll de la Gallina\nfins a Fontaneda.\npublicitat 5Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nDe l'1 al 26 de juliol, vine i celebra el nostre cinc.\nMuntem un gran circ amb activitats, espectacles,\nla Gimcana dels 5.000, promocions i repartim 18.000 € en premis.\nT'esperem. Junts farem el cinc!\n6 Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nEl projecte per remodelar l’edi\nfici d’Andorra Telecom de l’avin\nguda Meritxell i enderrocar l’an\ntiga caserna dels bombers, que\nva anunciar el cap de Govern\nen el debat d’orientació política,\nvol esdevenir un “pulmó tecno\nlògic del país” i pretén aglutinar\nal seu voltant diferents activi\ntats relacionades amb aquest\nsector, no només les d’Andorra\nTelecom sinó també un museu\nque giri al voltant de les noves\ntecnologies i fins i tot comerços\nde marques vinculades a la tec\nnologia. Ara es llançarà el con\ncurs d’idees, les obres podrien\ncomençar l’any 2016 i tindrien\nuna durada de dos anys i mig,\nsegons van anunciar ahir el di\nrector general d’Andorra Tele\ncom, Jordi Nadal, i el ministre\nd’Economia i Territori i presi\ndent del consell d’administració\nde la parapública, Jordi Alcobé.\nQuant al cost de l’obra, van des\ntacar que estarà molt lligat al\nprojecte que es presenti.\nAndorra Telecom ha disse\nnyat un projecte previ en què\nha previst una sèrie d’espais\nque haurien d’ocupar els 12.000\nmetres quadrats entre l’actu\nal edifici d’Andorra Telecom i\nl’antiga caserna dels bombers.\nD’aquesta manera, hi ha previst\nun parc empresarial tecnològic,\nun espai museístic i d’exposici\nons, nous espais comercials, les\ninstal·lacions tècniques d’An\ndorra Telecom i els espais per\na la parapública. Així, pel que\nfa al parc empresarial s’ha pen\nsat en un espai d’entre 1.000\ni 2.000 metres quadrats per a\nempreses dedicades a les noves\ntecnologies i ja consolidades, ja\nque les instal·lacions de la Mas\nsana estaran més enfocades als\nemprenedors. La intenció és\nque també hi hagi un espai per a\nreunions i en el qual hi pugui ha\nver cabuda per a 300 persones.\nQuant a l’espai museístic, Nadal\nva detallar que es pensa en un o\ndos museus o espais d’exposició\ni que almenys un estigui dedicat\na les noves tecnologies i sigui\ntambé un pol d’atracció per als\nvisitants. Els espais comercials\nseran de lloguer i tenen la in\ntenció de ser un atractiu per a\nmarques vinculades a les noves\ntecnologies i que encara no si\nguin presents al país. D’aquesta\nmanera, el ministre d’Economia\nva posar en relleu que es tracta\nd’atreure activitat comercial que\nactualment no sigui al país, un\nobjectiu que s’emmarca també\nen el projecte de smart country.\nTambé hi haurà un espai per a\nl’agència comercial d’Andorra\nTelecom i per a totes les perso\nnes que actualment treballen a\nl’edifici. És possible que aquesta\nagència comercial es desplaci i\nja no ocupi l’espai principal de\nl’avinguda Meritxell, que estarà\ndestinat als nous comerços. A\nl’últim, també s’ha pensat en un\nUn dels requisits que s’exigi\nran als professionals que es pre\nsentin al concurs és que tinguin\nexperiència, ja que l’obra tindrà\nuna part especialment com\nplexa perquè la part central de\nl’edifici d’Andorra Telecom no\nes pot tocar perquè és on hi ha\nles instal·lacions tècniques. Per\naixò, és possible que els arqui\ntectes que vulguin optar al con\ncurs ho hagin de fer en aliança\namb socis estrangers. Aquesta\nsetmana està previst que el pro\njecte es presenti al Col·legi d’Ar\nquitectes i també a la Cambra de\nTant Nadal com Alcobé van\ninsistir que es tracta d’un pro\njecte que vol revalorar els edifi\ncis actuals, contribuir a la dina\nmització comercial de la zona,\nespecialment com a porta d’en\ntrada a l’avinguda Riberaygua,\ni a l’últim, va remarcar que es\ntracta d’un “projecte de país”.\nEl projecte d’Andorra Telecom pretén\nesdevenir un “pulmó tecnològic”\nLes obres podrien començar el 2016 i s’allargarien dos anys i mig, i l’espai ocuparà 12.000 metres quadrats\nRemodelació de l’edifici i ampliació cap a la caserna dels bombers\nEl cos de policia va detenir al\nllarg de la setmana passada\nquatre persones. Una d’aques\ntes detencions va ser per de\nlicte contra el patrimoni, una\naltra contra la seguretat del\ntrànsit i dues més per agressi\nons. Així, cal destacar, dissab\nte, l’arrest d’un home de naci\nonalitat andorrana i 38 anys,\ndelicte d’apropiació indeguda.\nSegons informa la policia, l’ho\nme volia vendre un vehicle que\nli havien deixat, segons consta\nen la denúncia del legítim pro\nEl mateix dissabte, un home\nandorrà de 38 anys i una dona\nespanyola no resident de 33\nanys van ser arrestats com a\npresumptes autors d’agressi\nons en l’àmbit domèstic, per\nuns fets ocorreguts al seu do\nmicili, situat a la parròquia de\nI també dissabte, els agents\nde la policia van detenir un\njove de nacionalitat andorrana\nde 20 anys, que va donar un\nresultat positiu d’1,47 grams\nd’alcohol per litre de sang en\nel control d’alcoholèmia. Els\nagents havien estat requerits\nen aquest cas per un accident\nper apropiació indeguda\nUn total de 35 joves comen\nçaran avui les estades d’estiu\na Crèdit Andorrà, una inicia\ntiva de caràcter formatiu que\nel banc impulsa des de l’any\n1978. Segons informa a tra\nvés d’un comunicat l’entitat,\nels joves tenen l’oportunitat,\nd’aquesta manera, de treba\nllar durant els mesos de juliol\ni agost en diferents oficines i\ndepartaments de l’entitat fi\nL’any 1978 Crèdit Andorrà\nva iniciar aquest programa\namb quatre joves i, des de lla\nvors, cada estiu acull estudi\nants de diferents disciplines\namb l’objectiu de donarlos\nl’opció de poder desenvolupar\nels seus coneixements i d’ad\nquirir experiència, fonamen\ntal a l’hora d’incorporarse\ndefinitivament al mercat\nlaboral. Des dels inicis, han\nestat més de 1.000 les places\nque s’han ofert en el marc\nEl director de la divisió de\nServeis Corporatius de Crèdit\nAndorrà, Ramon Lladós, ex\nposa que les estades “són una\nexperiència enriquidora” tant\nper als estudiants com per a\nl’entitat, ja que pot detectar\n“talent per al futur”.\nUn total de 35 joves fan\nestades a Crèdit Andorrà\nAlcobé i Nadal van presentar ahir el projecte que es vol tirar endavant.\nLa variació interanual esti\nmada de l’IPC per al juny és\ndel 0,1%, segons el càlcul de\nl’indicador avançat. Aquest\nindicador, segons Estadísti\nca, representa un càlcul previ\nde l’IPC que, en cas de con\nfirmarse, suposaria l’aug\nment d’una dècima respecte\nde l’índex registrat al maig\n(0%). Suposa un càlcul pre\nvi de l’IPC amb el 96% dels\npreus entrats i per a les sèries\nencara no enquestades s’uti\nlitza el preu del mes anterior.\ndel juny situa\nla inflació en\nel 0,1 per cent\nHi haurà espais\nmuseístics i un\nANDORRA 7Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nAV. CONSELL DE LA TERRA,12\n(darrera antic monsa)\nTEL. 726 588\nAndorra confia a atreure en un\nfutur proper un bon nombre de\nturistes procedents de la Xina.\nAixí ho va manifestar ahir el\nministre d’Afers Exteriors, Gil-\nbert Saboya, després de la reu-\nnió que va mantenir amb l’am-\nbaixador de la Xina a Espanya\ni Andorra, Zhu Bangzao, que\nes va desplaçar a Andorra amb\nmotiu de la commemoració dels\n20 anys de relacions diplomà-\ntiques entre tots dos països.\nDurant tots aquests anys s’ha\nobtingut un bon balanç pel que\nfa a la cooperació multilateral\nentre els dos països, és a dir,\nen organismes internacionals,\ni ara és l’hora d’incrementar la\ncooperació bilateral, segons va\nindicar el ministre després de la\nDe moment ja s’han esta-\nblert contactes amb alguns\noperadors turístics xinesos,\ndesprés del viatge que una dele-\ngació andorrana va fer a la Xina\nel passat mes de maig. L’objec-\ntiu, segons va indicar Saboya,\nés començar a captar el turis-\nta xinès, de la mateixa manera\nque es va fer al seu dia amb el\nrus. “Cal fer una planificació,\ncrear mecanismes de presència\nen esdeveniments, i tot això re-\nquereix mitjans humans i finan-\ncers”, va afirmar el ministre. “És\nun mercat en què s’ha de ser\npresent i en el qual cal esmerçar\nrecursos, tot i que els fruits es\ncomençaran a recollir quan s’hi\nhagi treballat durant tota una\nlegislatura”, va afegir Saboya. El\npotencial del turisme xinès és\nmolt elevat, tenint en compte\nque actualment hi ha uns 100\nmilions de xinesos que viatgen\ncada any fora del seu país, i es\npreveu que aquesta quantitat es\ntripliqui o quadrupliqui d’aquí\na l’any 2020, tal com posar de\nmanifest Bangzao. Actualment\nes calcula que només visiten\nAndorra al voltant de 2.000 o\n3.000 persones procedents de\nla Xina. L’objectiu és que An-\ndorra sigui un punt a visitar en\nl’itinerari dels viatges a França i\nEl compromís de tots dos\npaïsos és incrementar també\nla cooperació empresarial, tot i\nque segons Saboya la perspec-\ntiva en aquest àmbit “ha de ser\nmés a llarg termini”. Bangzao va\ndestacar que les relacions de la\nXina i Andorra són “fortes i es-\ntables”, tot i que la voluntat de\ntotes dues parts és anar “encara\nmés lluny en tots els dominis”.\nEl Govern treballarà per captar\ncada vegada més turistes xinesos\nAndorra i la Xina destaquen el potencial de la cooperació bilateral existent en aquest àmbit\nGilbert Saboya durant la reunió amb Zhu Bangzao a l’edifici administratiu.\nEls Verds d’Andorra lamen-\nten la poca participació que\nhi ha hagut en les eleccions\nper al consell d’administra-\nció de la CASS. La formació\nassenyala en una nota que\ncreu que la baixa participació\nno ha de ser motiu “per dei-\nxar de treballar amb dignitat,\nil·lusió i coratge” a l’hora de\ndefensar propostes, idees i\ninteressos dels tres col·lectius\nrepresentats al si del consell\nd’administració. Els Verds re-\ncorden que cal tenir present\nque l’opacitat de què molts\ncops s’acusa la CASS “no és\nsinó el reflex de l’actitud que\nhagin tingut les persones\nque, al seu moment, han for-\nmat part del consell d’admi-\nnistració, ja que la institució\nper se no és res més que l’eina\nde gestió, mentre que l’apro-\nximació d’aquesta recau sem-\npre en el capital humà dels\nANDORRA8 Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nLES NOSTRES OFERTES DEL 23 JUNY AL 6 DE JULIOL DEL 2014\n13,95 € KG\n7,99 € 3 SAFATES\n6,70 € KG\n8,65 € KG\n15,90 € SAFATA\n5,55 € KG\nCOSTELLA DE PORC TACOS\nBISTEC DE BOU X 300 GR (OFERTA 3X2)\nESCALOPA DE POLLASTRE ARREBOSSADA\nLLIBRETS DE PORC PERNIL-FORMATGE\nCANELONS CASOLANS X18 AMB BEIXAMEL\nPIT DE POLLASTRE OFERTA VÀLIDA de dimecres a divendres\n500 GR. CUIXETES DE POLLASTRE\n500 GR. NUGGETS\n500 GR. HAMBURGUESES PORC-\nVEDELLA (4 UNIT)\n500 GR. LLOM ADOBAT\n500 GR. CROQUETES DE BACALLÀ\n500 GR. BISTEC DE VEDELLA EXTRA\n1 SAFATA DE LASANYA DE CARN DE 500 GR.\n1 SAFATA DE FRICANDÓ DE VEDELLA\nAMB BOLETS DE 500 GR\nEl secretari d’Estat d’Esports,\nJordi Cerqueda, va entregar\nahir a Càritas un xec amb la re-\ncaptació de la cinquena cursa\npopular Illa Carlemany, orga-\nnitzada en benefici de l’entitat\ni que va permetre reunir 5.400\neuros. Es tracta de la col·lecta\nmés important des que es va\ncrear l’esdeveniment. El fet és\nque aquest any s’han venut un\n42% més de samarretes que\nl’anterior, una mostra de la ge-\nnerositat que existeix al Prin-\ncipat, van indicar tant el pre-\nsident de l’ONG, Agustí Font,\nAquest import es destina-\nrà al banc d’aliments, que avui\natén unes trenta famílies, entre\nles quals es troben persones\nque viuen soles i famílies mo-\nnoparentals o nuclears.\nLa cursa va tenir lloc amb\nmotiu del dia de l’Esport per a\ntothom el passat 25 de maig. És\norganitzada pel Govern i comp-\nta amb el patrocini del centre\ncomercial Illa Carlemany.\nPer altra banda, Font va\nanunciar que al setembre com a\nmolt tard Càritas preveu obrir\nla botiga de roba de segona mà,\nque estarà ubicada en un espai\ndel local del banc d’aliments,\nal carrer de l’Alzinaret. L’orga-\nnització rep unes vint tones de\nroba a l’any, que fins ara es des-\ntinaven al rober. Les peces es\ndistribuïen entre les persones\nque en necessitaven però ara es\nvol fer un pas més enllà i poder\nvendre els articles més selec-\ncionats a un preu mòdic. Font\nva destacar que sobretot s’hi\npodrà trobar roba per a infants\nperò també per a gent gran. Els\nbeneficis que s’obtinguin de la\nvenda d’aquests articles es des-\ntinaran als programes que té en\nCàritas rep 5.400 euros de la\n5a cursa popular Illa Carlemany\nL’entitat preveu obrir la botiga de segona mà al setembre com a molt tard\nJordi Cerqueda i Andreu Invernón van entregar el xec a Agustí Font.\nEl Govern ha aprovat les\nandorranes per dur a ter-\nme diferents projectes de\ncooperació, en el marc de la\nconvocatòria pública realit-\nzada el passat 5 de març i el\nPla rector de la cooperació al\ndesenvolupament, segons va\nanunciar ahir l’executiu en\nAixí, en aquesta ocasió\ns’han subvencionat sis pro-\njectes, per un import total de\n185.248 euros, i, com va re-\ncordar l’executiu, els imports\nde les subvencions no podien\nexcedir la subvenció màxima\nfixada en 40.000 euros i com\na màxim el 70% del projecte.\nInfants del Món ha rebut\nuna subvenció de 9.257 eu-\nros per a la construcció d’un\nedifici de dues aules a la co-\nmuna de Rohal (Cambodja).\nCooperand amb Llatinoa-\nmerica podrà disposar de\n39.558 euros per a un pro-\njecte d’educació digital PDB\na Santa Cruz (Bolívia). Per\nla seva banda, Mans Unides\nrebrà 26.259 euros per a la\nconstrucció d’un centre d’as-\nsistència primària al Senegal\ni el Comitè d’Andorra per\nl’Unicef disposarà de 40.000\neuros per a la millora de l’es-\ntatus social de les poblacions\nautòctones a Lekoumou (Re-\npública del Congo).\nParal·lelament, la Funda-\nció Ibo Africa rebrà una sub-\nvenció de 40.000 euros per a\nun projecte de formació pro-\nfessional i pluridisciplinària\nde la població vulnerable del\ndistricte d’Ibo en l’àmbit del\nturisme sostenible i respon-\nsable i l’emprenedoria (Mo-\nçambic). I finalment, Aigua\nde Coco disposarà de 30.173\neuros per a un projecte de\ndesenvolupament rural sos-\ntenible de la comunitat de\nBelalanda, en la fase 3 (Ma-\nEl Govern atorga 185.000\neuros a entitats per a\nANDORRA 9Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nCrèdit Andorrà us convida\na la conferència\nA càrrec de Joan Roca,\ncopropietari i cuiner\n1 de juliol de 2014 · 18 hores\n3a planta · Av. Meritxell, 80\nUs demanem que confirmeu la vostra\nassistència abans del 27 de juny\nal telèfon 88 88 88.\nTot i que properament es plante-\njarà als socis de Sabors i Aromes\nsi es vol dur a terme l’ampliació\nde capital, sembla que finalment\nno serà necessària. Això serà\npossible gràcies a tres motius: la\nreducció del pla d’inversions, les\najudes del Govern i el no cobra-\nment d’una part de la collita per\npart dels socis.\nQuant al primer aspecte, Al-\nbert Casal, membre de la junta\nde la companyia agrícola, va\nexplicar que s’ha canviat el pla\nd’inversions inicial per un de\nmés modest. Així, s’ha fet un\nesforç per reduir la despesa i\ns’han ajornat actuacions per a\nmés endavant. Al mateix temps\ns’ha sol·licitat un ajut del pro-\ngrama que el Govern preveu per\nal sector. D’aquí se n’espera ob-\ntenir uns 40.000 euros, que per-\nmetrien cobrir les necessitats\ndurant dos anys, si no es fa cap\ninversió. Això sempre que els so-\ncis renunciïn a cobrar una part\nde la producció. I aquest darrer\naspecte és el que es proposarà\nals agricultors en la propera as-\nsemblea. Amb aquest mètode,\nels productors tindran una part\nde la collita en deute i quan la\ncompanyia assoleixi el compte\nd’explotació positiu podran re-\ncuperar els diners.\nD’aquesta manera, va indicar\nCasal, s’assegura que cap soci\nquedi despenjat del projecte i\nque tothom hi participi de la\nmateixa forma, mantenint el\nmateix nombre d’accions que a\nl’inici. “Sempre som a temps de\nfer una ampliació de capital”, va\nassenyalar el membre de la junta\nDe cara al futur, la societat\nagrícola està treballant per créi-\nxer en vendes i per tant en fac-\nturació. Aquests passos es volen\nfer amb calma, consolidant po-\nsicions abans d’incorporar nous\nproductes o augmentar-ne la\nquantitat. Per aquest any, amb\nla collita de patata (se n’han\nplantat entre 50.000 i 70.000\nquilos) i les hortalisses es calcu-\nla que es podria multiplicar per\ndeu la facturació de l’any passat.\nCasal va indicar que la viabili-\ntat de la companyia podria estar\ngarantida d’aquí uns dos o tres\nanys sempre que creixi la factu-\nració i es mantingui la despesa.\nAquest increment de la factura-\nció serà possible també gràcies\na la diversificació hortícola i, en\nun pas següent, a la producció\nindustrial o semiindustrial. Això\npermetria, per exemple, que els\ncarbassons que no facin la mida\nidònia per ser comercialitzats es\npoguessin destinar a l’elaboració\nde crema. Casal va afirmar, però,\nque abans d’impulsar aquesta\niniciativa cal realitzar un estudi\nper veure’n la viabilitat.\nLa previsió és que els produc-\ntes obtinguts de la collita d’hor-\ntalisses es trobin a les botigues\nen uns quinze dies.\nSabors i Aromes creu que no serà\nnecessària l’ampliació de capital\nHo permetrà la reducció de les inversions, les ajudes i el no cobrament dels socis\nEl membre de la junta de la companyia agrícola Albert Casal.\nEl Comú de la Massana va donar\nahir el tret de sortida a les acti-\nvitats d’estiu amb l’inici de les\nSetmanes temàtiques de teatre\nmusical i els esports d’estiu, i ho\nva fer amb un rècord de partici-\npació. I és que fins a 160 infants\ns’han inscrit a les activitats, la\nxifra més alta mai registrada ja\nque la mitjana se situava a l’en-\ntorn dels 120 infants.\nDavant l’èxit de l’any passat,\nla corporació repeteix i amplia\naquest any les Setmanes temà-\ntiques. Així, i al marge de la del\nteatre musical, ja en marxa i que\nacabarà amb un espectacle de\nfi de curs basat en la pel·lícula\nTeen beach movie, es dedicarà\nuna setmana als esports aquà-\ntics (del 21 al 25 de juliol), una a\nles arts marcials (del 28 de juliol\na l’1 d’agost) i una al BMX (del\n14 al 18 de juliol) per als apassi-\nonats de la bicicleta.\nA banda de l’ampliació de les\nSetmanes temàtiques, l’altre\ngran canvi són els campaments\ni les rutes, que es realitzen en\nlloc de les colònies. Els campa-\nments estan adreçats als més\npetits (de 8 a 11 anys) i estaran\nen un lloc fix, als cortals de Sis-\npony, i des d’allà aniran realit-\nzant excursions. Els més grans\n(de 12 a 15 anys) passaran tota\nla setmana en ruta, d’un refugi\na un altre, acompanyats d’un\nguia titulat, a més dels moni-\ntors del Comú.\nRècord de participació en\nl’inici de les activitats d’estiu\nEl 95,1% dels abonats a inter-\nnet utilitzen la fibra òptica, se-\nahir per Estadística. Els abo-\nnaments per servei durant el\nmaig es van situar en 47.523\nabonats a la telefonia fixa,\n64.335 a la telefonia mòbil i\n27.735 abonats a internet de\nbanda ampla. Aquestes dades\nsuposen una disminució del\n0,5% respecte al mateix perío-\nde de l’any anterior en telefo-\nnia fixa i de l’1,7% en telefonia\nmòbil. Quant a abonats a in-\nternet de banda ampla, es re-\ngistra un increment del 3,8%.\nEl 95,1% dels\nANDORRA10 Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nVine a gaudir dels nostre\ndonar llum verda al projecte del\ntelefèric del pic de Carroi amb el\nsuport dels consellers de la majo-\nria i l’oposició. En la sessió cele-\nbrada ahir es va aprovar el conve-\nni de col·laboració amb el Govern\ni el Comú de la Massana per a la\nconcessió administrativa del\nginy i també es va acordar convo-\ncar un concurs nacional per bus-\ncar assessorament tecnicoeconò-\nmic per a la redacció del plec de\nbases per a la licitació d’aquesta\nconcessió. El cònsol menor, Jordi\nMinguillón, va explicar que seran\nels inversors privats els que, dins\ndel compliment de les normes\nmés estrictes, indicaran quins\nserveis es poden fer a la part su-\nperior perquè sigui viable econò-\nSerà per aquest motiu que la\ncorporació no definirà els equi-\npaments que han d’acompanyar\nla infraestructura (com poden\nser un restaurant o una àrea d’ac-\ntivitats), tot i que “el que es faci\nallà dalt ha de ser una cosa que\ncompleixi totes les normatives i\nque sigui visualment i ecològica-\nment acceptable”. Per això va afe-\ngir que “vigilarem que no s’hi faci\ncap bestiesa”. A més, va defensar\nque el transport per cable és el\nmitjà de transport més ecològic.\nTambé seran els inversors els\nque hauran de plantejar els dife-\nrents punts de sortida del giny.\nEn aquest cas prevaldrà el que\ntingui menys sobrevol i que sigui\nmés assumible. El primer pas per\nfer realitat aquest antic projecte\nés la contractació d’una enginye-\nria per a la realització del plec de\nbases, que es preveu per a aquest\nestiu i a la qual es destinaran\n30.000 euros. Minguillón va in-\ndicar que hi ha altres privats in-\nteressats a part de Doppelmayr,\nque poden ser grups inversors o\nTots els grups de la minoria\nvan donar suport al projecte. De\nfet, tots ells van recordar que és\ngrama electoral i que pot ser un\nrevulsiu per a la parròquia i per\nller del grup mixt, Josep Vila, va\nexpressar el seu suport sempre\nque no representi una despesa\nper a l’administració. Tot i així va\nalertar que “cal ser vigilants amb\nel que es fa a dalt” des del punt\nde vista mediambiental, al ma-\nteix temps que va afegir que “per-\nquè tingui èxit cal donar alguna\natracció més” ja que no és sufici-\nent un restaurant i un mirador a\nmés de l’accés a les pistes de Pal\nen una segona fase.\nPer la seva banda, la consellera\ndel grup socialdemòcrata, Dolors\nCarmona, espera que la infraes-\ntructura pugui ser una realitat\nassegurant sempre el respecte\npel medi ambient. A més, Car-\nmona considera que tant a la sor-\ntida com a l’arribada hi ha d’ha-\nver un seguit d’infraestructures\nper captar l’interès dels visitants.\n“Cal que no només s’utilitzi com\na mitjà de transport, sinó que hi\nhagi tots els serveis al voltant”,\nva dir. També és important la\nubicació de la sortida ja que “fer\naquest giny en un lloc que no és\ncèntric potser condicionaria l’ús\ni el benefici que en pot treure la\nparròquia”. Per Carmona això\namb els privats per mirar on és\nviable. En el cas que es proposés\nSanta Coloma, com s’havia parlat\nen el passat, la consellera creu\nque seria un atractiu turístic per\nTambé el cap del grup demò-\ncrata, Carles Torralba, va remar-\ncar que serà l’empresa privada la\nque farà l’estudi de mercat per-\nquè el projecte sigui viable i que\nles institucions el que han de fer\nés controlar. Quant a les activi-\ntats complementàries, va recor-\ndar que tot està inventat i que so-\nlen ser restaurants panoràmics.\nEn tot cas va assenyalar que “la\ngent no vindrà expressament,\nperò això és un complement que\npot ser important”. Finalment,\nTorralba va negar que sigui una\nacció electoralista. Va indicar que\nencara falta temps per als comi-\ncis i que en tractar-se d’una bona\nproposta no és important que les\neleccions siguin a prop o lluny.\nEls privats proposaran els serveis que\nacompanyaran el telefèric de Carroi\nEl Comú dóna el vistiplau al projecte amb el suport de l’oposició, que el veu com un atractiu turístic més\nUna sessió de comú anterior.\nel que es faci allà\ndalt ha de ser una\ncosa que compleixi\ntotes les normatives\nCal alguna atracció\nmés. No és suficient\nun restaurant i un\nla gent no vindrà\npot ser un bon\nPot condicionar l’ús i\nel benefici per a la\nparròquia no fer-lo\nen un lloc cèntric\nel Comú va acordar ahir\nadjudicar per un import\naproximat de 255.000 eu-\nros els treballs de reforç i\nreparació de la passarel-\nla molines. segons va\nexplicar el conseller d’Ur-\nbanisme, eron estany, la\ninfraestructura estava en\nsituació quasi de patolo-\ngia i ha calgut convocar\nun concurs urgent per a\nla realització d’aquestes\nobres. s’hi van presen-\ntar deu empreses, de les\nquals se’n van desestimar\nquatre per defectes de for-\nma o manca de documen-\ntació a l’hora de presentar\nANDORRA 11Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nAvui, dimarts 1 de juliol,\nt'esperem a les 19 h\na l'espectacle inaugural Freek Show,\nde la companyia Circo La Raspa.\nI recorda: amb els teus tiquets de compra\npots aconseguir premis de 5€, 50€ i 500€,\na més d' hores d'aparcament gratis\ni obsequis sorpresa gentilesa de Party Festa!\nEl conseller de Turisme de\nSant Julià de Lòria, Dot Jordi,\nva lliurar ahir els premis als\nguanyadors del tercer Concurs\nd’embelliment de balcons i\nterrasses en un acte que va\ntenir lloc davant de casa co-\nmuna. Aquest any hi han pres\npart 17 participants, 13 en la\ncategoria de particulars i 4 en\nla d’hotels i restaurants.\nUn estiu més el Comú d’An\ndorra la Vella ha contractat una\nvintena de joves perquè, durant\nl’estiu, treballin a les oficines de\nturisme de la capital. La cònsol\nmajor, Rosa Ferrer, ha asse\ngurat que “si el que volem és\nd’hivern, hem d’ensenyar que\ntenim altres aspectes interes\nsants, com la cultura o el romà\nnic de Santa Coloma, per exem\nple”, i per tant “necessitem\npersonal dedicat a ensenyar el\nque tenim, que s’ho creguin i\nho puguin explicar”.\nEls joves han estat escollits\nmitjançant unes proves de co\nneixements entre la seixantena\nde candidatures que s’han pre\nsentat. Ferrer ha destacat que\naquestes entrevistes “cada cop\nsón més estrictes, perquè cada\ncop puja més el nivell dels estu\ndiants i a la vegada els turistes\nsón més exigents”. Una de les\ncontractades, Noèlia Pereiro,\nque ja fa quatre anys que parti\ncipa en la iniciativa, explica que\n“ens van fer interactuar amb\nells i vam haver de contestar\npreguntes d’Andorra la Vella\ni també altres d’històriques,\nper exemple què eren els Pa\nLa cònsol major ha destacat\nque amb aquestes proves “el\nque es busca és veure els seus\nconeixements, les seves capa\ncitats d’expressió i, sobretot,\nl’actitud que tenen”, ja que la\nseva feina consistirà, precisa\nment, en això.\nPer la seva part, Pereiro afe\ngeix que “es tracta de poder in\nformar el turista i donarli sor\ntides perquè pugui passars’ho\nbé a la capital”.\nUna vintena de joves treballaran\na les oficines de turisme a l’estiu\nEls contractats s’han triat entre els seixanta que es van apuntar a les proves\nEls joves eventuals que treballaran aquest estiu a Turisme de la capital.\nEl Punt d’Informació Juvenil\n(PIJ) d’Ordino ja té obertes les\nd’estiu, lúdiques i esportives, una\nproposta que es posarà en marxa\na partir del 15 de juliol i que va\ndirigida als joves de la parròquia\na partir dels 11 anys, totalment\nLa iniciativa complementa el\ncasal d’estiu i cobreix una fran\nja d’edat que acostuma a tenir\nmenys oferta durant el període\nde vacances escolars. Adiferència\nd’altres programes molt tancats,\nel PIJ vol fer partícip el jovent\namb suggeriments i propostes,\nde manera que sigui un estiu a\nla carta, sobretot pel que fa a les\nsortides i les excursions, en què\nes prioritzarà la descoberta de la\nparròquia. Les activitats extraes\ncolars s’allargaran fins al 5 de se\ntembre i hi ha previstos passejos\ni visita a parcs aquàtics, i esports\nd’aventura com ara barranquis\nme, vies ferrades i escalada.\nLes inscripcions s’han de fer\nprèviament al PIJ o a la Bibliote\nca Comunal d’Ordino.\nEl PIJ prepara un estiu a la carta\namb propostes a partir d’11 anys\n12 Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nha rebut, del departament\nd’Empresa i Ocupació de la Ge-\nneralitat de Catalunya, una sub-\nvenció de 320.000 euros, provi-\nnents de fons Feder de la Unió\nEuropea, per poder portar a\nterme el projecte de revaloració\npatrimonial i turística del cen-\ntre històric de la ciutat, segons\nva anunciar ahir el consistori.\nAquest projecte consta de\ndues fases: la recuperació del\nPati Palau i l’estudi interpreta-\ntiu de les fortificacions medie-\nvals. Pel que fa a la primera fase,\nl’objectiu és consolidar el centre\nhistòric de la Seu d’Urgell, fet\nque permetrà millorar la qua-\nlitat de la destinació turística.\nAquesta part del projecte es fi-\nnançarà, també, amb l’aportació\ndels veïns. Respecte a la segona\nfase del projecte, l’objectiu és\nimplantar un projecte turístic\ninnovador, tant en continguts\ncom pels suports tecnològics en\nquè es presentarà, que servirà\nde dinamitzador del territori, ja\nque diversificarà i desestaciona-\nlitzarà l’oferta actual.\nEl projecte es concretarà en\ntres grans actuacions, com són\nla reurbanització del Pati Palau\ni entorn amb seguiment arque-\nològic; l’estudi físic de les forti-\nficacions medievals de la ciutat,\ninterpretació de les dades i re-\nlat del discurs patrimonial, i la\ncreació d’un producte turístic\na partir del recurs patrimonial\nL’obra contribueix a perfilar\nel coneixement disponible so-\nbre l’edat mitjana i a aportar no-\nves dades sobre l’època romana,\nencara molt desconeguda. Lli-\ngant amb aquest punt, la possi-\nble vinculació del Palau Episco-\npal d’Urgell amb la construcció\nde la segona línia de muralles\nde la ciutat permetria entendre\nla importància de la ciutat en\naquest moment, i determinar\nles restes de fortificacions con-\nservades fins avui dia, per asse-\ngurar-ne la conservació com a\natractiu patrimonial a tenir en\ncompte. Aquest coneixement\npermetrà bastir un discurs sò-\nlid sobre el passat medieval de\nla Seu, de cara a promocionar-lo\nentre dels mateixos ciutadans i\nde cara al seu desenvolupament\nLa segona actuació planteja\nel Palau del Bisbe, a tocar del\nPati Palau, com un punt central\nen el conjunt de fortificacions\nde la ciutat, i la tercera actuació\npermetrà obtenir uns resultats\nper poder crear un discurs tu-\nrístic que donarà contingut a\nles visites pel centre històric de\nSubvenció de 320.000 euros per\npoder revalorar el centre històric\nL’ajuda servirà per a la millora del Pati Palau i per a l’estudi de les fortificacions\nImatge de l’excavació arqueològica feta al Pati Palau.\nEl cent per cent dels 60 alumnes\nde l’Institut Joan Brudieu que\nes van examinar de les proves\nd’accés a la universitat (PAU) els\ndies 11, 12 i 13 de juny podran\naccedir el curs que ve a la univer-\nsitat, segons va informar ahir el\ncentre de la capital alturgellen-\nca, que va destacar també que el\npercentatge d’aprovats és supe-\nrior al de l’any passat (98,21%).\nAquesta xifra fa que l’alumnat\ndel Brudieu superi en 4,527% la\nLa nota mitjana dels estudi-\nants de l’Institut Joan Brudieu\naprovats en aquestes PAU és de\n7,062, mentre que a Catalunya\nha estat de 6,474 i a la demarca-\nció de Lleida de 6,394. En aquest\ncas, la mitjana de l’alumnat de\nl’institut ha estat superior a la\nmitjana catalana i a la mitjana\nLa nota mitjana dels expe-\ndients acadèmics de l’alumnat\naprovat de l’Institut Joan Brudi-\neu en aquestes PAU ha estat de\n7,35, mentre que a Catalunya ha\nestat de 7,28 i a la demarcació\nde Lleida de 7,42. En aquest cas,\nla mitjana de l’alumnat del Joan\nBrudieu ha estat superior a la\nmitjana catalana i lleugerament\ninferior a la lleidatana.\nAixí mateix, la nota mitjana\ndefinitiva d’accés a la universitat\nde l’alumnat de l’institut ha es-\ntat la més alta dels últims anys i\nse situa en el 7,234, mentre que\na Catalunya ha estat de 6,956,\ntambé la més alta dels darrers\nanys, i a la demarcació de Lleida,\nde 7,009. En aquest tercer cas, la\nmitjana de l’alumnat del Brudi-\neu ha estat superior a la mitjana\ncatalana i a la mitjana lleidatana.\nLa millor puntuació de les\nPAU a l’institut ha estat de\n9,100, mentre que a Catalunya\nha estat de 10,000 (a Lleida, de\n9,600). En total, a Catalunya hi\nha hagut 323 estudiants que\nhan obtingut una nota igual o\nsuperior a 9, xifra rècord en la\nhistòria de les PAU (226 l’any\n2013), entre ells una alumna de\nEl cent per cent dels alumnes\ndel Brudieu supera la selectivitat\nUn moment de les proves de selectivitat del juny passat a la Seu d’Urgell.\nLa sala d’actes de l’Ajunta-\nment de la Seu d’Urgell va\nacollir ahir un petit acte d’ho-\nmenatge als mestres i pro-\nfessors que s’han jubilat en\nacabar el curs 2012-2013 o\na inicis del curs 2013-2014,\nsegons va informar el consis-\ntori. Els ensenyants home-\nnatjats van rebre de mans de\nl’alcalde de la ciutat, Albert\nBatalla, un obsequi en reco-\nneixement de la seva tasca\neducativa al llarg de la seva\nBatalla, que va recordar\nque la prioritat de l’Ajunta-\nment és que la ciutat estigui\ncohesionada, va agrair la fei-\nna de mestres i professors i\nva insistir que “tants anys de\nfeina han ajudat que la nostra\nciutat gaudeixi d’una societat\nmés ben cohesionada”.\nPer la seva part, el regidor\nd’Ensenyament, Jordi Mar-\ntín, que també va donar les\ngràcies als docents acabats\nde jubilar per la seva tasca a\nl’aula a l’hora de transmetre\nconeixements, els va encorat-\njar a seguir fent-ho des d’una\naltra perspectiva, és a dir com\na voluntaris del Pla educatiu\nd’entorn de la Seu d’Urgell.\nque s’han jubilat recentment\nhan estat Josep Hurtado (de\nl’Institut Joan Brudieu); Pe-\npita Coma, Maria Jesús Ro-\nmero, Jaume Caelles, Pilar\nMartí i Neus Benavent (del\nCol·legi La Salle); i Vicenç Ri-\npoll, Francesc Puigdemasa,\nCarme Bellet i Montse Esclu-\nsa (de l’escola Albert Vives).\nLa Seu ret homenatge als\nmestres que s’han jubilat\nUn moment de l’acte d’homenatge als mestres i professors jubilats.\n13Dimarts, 1 De juliol Del 2014\niniciat el procés perquè les se-\nves titulacions tinguin el reco-\nneixement oficial del ministeri\nd’Educació. Amb aquest objec-\ntiu, la corporació va donar el\nvistiplau ahir al projecte educa-\ntiu i curricular de l’Institut de\nMúsica i al reglament de règim\nintern. La cònsol major, Rosa\nFerrer, va explicar que aquests\ndocuments vénen a formalit-\nzar el que ja està en funciona-\nment i que el pla d’estudis que\ns’ha preparat ha estat elaborat\namb la participació de tot el cos\nAra el Comú farà arribar al\nGovern aquest itinerari curri-\ncular i el pla d’estudis i seran\nels tècnics d’Educació els que\nl’analitzaran. La cònsol va as-\nsenyalar que la intenció és que\nles dues institucions treballin\nen col·laboració per polir qual-\nsevol aspecte. Ferrer va remar-\ncar que es tracta d’un procés\nllarg i que l’aprovació del pla\nd’estudis pot trigar al voltant\nd’un any i mig.\nrecordar que l’Institut de Mú-\nsica és un centre que ja funci-\nona com un conservatori na-\ncional però les titulacions que\nemet són exclusives del Comú\nd’Andorra la Vella. Els alumnes\npoden cursar estudis de grau\nelemental i de grau mitjà, que\npermeten l’accés al grau supe-\nrior després de la realització\nd’una prova d’accés. Ferrer va\ndestacar que tots els alumnes\nque s’han presentat a aquests\nexàmens han passat, un fet\nque “vol dir que el nivell és el\nLa cònsol major d’Andorra\nla Vella també va afegir que\nsi de cara a un futur s’acabés\nconvertint en un conservatori\nnacional, requeriria una impli-\ncació econòmica del Govern ja\nque les competències en edu-\ncació recauen en l’executiu i no\npas en els comuns. En tot cas\nva assegurar que la intenció\nde la corporació és garantir la\ncontinuïtat del centre.\nEls documents aprovats\nahir ja s’aplicaran a partir del\nsetembre i a finals de curs se’n\npodrà veure el resultat.\nS’inicien els tràmits perquè el\ntítol sigui reconegut oficialment\nEl pla d’estudis del centre podria estar aprovat d’aquí un any i mig\nInstitut de Música d’Andorra la Vella\nLes titulacions de l’Institut de Música són exclusives del Comú d’Andorra la Vella.\nPetit tastet de cultura xinesa\nFa vint anys de l’establiment de relacions di-\nplomàtiques entre Andorra i la Xina i per ce-\nlebrar-ho ahir va tenir lloc un concert a càr-\nrec de shanghai Magnolia Band a l’Auditori\nNacional. A més a més, i fins al 15 de juliol,\nes podrà visitar la mostra de fotografies que\nplasma l’evolució de la Xina sota el títol Pa-\nnoràmica de la Xina. Les fotografies mostren\na l’espectador la convivència de l’exuberant\nnatura i el patrimoni xinès amb l’evolució i el\ndesenvolupament que viu el país en els dar-\nConcert i exposició\nLa plaça Sant Roc de Sant Julià\nde Lòria acull aquesta nit, a les\ndeu, la primera de les propostes\ndels Vespres d’estiu: el concert\ndel quintet Filippo Landini,\nque presentarà a la parròquia\nlaurediana el seu tercer disc,\nSom com som, un treball amb\nonze cançons plenes de temes\namb missatge optimista.\nDesprés de mesos tancats a\nl’estudi de Tato Latorre, el grup\nva treure el disc a finals de l’any\npassat i des de llavors va sor-\ntir a la carretera per presentar\naquest tercer treball, una gira\namb la qual arriba a Sant Julià\nFilippo Landini és un grup\nde música pop en català for-\nmat per cinc membres de Ca-\nnet de Mar. El seu primer tre-\nball el van editar el 2007 sota\nel títol de Primer primera, del\nqual destaca el tema Viu-la. El\nsegon disc (2009) es va titular\nFarem revolucions. S’ha de des-\ntacar que en cas de mal temps\nel concert es farà al vestíbul del\nCentre Cultural de Congressos\nEls Vespres d’estiu laure-\ndians arriben aquest any a la\ntretzena edició amb un total de\n24 propostes culturals i espor-\ntives, que inclouen concerts,\ncinema, teatre i visites guiades,\nEls Vespres d’estiu comencen\namb els Filippo Landini\nEl grup català actuarà aquesta nit a Sant Julià.\nFa deu anys de la declaració de la\ncom a paisatge cultural del pa-\ntrimoni mundial de la Unesco i\nla commemoració arrenca avui,\na dos quarts de vuit del vespre,\namb la conferència La vall del\nMadriu-Perafita-Claror, un patri-\nmoni mundial, en què intervin-\ndran la cònsol major de Sant\nJulià, el secretari general de la\nComissió Nacional Andorrana\nper a la Unesco i la directora del\npla de gestió de la vall. Serà al\ncentre cultural i a les deu, projec-\nció del vídeo de la vall i concert\na la plaça Coprínceps d’Escaldes.\nFins a dotze propostes són\nles que s’han presentat en el\nmarc del concurs que havia\nllançat el Comú de la Massa-\nna en col·laboració amb An-\ndorra Turisme i l’Associació\nde Pagesos i Ramaders per a\nl’elaboració de l’escultura que\nha de coronar el pic del Co-\nmapedrosa. Ara el jurat deli-\nberarà per escollir el projecte\nguanyador i l’anunci es farà\naprofitant les festes del Ro-\nser de la Massana, el segon\ncap de setmana d’aquest mes,\nsegons han anunciat des de la\nFins a dotze\n14 Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nTotes les expectatives posades\nen la primera ronda de la fase\nprèvia de la Lliga de Campions.\nL’FC Santa Coloma s’ha refor-\nçat a consciència per aspirar a\nsuperar-la, sabent de la compli-\ncació que suposa. Al club ningú\nrenuncia a res i agafen el repte\nde superar l’FC Banants amb\nenergia sabent que la prepara-\nció per arribar a la cita ha es-\ntat l’òptima. El primer acte de\nl’espectacle té avui la posada\nen escena a l’estadi Comunal\nEl desenllaç no està escrit,\nperò sí els personatges d’aques-\nta mena de partits amb repre-\nsentació andorrana, uns pro-\nfessionals i d’altres amateurs,\namb el benentès de tot el que\nsuposa. És una història cone-\nguda. “Afrontem el partit cons-\ncients que tenim al davant un\nequip professional que està per\nsobre nostre en tots els nivells”,\nafirma l’entrenador de l’FC San-\nta Coloma, Richard Imbernón,\nque confia a “mantenir l’elimi-\nnatòria oberta fins a l’últim\nmoment”, fet que passa per “no\nencaixar gols a casa”. Aquesta és\nuna de les premisses d’obligat\nL’equip arriba en les millors\ncondicions. En les últimes qua-\ntre setmanes s’ha portat a ter-\nme un treball de manteniment\nde la condició física, que permet\nque a aquestes altures sigui “del\nmillor de tota la temporada”.\nL’adaptació de les quatre in-\ncorporacions ha estat ràpida i\nmillor de l’esperada. Ildefons\nLima, Cristian Martínez, Juve-\nnal Edjogo-Owono i Iban Par-\nra “estan molt ben integrats al\ngrup”. Se’ls ha fitxat per jugar,\ni ho faran, aportant la seva dosi\nEn l’última setmana s’ha re-\ncollit la màxima informació dels\narmenis. I s’observa diversitat\nde plantejaments, perquè “hi ha\npartits en què pràcticament re-\nbutgen les transicions i d’altres\nen què combinen”. Però en allò\nen què hi ha total coincidència\nen cada un dels enfrontaments\nque s’han pogut visionar són\n“les entrades per banda dels la-\nterals, que són extrems”. Serà el\nprincipal punt a vigilar i s’hi ha\nincidit tàcticament en els dar-\nrers entrenaments, per vigilar\nespecialment i frenar les puja-\ndes dels dos laterals.\nEl conjunt colomenc, de la\nmà d’Imbernón, té una filosofia\nde joc. I amb aquesta continua-\nran: “La manera de jugar pràcti-\ncament no variarà.” El tècnic ho\nté clar. Els èxits han arribat amb\nuna forma d’entendre el futbol\ni “volem afrontar l’eliminatòria\ncom ho hem estat fent al llarg\nde la temporada”. A pesar de\ntrobar-se al davant amb un rival\nteòricament superior “hem de\ncreure en les nostres possibili-\ntats”, així que l’esperit de supe-\nració estarà vigent. Com va fer el\nmateix FC Santa Coloma l’estiu\ndel 2007, quan es va convertir\nen el primer equip del Principat\na guanyar un partit a Europa.\nVa ser davant el Maccabi de Tel-\nAviv. Aquell és un referent que\nsempre es té present i “tenim la\nmàxima il·lusió per tornar a fer\nhistòria al futbol andorrà”.\nAtenció especial a les pujades per\nbanda dels laterals del Banants\nL’FC Santa Coloma plantejarà el mateix joc que li va permetre guanyar la Lliga la temporada passada\nEls jugadors andorrans acabaven de preparar una eliminatòria en què esperen fer un bon paper.\nÉs la primera vegada que l’FC\nBanants juga competició euro-\npea. Encara que la Lliga armènia\nlitativament, l’entrenador eslo-\nvac del Banants, Zsolt Hornyak,\nno considera que el seu equip\nsigui el favorit en aquesta elimi-\n“Per a nosaltres aquesta és\nuna cita molt important. És la\nprimera vegada que juguem una\nronda de classificació per a la\nLliga de Campions. Estem pre-\nparats, però no som favorits”,\nassegura el tècnic, que en canvi\nveu els colomencs amb aquest\npunt a favor, “amb jugadors\nacostumats a jugar en fases de\nla Lliga de Campions i la Lliga\nEuropa, amb internacionals\namb molta experiència”. A més\n“hem fet diversos canvis en la\nplantilla i hem variat conceptes\ntàctics”, fet que produirà que\nsobre el terreny de joc presen-\ntin novetats en diverses facetes.\nPosseeixen “un equip jove, però\nEl joc que desenvolupen “és\nofensiu”, i s’enfrontarà al “més\ndefensiu” del rival. El planteja-\nment és “sortir molt seriosos”\ni sobretot perforar algun cop la\nporteria contrària: “Marcar un\ngol ens posaria en una posició\nEviten l’etiqueta de favorits\nperquè són debutants a Europa\nEls jugadors del Banants es van exercitar a l’estadi Comunal.\ntenim la màxima\nil·lusió per tornar a\nfer història al futbol\nesports 15Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nVol guanyar-se el lloc i que li do-\nnin oportunitats. Víctor Claver\nno ha comptat amb gaires mi-\nnuts des que va aterrar a l’NBA.\nAls Portland Trail Blazers té un\npaper força secundari en la seva\nsegona temporada a la fran-\nquícia d’Oregon. Però no defa-\nlleix i confia a ser protagonista\nla pròxima campanya.\nEl valencià va visitar el Nike\nCamp per compartir experièn-\ncies amb els joves jugadors. Li\nqueda un any de contracte amb\nel Portland i “vull complir-lo”,\nassegura Claver, tot i que està\nobert a un possible traspàs per-\nquè a l’NBA són les franquícies\nles que decideixen el futur dels\njugadors. Confia a seguir, però\nd’una altra manera: “Personal-\nment no ha estat una bona tem-\nporada. No he jugat gaires mi-\nnuts però sí que m’ha servit el\nfet que l’equip hagi estat un dels\nmillors equips de la Conferència\nOest, he viscut uns play-off, he\nvist com funciona un equip i em\nquedo amb aquesta experièn-\ncia, que de cara al futur espero\nque em serveixi.”\nDes que va iniciar-se la tem-\nporada ja va comprovar que no\ntindria els minuts que esperava.\n“L’entrenador va començar amb\nuna idea, que li va funcionar, i\nno és dels que rota massa”, ex-\nposa, un fet que entén, perquè\n“si l’equip guanya és normal que\nno faci gaires canvis”. Els resul-\ntats no anaven acompanyats\nde tenir un pes més gran en els\npartits, la qual cosa provocava\nque “per una banda estigués\ncontent però, per l’altra, volia\nestar millor”. Confia a fer-se\nun lloc: “Sento que puc jugar.”\nI l’assolirà a còpia de treball, en\nels entrenaments diaris, “do-\nnant-ho tot perquè el dia que\npugui jugar estigui preparat”.\nNo vol veure la seva situació\nnegativament i en treu el costat\npositiu, perquè “passar-ho ma-\nlament t’ajuda a créixer”.\nAvui el seleccionador espa-\nnyol, Juan Antonio Orenga, do-\nnarà la llista de cara al Mundial\nque se celebra a Espanya. Ell\nserà un dels escollits i veu que\n“l’equip està capacitat per a tot,\nfalta veure com arriba cadascú”.\nSempre té una mirada posada\nen l’ACB. Com a aficionat, per-\nquè encara no té la intenció de\ntornar-hi. Considera que l’as-\ncens del BC MoraBanc Andorra\npermetrà a “la gent conèixer\nuna mica més Andorra”, i és\ndels que pensen que les exigèn-\ncies que es demanen per ser a\nla Lliga Endesa són excessives:\n“Hi ha equips que lluiten durant\nmolts anys per pujar esportiva-\nment i no poder-ho fer per mo-\ntius econòmics és dur.”\nClaver confia a tenir més minuts\namb els Portland Trail Blazers\n“Passar-ho malament t’ajuda a créixer”, afirma el jugador valencià\nClaver signa la samarreta a una participant del Nike Camp.\nDia d’estrenes. El Torneig de\ndesenvolupament de la UEFA,\nque se celebra a Gibraltar, su-\nposa el debut internacional\nd’algunes de les seleccions en\ncompetició oficial. En el ma-\nteix partit avui s’estrenaran\ndos combinats, el d’Andorra i\nl’amfitrió, que surten amb el\nmateix objectiu de sumar el\nHi ha ganes que la pilota\ncomenci a rodar. Ahir la selec-\nció va exercitar-se per primer\ncop al país del penyal, al De-\nvil’s Tower Camp. Els partits\nes jugaran al Victoria Stadi-\num. Aquesta és l’estrena ofi-\ncial internacional d’Andorra\ni “les jugadores estan nervio-\nses però també molt motiva-\ndes”, admet el seleccionador,\nJoan Carles Ruiz. També ho\nserà de Gibraltar, així que la\ntensió inicial “en els primers\nminuts segur que es nota,\nperò després ja no pesarà”.\nLuxemburg, que s’enfronta a\nl’Algarve, surt com a principal\nfavorit i de l’amfitrió “espero\nque sigui un rival no massa\nfort”. Per aquest motiu “no ju-\ngarem tancats al darrere. Vo-\nlem tenir la pilota, combinar i\nutilitzar les bandes per aprofi-\ntar les passades de cara a gol”.\nEl plantejament inicial serà un\n4-2-3-1. Vèncer en el primer\nmatx és l’objectiu principal:\n“Sempre sortim a guanyar el\npartit. Segur que tindrem les\nnostres opcions de victòria.”\nAndorra busca la primera\nLa selecció femenina es va estrenar al Devil’s Tower Camp.\nEl Club de Kungfu Encamp-Pas\nde la Casa va participar a Vila-\nnova i la Geltrú en el Campio-\nnat internacional wudand pai\ni estils tradicionals de kungfu,\non es van aplegar més de 200\ncompetidors. Dels sis repre-\nsentants que tenia l’entitat an-\ndorrana al torneig celebrat a la\ncapital de la comarca del Garraf\nel més destacat va ser Mathias\nLacoste, que va ser segon en la\ncategoria adults en tradicional\nmà buida. En la categoria de\nfins a 16 anys Jordi Martínez\nva acabar en quarta posició.\nper a Lacoste\na Vilanova i\nLes seleccions sub-16 van de-\nbutar als Campionats d’Eu-\nropa C respectius, tots dos a\nMalta. La masculina va perdre\nde 2 amb els amfitrions (61-\n63), mentre que la femenina\nper 63 punts de diferència\namb Escòcia (24-87).\nEl combinat masculí va do-\nminar el matx fins a la mitja\npart, a la qual va arribar ma-\nnant per 37-29. Però en el ter-\ncer quart va patir un parcial de\n5-22 que el va posar al darrere\n(42-51). En l’últim va remun-\ntar però no prou. Alexis Bar-\ntolomé va anotar 13 punts.\nAvui el rival és Gal·les, que en\nla primera jornada va vèncer a\nEl femení va presentar\nuna altra cara. Des d’un bon\ncomençament es van com-\nprovar les diferències entre\nun combinat i un altre. Les\nbritàniques van sortir fortes i\nen el primer quart Andorra ja\nperdia per 4-24, per fer-ho a la\nmitja part per un contundent\n12-46. En la represa el guió\ncontinuaria sent el mateix i als\núltims 10 minuts es va arribar\namb les andorranes perdent\nper 19-65. Mariona Palou va\nfer 6 punts. Avui la selecció\ns’enfronta en el segon partit\nde l’Europeu a Gibraltar, que\nva perdre 66-22 amb Malta.\nDerrotes a l’Europeu C\namb regust molt diferent\nDavid Albós va acabar en la\ncinquena posició en la catego-\nria elit del Campionat d’Espa-\nnya de contrarellotge, que es\nva celebrar a Ponferrada. Els\ncorredors afrontaven un cir-\ncuit de 47,1 quilòmetres, amb\nuna primera part bastant pla-\nna i una segona amb diversos\nascensos i descensos. Els ciclis-\ntes elit competien juntament\namb els professionals.\nAlbós va marcar un temps\nd’1.04.23 hores, signant la cin-\nquena plaça de la categoria i la\n28a de la general. El guanyador\nen elit va ser José Antonio de\nSegovia amb 1.00.18. El segon\nlloc el va ocupar Marcos Jura-\ndo (1.02.08) i el tercer, Fran-\ncisco Javier Cantero (1.02.28).\nEl campió entre els professio-\nnals va ser Alejandro Valverde,\ndel Movistar, amb 58.00 mi-\nnuts. El podi el va compartir\namb dos companys d’equip,\nJon Izaguirre (58.56) i Jonat-\nhan Castroviejo (59.04). Albós\nva marcar un percentatge del\n10,74% respecte de Valverde.\nAlbós, cinquè a l’Espanyol\nde contrarellotge en elit\nfa finalitzar 28è\nperò també molt\n16 Dimarts, 1 De juliol Del 2014\n65.000 KMS, MOLT BON ESTAT, 1 ANY DE\nSAAB 93 2.2TDI, 190.000 KMS, ECONÒMIC,\nAncoratge per a maletes original Honda\n+ maleta posterior.\nsostre, etc., MOLT MACO\nVols vendre el teu cotxe\nHONDA SADO 800\nPreu: 4.100 €\nclassificats 17Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nGran sala d’estar-menjador amb llar de foc, cuina office,\n4 dormitoris, 3 banys complets. Despatx. Terrassa i jardí.\nSol i vistes. NEGOCIABLE! 2 places d’aparcament + traster.\nPREU: 348.000 €\naproximadament. Àtic dúplex.\nSala d’estar-menjador, cuina separada, 4 dormito-\nris, 3 banys. Molt cèntric. Plaça d’aparcament.\nper als Nostres Clients. Gestionem la seva inversió\nPis St. Coloma, PropBecier,3 dormitoris dobles\n1 bany amb banyera, cuina tancada,\nsaló menjador. Ref:341738\nSol i Vistes 480 €\nPis Andorra, CÈNTRIC, 1 dormitori doble\namb armari encastat,1 bany amb dutxa, cuina\nequipada, saló menjador, 2 balcons Ref: 334915\nsaló menjador. 100 m2 Ref: 315598\nCÈNTRIC 400 €\nMoblatiequipat 160m2 mésTerrassa 1.500€\nPis Encamp, Ctra. Cortals, 1 dormitori doble\nPàrking inclòs. MOBLAT I EQUIPAT 325 €\nPis Soldeu, Residencial Pleta,2 dormitoris,1 en suite i\n1 doble amb armaris encastats, 2 banys complets\nsaló menjador,cuina i safareig equipats,terrassa 20m2\nPàrking i traster , Wi-Fi inclos Ref: 280716\nMoblat i equipat. 485 €\nPis Escaldes, Prop Caldea, 1 dormitori en\nSuite, Armaris encastats, Cuina Àmericana\nTotalment equipada,Saló Menjador.\nPàrking i Traster Inclos Ref: 346607\nMoblat i Equipat de Diseny 550 €\nclassificats18 Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nLA MASSANA. REF. 00008\nPis seminou de 50 m² amb 1 habitació do-\nble amb armari, cuina oberta al menjador\namb sortida a la terrassa de 20 m², bany\ncomplet, pàrquing i traster inclosos. El 1r\ni el 2n mes només es paga la meitat del\nlloguer! * Preu: 400 €\nXalet independent IMPECABLE, 3 habitacions més cap de casa.\nCuina oberta al saló i sortida a varis jardins, garatge per 2 cotxes.\nAmb sol i vistes. Preu: 2.300 €\nANdOrrA LA VeLLA. REF. 1018\nCiutat de Valls. Pis de 2 habitaci-\nons, bany i bany auxiliar, zona molt\ntranquil·la, edifici sense ascensor.\nDISPONIBLE A PARTIR DE JUNY. Pis de 136 m2\nal centre d’Escaldes-Engordany, amb 2 habita-\ncions dobles i amb 2 habitacions individuals i 3\nbanys. Amb dues places de pàrquing i un tras-\nter. Extraordinària ubicació, molt cèntric i amb\nexcel·lents qualitats d’acabats. Preu: 1.550 €\nÀtic dúplex rústic amb 3 dormitoris\n2 banys saló menjador amb llar de\nfoc solellat terrassa amb 2 places\nd'aparcament i traster. Preu :1.100 €\nPis de 2 dormitoris moblat rústic 1\nbany cuina oberta saló menjador amb\nllar de foc amb terrassa i pàrquing.\nclassificats 19Dimarts, 1 De juliol Del 2014\nDiari del 26 de juliol del 2017\nDiari del 25 de juliol del 2017\nDiari del 24 de juliol del 2017\nDiari del 07 de juliol del 2017\nDiari del 06 de juliol del 2017\nCrònica Econòmica del juliol 2017\nDiari del 5 de juliol del 2017\nDiari del 4 de juliol del 2017


UN CENTENAR DE DONES A LA JORNADA DE LA DONA – Alta Ribagorça, 7-11-17 – Pirineus TV\nUn centenar de dones van participar el passat dissabte a la X Jornada Comarcal de dona de l'Alta Ribagorça.\nDuran el dia les assistents van fer tallers de literatura femenina, sessions de teatre, un dinar popular i la desfilada de dissenys de l'artesana Carmela Rodríguez.\nLa jornada de la dona és un esdeveniment que any rere any rep més bona acollida augmentant l'assistència de dones.\nLes activitats de la jornada han estat seleccionades per sensibilitzar les dones, com és el cas del taller de literatura, s'ha donat visibilitat dels perjudicis de gènere que hi ha en la literatura.\nLa jornada ha estat organitzada pel Servei d'Informació i Antenció a les Dones del consell comarcal, amb el suport de tres associacions de dones de la comarca.


MÉS reclama les competències marítim terrestres, per vigilar la costa amb més mitjans - MÉS per Mallorca\nMÉS reclama les competències marítim terrestres, per vigilar la costa amb més mitjans\nDemarcació de costes ingressa 9 milions a l’any i en 15 anys sols n’ha invertit 13 a les Illes\nMÉS per Mallorca reclama les competències marítim terrestres que ara mateix té Demarcació de Costes, organisme estatal per protegir el litoral. "Les Illes viuen un procés de reprivatització de la costa quan el que cal és protegir, i Demarcació Costes és clau", ha assenyalat David Abril avui en roda de premsa al Parlament . El portaveu de la formació ecosobiranista ha recordat casos d’agressions mediambiental com el més recent, l’ocupació de la platja de Cabrera per persones que havien arribat amb d’un iot de luxe o les irregularitats comeses a Tagomago la passada legislatura que va denunciar MÉS per Mallorca al jutjat i altres tipus d’agressions que tenen lloc a les costes de les Illes Balears.\nAlhora Abril ha citat l’article 32.17 de l’Estatut on s’explicita que hauria de ser competència de la comunitat autònoma, tal com es pot llegir a continuació: «La gestió del domini públic maritimoterrestre, respectant el règim general del domini públic, especialment en allò relatiu a la concessió d’autoritzacions; l’execució d’obres i actuacions al litoral que no siguin d’interès general; la policia administrativa a la zona de domini públic maritim-terrestre i les concessions i els ancoratges». És per això que el diputat de MÉS ha exigit "el compliment Estatut art. 32.17 i que sigui la comunitat de les Illes Balears i no Madrid qui exerceixi control de domini públic marítim-terrestre"\nAl mateix temps el portaveu ha informat que Demarcació de costes ingressa 9 milions a l’any i en 15 anys sols n’ha invertit 13 a les Illes. Aquests doblers si fossin gestionats per la comunitat autònoma tal com proposa MÉS permetrien incrementar la vigilància i el control de les costes per protegir el territori marítim terreste de més agressions. També es posarien en marxa plans d’ordenació del litoral que en aquests moments no existeixen. I és que durant l’any 2013, Demarcació de Costes va fer més de 300 concessions fora del control dels ajuntaments.\npnl_mes_per_mallorca__contra_privatitzacio_litoral.pdf (PDF – 1021 kB)


Baan Phulita Resort Songkhla Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 90 allotjaments a Songkhla.\n82/99 M. 5 Tamboon Kowroopchang, Mueang Songkhla, Songkhla, Tailàndia, 90000 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Baan Phulita Resort?\nHabitació Phumin Doble (Phumin Double Room)\nHabitació Phumin amb 2 llits individuals (Phumin Twin Room)\nNotable 7,9 (489 comentaris)\nMés informació sobre Baan Phulita Resort\nConstruit a l'any 2013, Baan Phulita Resort és un extra de distinció per a Songkhla i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 8 km, i normalment només es triga 45 minuts per arribar a l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nBaan Phulita Resort també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Songkhla. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, piscina exterior, massatge, solàrium, piscina (infantil), per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Baan Phulita Resort és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Songkhla.\nTots els tipus de viatgers (54)Viatger de Negocis (1)Parelles (6)Viatgers en solitari (5)Famílies amb infants petits (24)Famílies amb infants grans (8)Grups (10)\nHabitació Phumin Doble\nHabitació Phumin amb 2 llits individuals\nSongkhla Complexos turístics


La Fundació CTM Centre Tecnològic inaugura el seu edifici al Parc Tecnològic de la Catalunya Central\nLa Fundació CTM Centre Tecnològic, que forma part de TECNIO - la xarxa única que potencia la transferència tecnològica i la innovació empresarial a Catalunya – ha inaugurat oficialment aquest dilluns el seu edifici ubicat al Parc Tecnològic de Manresa.\nL’acte inaugural ha comptat amb la presència del Hble. Sr Felip Puig, conseller d’Empresa i Ocupació de la Generalitat de Catalunya; el Sr. Valentí Junyent, Alcalde de Manresa i president del patronat de la Fundació; el Sr. Francesc Santasusana, president del Consell Executiu de la Fundació CTM Centre Tecnològic; i el Dr. José Manuel Prado, director general de la Fundació CTM Centre Tecnològic, entre altres autoritats i convidats.\nLa Fundació CTM Centre Tecnològic es va traslladar al Parc Tecnològic de la Catalunya Central el setembre del 2013, a aquest nou edifici que compta amb una superfície total construïda de 8.200 metres quadrats i que ha estat cofinançat pel Ministeri de Ciència i Innovació i pels Fons Europeus de Desenvolupament Regional (FEDER) .\nAquest nou equipament dóna una gran projecció i impuls de la Fundació CTM Centre Tecnològic, i potencia encara més el seu paper de motor de l’economia local. En un nou edifici on es continuarà oferint serveis de gran qualitat i on s’enforteix la imatge de referent en investigació i desenvolupament tècnic del país.\nA més, aquest nou edifici ajudarà a la consolidació i al creixement del CTM, que aquest any 2014 preveu tancar l’exercici amb uns beneficis netament superiors a l’any anterior.


L'ANC crida a revertir el pacte de JxCat i PSC a la Diputació de Barcelona\nL'Assemblea Nacional Catalana ha fet una crida pública dirigida a JxCat perquè reverteixi el polèmic pacte que va tancar el passat divendres amb el PSC a la Diputació de Barcelona i que donaria la presidència als socialistes. "Encara som a temps de revertir-ho", alerten, poques hores després de l'oferta de pacte d'ERC donant la presidència a JxCat.\nEn una piulada, asseguren que "el 155 no té cap cara amable" i recorden que "el PSC en forma part i n'és igual de responsable que el Partit Popular i Ciutadans". "Què ha canviat per poder pactar amb ell a la Diputació de Barcelona? Per què es vol investir Sánchez a canvi de res?", interroguen.\nEl passat divendres, la presidenta de l'ANC, Elisenda Paluzie, ja es mostrava contrària al pacte i criticava la lluita electoral que s'ha obert entre els partits independentistes.


INDRETS D'ESCRIT AL BERGUEDÀ : SANT ESTEVE DE MONTENARTRÓ. LLAVORSÍ. PALLARS SOBIRÀ.\nSANT ESTEVE DE MONTENARTRÓ. LLAVORSÍ. PALLARS SOBIRÀ.\nUn dies que vam fer una sortida a Sant Joan de l’Erm va fer la pista de muntanya que porta fins a Llavorsí i així visitàvem el poble de Montenartró i la seva església sota l’advocació de Sant Esteve. Tenim un agradable record d’uns amables nois que ens van acompanyar mostrant-nos el seu poble.\nMontenartró (24 h. 2009) és un poble situat a l'extrem sud del terme, a 1.299 m d'altitud. És a la Ribalera, la vall del riu de Santa Magdalena o de Romadriu al peu del bosc de Sant Joan de l'Erm. Situat en una raconada encarada al nord-est, el poble està disposat en una petita carena entre dos barrancs (un d'ells, el Barranc de Margarit, a llevant), en forma d'amalgama de cases sense espais per a carrers convencionals o places entre les edificacions.\nL’entitat local menor de Montenartró fou autoritzada per Decret del Ministeri de la Governació el 7 de març del 1958. Aquestes EMD eren regides per un alcalde pedani. Passats els anys, aquestes entitats foren convertides en les actuals Entitats municipals descentralitzades i adaptades a les noves legislacions municipals.\nCercant la raó etimològica del nom Joan Coromines explica el topònim Montenartró a partir de l'acumulació de dos elements prou diferents. En primer lloc, la primera arrel que s'hi troba és la de montà (muntanyenc), ètim romànic d'origen llatí (montanus). En segon lloc, s'hi afegeix una arrel preromana, iberobasca: artone (arç). Per tant, la interpretació del topònim podria ser arç muntanyenc o muntanya d'arços. El diccionari Alcover-Moll ens facilita aquesta altre.: de Montano Ortone, forma que apareix en l'Acta de consagració de la Seu d'Urgell (segle IX) i que en el seu segon element conté probablement un representant del llatí hortus (BDC, xi, 18).\nEl poble destaca per l’harmonia de les seves construccions, doncs els habitants i els seus descendents es preocupen de tenir-lo net i polit. Els carrers empedrats ens permeten un passeig agradable fins a l’església renovada i un lloc per seure a tocar de la font. Quan la varen rehabilitar va pujar el bisbe de la Seu a inaugurar-la.\nL'església parroquial de Sant Esteve, de pedra, amb campanar d'espadanya, és refeta modernament, ja que la gent del poble volia tornar a veure-la com era antigament. Està situada a l'entrada del poble des del nord-oest. Aquesta església fou, al llarg de l'Edat mitjana i bona part de la moderna, seu d'un dels deganats eclesiàstics en què estava dividit el Pallars Sobirà. El deganat de Montenartró arribà a tenir unes quaranta parròquies, que incloïa tot l'Alt Pallars, llevat de les valls de Cardós i Ferrera, que conformaven el Deganat de Cardós. De l’església parroquial depèn l’església de Romadriu.\nUn formós lloc per perdre’s i aprofundir més en el coneixement de molts racons amagats del nostre bell país.\nHe trobat poques dades de l’església però la seva aparença és molt bona, refeta tota ella modernament però conservant la antiga forma de la seva construcció. Llastimosament no vam saber trobar el lloc adequat per agafar una perspectiva de l’edifici.


Lacrosse als Jocs de reclutament per a estudiants de secundària | Recreació i esports (Catalan)\nLacrosse als Jocs de reclutament per a estudiants de secundària\nPer: Anne Harvester\nSecundària és un temps meravellós per als joves, i si vostè és un atleta, també pot prendre aquella època i utilitzar-lo per perfeccionar les seves habilitats per guanyar una beca a la Universitat. Mesura que avances pels teus anys de batxillerat, s'adonarà que la pressió augmenta per entrar en una gran escola. En comptes de preocupar-se i preguntant, vostè pot prendre uns quants passos en el seu propi dret ara perquè sigui més fàcil per lacrosse als exploradors per trobar-te, ser impressionat amb el seu treball i jugar i esperem que la contractació es ofertar una beca a l'escola de la seva elecció.\nLacrosse als Jocs reclutament camps que utilitzen com una activitat que pot participar en durant els seus anys de batxillerat. Campaments reclutament Lacrosse als ofereixen autocars i cos tècnic d'escoles i universitats una oportunitat de veure vostè i altres lacrosse als jugadors fer el millor sabem fer. Vostè pot planejar endavant per comprovar cap a fora i d'Universitat horaris del personal de lacrosse entrenador així pot ser segur assistir-hi i jugar a una lacrosse als campament on serà la seva Universitat favorit en l'assistència de reclutament.\nUn dels avantatges d'un scout reclutament lacrosse veure'ls jugar a un joc en viu és que es pot veure tot el joc si tenen temps. Lacrosse als Jocs universitaris reclutant personal veurà com es realitzar durant totes les pujades i baixades que vénen amb un concurs, i això els donarà informació que necessiten per seleccionar els millors jugadors per als seus equips i d'Universitat.\nÉs una gran idea per assistir a una lacrosse als campament al seu cim-pic escoles i universitats de reclutament. Si vostè fa els arranjaments amb antelació, sovint pot reunir-se amb els entrenadors, i això permet poder conèixer millor així. Podeu assistir-hi jocs de lacrosse als universitaris durant les seves visites al reclutament campaments lacrosse als jocs i veure com els entrenadors treballa amb els jugadors durant un partit.\nLacrosse als Jocs de reclutament també pot passar en línia. Podria voler considerar armar una pàgina personal que dóna informació sobre tu jugar lacrosse. Durant la seva carrera esportiva secundària vostè també voldrà fer un reclutament de lacrosse de si mateix jugant a jocs de vídeo. Un vídeo de reclutament de lacrosse es poden enviar a un entrenador per a ells per veure al seu temps lliure, però també es poden carregar al seu webpage, així que autocars i lacrosse reclutant personal pot fàcilment accedir-hi.\nRes que pot fer per fer-ho més fàcil per lacrosse als universitaris reclutant personal per contactar amb vostè serà per al seu benefici. Assegureu-vos d'incloure l'adreça e-mail i enllaç a la seva pàgina web cada vegada que us comuniqueu amb personal de reclutament de lacrosse de col·legi. Seguint aquestes recomanacions poden suggeriment les probabilitats a favor seu, que vostè obtindrà el col·legi que vol jugar lacrosse.\nEtiquetes de l'article: Lacrosse als Jocs de reclutament, Lacrosse als campaments de reclutament, Universitat de reclutament de lacrosse, vídeo de reclutament de lacrosse, Lacrosse als Jocs de reclutament


Lliga Santander: Fitxatges de complement | Esports | EL PAÍS Catalunya\nFitxatges de complement\nEl Barça es va gastar aquest estiu 123 milions en sis incorporacions per tenir fons d'armari. Sis mesos després, només Umtiti demana pas a l'equip titular\nBarcelona 26 DES 2016 - 21:22\tCET\nUmtiti prova de rematar davant del porter de l'Hércules. JOSEP LAGO AFP\nDes de fa uns anys, des que arribés Martino i el seguís Luis Enrique, el Barça ja no atén al desplegable —així anomenava l'exdirector esportiu Andoni Zubizarreta a la pedrera— sinó que mira cap a fora per completar la plantilla. Obligats a acudir al mercat perquè des del B no arriba matèria primera que arreli al primer equip, aquest estiu es va reforçar l'equip amb l'anomenat fons d'armari.\n“Els fitxatges són opcions de futur perquè els jugadors que estan en el seu millor moment avui dia són molt cars. I no podíem pagar tant. Amb això vam assumir riscos, perquè podia sortir malament, però també bé”, reflexionen des de les altes instàncies del club. Així, es van gastar 123 milions en sis jugadors: Cillessen (13), Umtiti (25), Digne (16,5), André Gomes (35), Denis Suárez (3,5) i Alcàsser (30). El seu rendiment ha estat desigual i el club es planteja maquillar la plantilla, atès que Aleix Vidal no compta per al tècnic i només hi ha un lateral dret, de la mateixa manera que Busquets no té un recanvi natural a l'eix. “Estem oberts a millorar l'equip”, exposa Luis Enrique. “Tranquil·litat perquè cal complir amb els ràtios”, afegeixen des de l'entitat, conscients que en el curs anterior es va escapar Nolito.\nCillessen, suplent per definició. Va arribar com una tireta per cobrir el buit de Bravo, que va decidir jugar a la Premier abans que lluitar un any més amb Ter Stegen, que va brillar dos anys en les competicions d'eliminatòries. Suplent per definició al Barça, per més que era la primera opció de l'entitat —el segon i últim era Reina “perquè no n'hi ha tants que juguin bé amb els peus”—, Cillessen ha disputat quatre partits en els quals té la pobra estadística de sumar un 50% de triomfs, sacsejat davant l'Alavés (1-2) i l'Hércules en l'anada de la Copa (1-1). Explica el periodista Edwin Winkels que Jasper va escriure als nou anys en el seu diari que volia ser el millor porter del món. De moment, està en un dels equips capdavanters, però amb prou feines hi té lloc. “No vinc a fer turisme”, replica el porter. Però Ter Stegen ha moderat els riscos després de diversos esglais i no regala res.\nELS DEL PLANTER ARRIBEN PERÒ NO S’ESTABLEIXEN\nQuan el veto de la FIFA estava vigent, Luis Enrique va ser diàfan, ja en competició: “Recorreré al filial per nassos”. Sabia que no podia comptar amb uns futbolistes que acabaven de baixar a Segona B. Però Luis Enrique sempre ha atès el planter, com ho va fer al Roma i al Celta, i des que va arribar al Barça ha provat 16 futbolistes del filial. Oportunitats, no obstant això, que no han acabat de fer fortuna.\nResulta curiós que els primers que van pujar fossin els que més minuts i partits van jugar, ara ja lluny del Camp Nou (Sandro va marxar gratis al Màlaga i Munir està cedit al València). El mateix any van debutar Samper (cedit al Granada), Ié (Vila-real) i Halilovic (traspassat a l'Hamburg), a més de Gumbau (filial). També Jordi Masip, que sí que té dorsal del primer equip perquè és el tercer porter.\nA la temporada anterior, van arribar Kaptoum (filial), Cantalapiedra (cedit al Vila-real) i Cámara (Girona); i en aquesta ja han trepitjat el Camp Nou els centrals Marlon i Borja López, el lateral Nili, els migcampistes Aleñà i Carbonell, i el punta Cardona. Però cap d'ells sembla que s'està integrant a l'equip de Luis Enrique. Almenys de moment.\nUmtiti posa en escac l'eix de la defensa. El central, que va arribar de l'Olympique de Lió, és l'únic dels fitxatges que posa en dubte l'onze de gal·la de Luis Enrique, atès que pressiona de valent Mascherano per ser l'acompanyant de Piqué. “La seva adaptació ha estat ràpida, potser massa, la qual cosa ha provocat que tinguéssim alguna por perquè qualsevol error a nivell defensiu es nota”, reflexiona el director esportiu Robert Fernández. “Vaig pensar que li podia costar adaptar-se perquè jugar de central al Barça no és fàcil. Però encara que no sabia quan, tenia clar que rendiria”, afegeix el seu excompany Sergi Darder. Amb 1.235 minuts, Umtiti és el fitxatge que més ha jugat. Suma 15 partits —titular en tots menys en el derbi— i una notable mitjana del 87% de victòries.\nDigne, un recanvi que no xerrica. No alça la veu ni gesticula sinó que prefereix ser discret. Una filosofia que aplica sobre la gespa perquè no assumeix massa riscos ni decideix partits amb les seves incorporacions a l'atac, encara que tampoc se li coneixen grans desastres perquè diuen des del club que ha assimilat bé el joc de posició. Després d'anys sense competència, Jordi Alba mira de reüll el retrovisor. Digne suma 1.204 minuts i té l'honor d'haver marcat el primer gol dels fitxatges (va ser davant l'Hércules en l'últim duel de l'any) i comptabilitza un 75% de victòries. “És el clar exemple que si el mister ha de mirar la banqueta, sap que pot comptar amb un jugador de garanties”, assenyalen des de les oficines de la ciutat esportiva.\nAndré Gomes, més confiança que resultats. És l'ull dret de Luis Enrique perquè li ha donat més minuts que als altres centrecampistes que no siguin Iniesta i Rakitic. “Ens va expressar la seva voluntat de venir i gairebé no vam negociar. I això que tenia sobre la taula una oferta de 50 milions del Madrid, encara que estava supeditada a la venda de James”, confessen des del Barça sobre l'exjugador del València que lluita per posar en valor l'ambició que tenia per jugar de blaugrana. “Està convencent”, subratlla Luis Enrique, que l'ha provat tant d'interior com de migcampista per oxigenar les cames de Busquets. André Gomes suma 1.171 minuts repartits en 19 partits amb un 63% de triomfs. Però se li atribueix que no és decisiu a l'àrea contrària, sense gols i amb i una única assistència.\nDenis licita pel lloc de Rakitic. El de la pedrera blaugrana va tornar al Camp Nou després del seu pas per Sevilla i Vila-real i va per moments. Els que li concedeix Luis Enrique. Va començar com a fix a l'equip (absent Iniesta per lesió) i va caure de l'alineació després de perdre davant l'Alavés. Passat el temps, Denis Suárez sembla entrar en la licitació pel lloc de Rakitic, atès que quan s'ajunta amb Iniesta el Barça acumula la pilota i se sent més protagonista, també perquè troben les rampes cap a Messi. “És i serà important per a l'equip”, el defineix l'entrenador. De moment li ha donat 1.065 minuts —però ha participat en 20 partits, més que la resta de fitxatges— i, encara que no suma cap gol, Denis ha donat tres assistències i té un 70% de victòries.\nAlcàsser, al punt de mira. El davanter és l'únic que està sota sospita perquè té l'objectiu desviat. Corejat per l'afeccionat per animar-lo en els seus inicis, després va escoltar el murmuri del Camp Nou a cada ocasió que esgarriava en la rematada i s'adornava amb algun lament grandiloqüent. “No cal jutjar-lo només pels gols”, diu Rakitic. “Estic encantat amb ell”, afegeix Luis Enrique. Però només ha pogut celebrar un gol —no val el de l'amistós a Qatar—, que va marcar davant el menor Hércules. “És difícil si juga poc”, intervé el tècnic, que no té intenció de donar-li més corda perquè el trio d'atacants senti la pressió. Així, porta 681 minuts repartits en 12 partits, amb una assistència i un gol al sarró. El seu percentatge de victòries és del 58%.


VIC MIRALLAS ANUNCIA LA PREVENDA DEL SEU ÀLBUM CRUCIDRAMAS I LA GIRA DE PRESENTACIÓ - The Project\nVIC MIRALLAS ANUNCIA LA PREVENDA DEL SEU ÀLBUM CRUCIDRAMAS I LA GIRA DE PRESENTACIÓ\nEntrades ja a la venda.\nJa està disponible la prevenda de CRUCIDRAMAS. Reserva ja el disc i emporta´t el llibre de mots encreuats de les cançons i una masterclass amb el mateix artista i productor.\nVic Mirallas ha demostrat amb cadascun dels seus llançaments que vol sacsejar el panorama musical actual amb la seva atrevida proposta, en la qual barreja a la perfecció el pop, l´electrònica o fins i tot el jazz amb els nous ritmes urbans. Després avançar set dels temes que formaran part de Crucidramas, posa en marxa la prevenda del disc i anuncia les primeres dates de la seva gira de presentació, que el portarà a diverses ciutats.\nEn el disc, cada cançó és un drama en el seu propi llenguatge. Drames vistos des de diferents punts de vista, completament diferents, però drames. Alguns parlen de l´amor cec, altres reflexionen sobre el desamor i les sensacions que acompanyen cada un d´aquests moments. Com sempre, les relacions personals prenen un paper protagonista en les cançons que l´artista de Barcelona ens regala i amb les que no deixa de sorprendre.\nMirallas ha viscut la música des de molt petit, i després de la seva formació a Berklee va començar a treballar amb Alejandro Sanz com a saxofonista i corista. El seu nom porta temps ressonant com una de les promeses de moment, i és que el cantant, compositor, productor no para de créixer en els seus perfils digitals i acumula ja milions de streams.\nEl disc es publicarà el divendres 12 de novembre a totes les plataformes\nLes entrades per a tots els concerts estan ja a la venda


Foment confirma la gratuïtat de l'AP-7 en 2020 i elaborarà els estudis per a obrir els 10 nous accessos - À Punt\nFoment confirma la gratuïtat de l'AP-7 en 2020 i elaborarà els estudis per a obrir els 10 nous accessos\nEl govern central licitarà ara els accessos d'Ulldecona-Vinaròs i el ramal sud d'Oliva, de connexió de l'N-332 amb l'AP-7.\nEl secretari d'estat d'Infraestructures, Javier Izquierdo, s'ha reunit amb la consellera d'Obres Públiques, María José Salvador\n30 de novembre 2018 - 18:05\nEl Ministeri de Foment elaborarà els estudis de planejament necessaris per a fer les deu connexions d'accessos a l'AP-7 proposades per la Generalitat, una vegada que l'autopista siga lliure i gratuïta a partir de l'1 de gener de 2020. Així ho ha confirmat el secretari d'estat d'Infraestructures, Javier Izquierdo, després de reunir-se amb la consellera d'Obres Públiques, María José Salvador.\nIzquierdo ha avançat que el govern central licitarà a principis de 2019 els accessos d'Ulldecona-Vinaròs per més de 15 milions d'euros, així com el ramal sud d'Oliva, de connexió de l'N-332 amb l'AP-7. Per a més tard quedaran els de Benicàssim, Vila-real, Alzira, Gandia o Altea.\nA més, es crearà una comissió tècnica que treballarà conjuntament per a estudiar i desenvolupar un protocol d'actuacions i on s'abordarà la necessitat de la connexió a la Safor, de l'enllaç de la CV-60 i de l'N-332 amb l'AP-7.\nLa conservació de l'AP-7 serà assumida per Foment, que s'encarregarà de preparar la licitació del contracte de manteniment perquè es puga treballar amb normalitat una vegada finalitze la concessió.\nQuant a l'ampliació de la V-21, el ministeri ha assegurat que considera viables tècnicament les peticions de la Generalitat, com l'execució d'un carril bus VAO, la construcció d'una passarel·la que connecte Alboraia amb Port Sa Platja o ocupar un terç menys d'horta, d'acord amb les consideracions del Pla d'acció territorial de l'Horta que ha aprovat aquest divendres el ple del Consell.


Taller d’estimulació músical amb Dàmaris Gelabert – TotSona (30/11/2017) – AMIPA CEIP Es Molinar\nActualització 21/11/2017 – Places exhaurides!\nEl taller de na Dàmaris ha estat un èxit. Encara falta més d’una setmana i ja hi ha 80 persones inscrites! Malauradament només hi ha 60 places disponibles, per tant, com us vam avisar, la selecció es farà per estricte ordre d’inscripció, i amb preferència a socis. Si voleu encara us podeu apuntar en llista d’espera.\nImportant: el dimarts 28 de novembre us enviarem un correu electrònic indicant les places que teniu reservades (adults+nins). Heu de confirmar l’assistència el mateix dimarts. Sinó el dimecres 29 es passarà la vostra plaça al següent de la llista d’espera.\nFormulari d’inscripció obligatòria: https://goo.gl/forms/wDmpsujioZunwtkX2\nEnguany hem iniciat l’activitat extraescolar de música per a nins de 3 a 5 anys, i tenim el plaer d’anunciar-vos que na Dàmaris Gelabert, del reconegut mètode TotSona, vindrà a fer-nos un Taller familiar d’estimulació musical per a mares, pares i fills.\nData: dijous 30 de novembre, de 18.00h a 18.50h (50 minuts)\nDarrer dia inscripcions: dilluns 27 de novembre\nImprescindible confirmar assistència per correu electrònic el dimarts 28 de novembre. L’AMIPA es posarà en contacte per correu electrònic amb voltros per confirmar la plaça.\nSi no es contesta el correu el mateix dimarts 28 es perd la plaça. El dimecres 29 es passarà a la llista d’espera.\nLloc: Aula del Mar (Sa Petrolera, al Portitxol) o a l’escola, pendent de confirmar


CEPedreguer » ESTRENA AMB VICTÒRIA DE MÈRIT\nCE PEDREGUER 1-0 UD CALPE\nOnze inicial: Gauchi (P), Ivan (C), Montaner, Miquel, Àlex, Toni (66, Rodri), Jaume, Pepe, Abel (72, Borja Martínez), Cambronero (36, Cabo) i Hugo (72, Borja Sala).\nPrimer partit de la temporada disputat en Orba a causa de la sanció de tancament del camp saldat amb victòria davant un equip que tornava a la categoria de Regional Preferent . Va quedar patent que, malgrat les lesions arrossegades per varios jugadors blavets i que la Marjal no és el nostre camp habitual, va ser una caldera on els jugadors i l’àrbitre van sentir la pressió dels nostres aficionats els quals van viure el partit amb molta intensitat, sobretot a mesura que anava acabant-se.\nEl partit va començar sense domini clar de l’esfèric, a poc a poc l’equip visitant anava fent-se amb la possessió però sense massa perill per a la porteria blaveta. El Pedreguer intentava eixir amb contres sense molt d’èxit. Arribat l’equador una passada entre la línia defensiva deixava sol al davanter del Calp una mica escorat, va intentar regatejar i quan Gauchi ja estava batut va fer una gran estirada enviant el baló a corner. Poc després una triangulació entre Abel, Hugo i Cambronero acabava amb un xut de fora l’àrea a les mans del porter. En aquesta mateixa jugada Cambronero es lesionava i havia de ser substituït per Cabo. Arribem al descans 0-0 amb un Calp dominant però sols amb l’ocasió desbaratada per la gran reacció de Gauchi.\nLa segona part va seguir igual amb domini del esfèric del Calp i el Pedreguer eixint a la contra però amb la diferència que ja feia mal amb les arribades de Cabo i les jugades a baló parat. La primera va ser a càrrec de Jaume, arribava forçat a l’interior de l’àrea, retallava i xutava mansament a les mans del porter. Després Cabo un poc escorat disparava amb l’esquerra provant al porter. De nou, una altra lesió, aquesta vegada Toni havia de ser substituït per Rodri. Poc més tard arribà la polèmica del partit. Jugada a baló parat rebutjat per la defensa visitant, penjada de nou i de primeres Montaner colpeja la pilota i acaba entrant en la porteria però el gol és anul·lat perque Cabo a ulls de l’àrbitre assistent s’interposava entre la visió del porter i finalment es senyalava fora de joc. Els jugadors i l’afició no donaven a crèdit però la decisió ja estava presa. 5 minuts després Octavio cremava les últimes bales donant entrada a Martínez i Sala i l’últim donava l’assistència de la victòria del conjunt blavet. Sala va estar molt llest al traure ràpidament un corner pillant despistada la defensa verdenca i Miquel que arribà com un tren de mercancia rematà a les malles per fer l’1-0 definitiu. A continuació més males notícies per als blavets, Pepe no podia més i havia d’afrontar els últims minuts amb un jugador menys. Gràcies a la gran defensa local sense cap excepció i l’actuació estel·lar de Gauchi, els 3 punts es van quedar en casa.\nEl club vol agrair a tots els aficionats l’assistència i el bon comportament sempre respectant les normes de seguretat i sanitàries en tot moment. No volem oblidar-nos del CF Orba per obrir-nos les portes i ajudar-nos en tot el que ha fet falta per a que tot funcionara correctament.\nPresentacio temporada 2020/21


Qui dia passa, any empeny - 22 de gener - Diari La Veu\nEscriba el número 905632\n22 gener 2018 01:00h\nLa nostra societat sembla esgotada després de les celebracions nadalenques, el cap d'any i els reis, que abans eren festes familiars, assossegades, íntimes i que ara ens deixen sense energia i sense crèdit. Per això, en els nostres dies, resulta molt difícil mantindre el ritme de celebracions tradicionals de gener, condicionades pel calendari agrícola, que caracteritzaven aquesta època de l'any fa només un parell o tres de generacions.\nLa segona quinzena de gener coincidia amb la Setmana dels Barbuts, la més freda de l'any segons la tradició, que comptava amb les commemoracions de sant Antoni i sant Sebastià i culminava, tal dia com hui, amb la celebració de sant Vicent Màrtir o de la Roda, una festivitat que ha quedat reduïda a la ciutat de València.\nFins i tot sant Antoni, que és l'únic sant que ha sabut suportar la pressió de la societat contemporània, ha hagut de retirar-se als caps de setmana per a satisfer les demandes del turisme gràcies a la pervivència d'algunes fogueres d'hivern i de les mascotes, que donen un sentit a les benediccions. Perquè els animals de càrrega o de treball també han desaparegut dels nostres pobles i dels camps valencians.\nLa ciutat de València, per tant, és ara mateix l'única que commemora cada 22 de gener el martiri cruel, injust i sanguinari que va patir un foraster il·lustre, arrelat a la ciutat, per no voler renunciar a les seues conviccions. Segons una tradició que no resulta fàcil de documentar, el 22 de gener de l'any 304 o, potser, del 305, el jove Vicent va ser cremat, mutilat, crucificat i abandonat en diversos llocs de la València romana fins que els seus enemics, farts de torturar-lo sense trellat, li lligaren al coll una mola de molí, una roda i el tiraren al riu Túria que, per aquell temps, encara portava aigua. Però la voluntat divina o les lleis de la mecànica hidràulica tornaren el cos a la vora i, finalment, algunes bones persones de la ciutat decidiren soterrar-lo en condicions, encara que la història no va respectar el seu descans etern perquè hi ha trossos del cos de sant Vicent repartits per mig món: un braç a la catedral de València, el cor a Lisboa, el cap no sé on...\nPerò, per les casualitats de la vida, i això sí que està clarament documentat, tal dia com hui de l’any 1768 va nàixer a Solsona un altre màrtir que comparteix moltes característiques de sant Vicent: va ser un foraster arrelat a València, no volgué renunciar mai a les seues conviccions, va ser acusat injustament, empresonat, torturat, martiritzat i, finalment, penjat a la forca, amb el vistiplau de les autoritats locals, que no van moure un dit per defensar-lo.\nAl contrari que les i els mestres valencians contemporanis, Gaietà Ripoll va ser acusat per no adoctrinar el seus alumnes, és a dir, per no impartir la doctrina cristiana als xiquets que assistien a les seues classes. Després, com sabem, va ser condemnat a morir en la forca i es va convertir així en l'última víctima de la Inquisició, el dia 31 de juliol de 1826. Una plaça modesta, al Cabanyal, conserva la memòria d'aquell últim màrtir que també va morir per nosaltres o, almenys, per defensar la nostra dignitat.\nEscriba el número 157394