Territori i Sostenibilitat crea un nou servei de bus a la demanda entre Gallifa – Sant Feliu de Codines i Caldes de Montbui - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nTerritori i Sostenibilitat crea un nou...\nTerritori i Sostenibilitat crea un nou servei de bus a la demanda entre Gallifa – Sant Feliu de Codines i Caldes de Montbui\nEl nou servei es posa en marxa avui i permetrà enllaçar amb altres línies de transport de viatgers per carretera\nPadrosa, esquerra, durant la presentació del nou servei, avui.\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat posa en servei a partir d’avui el un nou servei a la demanda entre Gallifa – Sant Feliu de Codines i Caldes de Montbui que funcionarà els dimarts i dijous feiners. El servei a la demanda es realitzaren prèvia comunicació de les persones usuàries mitjançant una trucada telefònica (93.866.21.21) o missatgeria instantània (683.556.262) o bé presencialment a l’Ajuntament de Gallifa. La reserva s’haurà de realitzar abans de les 15.00 hores del dia anterior. El director general de Transports i Mobilitat, Pere Padrosa, acompanyat de l’alcalde de Gallifa, Mateu Comalrena, ha presentat avui aquesta millora.\nEls horaris del servei a la demanda són els següents:\nServei a la demanda (dimarts i dijous)\npl. Dr. Robert (Ajuntament)\nctra. Sant Feliu - c. Raval\nAquest nou servei permetrà connectar els usuaris de Gallifa amb altres línies de transport regular de viatgers, com el servei Caldes – Palau –Barcelona (tant el bus exprés e9 com el servei per carretera convencional), el Caldes de Montbui – Hospital de Mollet, el servei Caldes de Montbui – Granollers i el Caldes de Montbui – Sabadell, ampliant de manera molt important les possibles destinacions d’aquests usuaris.\nEl servei el prestarà l’empresa concessionària Sagalés, que oferirà als habitants de Gallifa dos bitllets senzills gratuïts (un d’anada i un de tornada) la primera vegada que facin servir el transport a la demanda. Aquests bitllets es podran recollir a l’Ajuntament de Gallifa.


Adif adjudica definitivament les obres de reposició del Parc Central de Girona - Diari de Girona\nAdif adjudica definitivament les obres de reposició del Parc Central de Girona\nLes obres tindran un termini d'execució d'uns cinc mesos i tenen un cost de 1.690.285 euros\ngirona | acn 05.09.2016 | 19:30\nAdif ha adjudicat definitivament a Copcisa les obres de reposició de la llosa del Parc Central, a Girona. Les obres tindran un termini d'execució d'uns cinc mesos i tenen un cost de 1.690.285 euros. Aquestes obres ja es van adjudicar a finals d'abril però el contracte no es va formalitzar perquè no estava clar qui havia de pagar l'enderroc del 'finger', que connecta les dues estacions. Finalment, i després d'unes setmanes de negociacions i encreuament d'acusacions, l'Ajuntament de Girona ha signat un conveni amb Adif on reconeix que es farà càrrec d'aquesta obra. Un fet que ha desencallat la situació i ha permès que els treballs s'adjudiquin definitivament. Des d'Adif han remarcat que l'objectiu era començar obres "en el menor termini possible". Els treball serviran per construir un parc públic a la zona de la llosa, fer noves sortides d'emergència i obrir noves portes a les dues estacions.\nLes obres per tornar a la normalitat la zona del Parc Central empantanegada des de fa vuit anys- seran una realitat properament. Adif ha adjudicat definitivament els treballs a l'empresa Copcisa, que tindrà un termini de cinc mesos per finalitzar les obres. En aquesta zona de 2,5 hectàrees està previst que s'hi faci un parc públic, que s'obrin dues portes noves tant al vestíbul d'alta velocitat com a l'estació del tren convencional i que es millori la seguretat de les instal·lacions. Per una banda, segons informa Adif, es faran noves sortides d'emergència a nivell de superfície i es dotarà les instal·lacions d'un sistema de repetidors de radiofreqüència per a emissores portàtils usats tant per Protecció Civil com pel departament d'estacions d'Adif. Per altra banda, també es preveu que s'enderroqui el passadís que uneix l'estació del TAV amb la del tren convencional (conegut com a 'finger').\nDecidir qui pagava aquest cost que podria arribar als 490.000 euros- ha estat l'escull que ha enredat les negociacions. Des del consistori sostenien que només s'havien compromès a pagar la instal·lació d'una marquesina i, en canvi, l'administrador ferroviari assegurava que era l'ajuntament qui havia dit que volia fora el 'finger' i que en pagaria la demolició. Finalment, i a petició dels veïns, el consistori va accedir a signar un conveni on reconeixia que pagaria aquesta obra. Adif assegurava que si no es signava aquest conveni les obres no podien començar. Aquest conveni es va rubricar per les dues parts el 16 d'agost. Segons comunica Adif, aquest dilluns s'ha celebrat la primera reunió del comitè de direcció d'Adif Alta Velocitat i s'ha aprovat l'adjudicació. "La voluntat d'Adif era començar obres en el menor termini possible", remarca el comunicat. Adif també avança que l'enderroc del 'finger' i la instal·lació de la marquesina seran obres que es faran "de manera coordinada" amb l'empresa adjudicatària i garanteixen que en tot moment els passatgers estaran resguardats de les inclemències del temps quan creuin d'una a altra estació.\nUn projecte proposa unir Celrà i Girona amb un carril bici suspès sobre el Ter\nSimulacre internacional d'accident d'un tren de passatgers al túnel del Pertús\nLa demanda a Adif no es posarà fins saber què passa amb la plaça Espanya


Verger Alt obre les seues portes: 2.000 metres més per recórrer el Castell enfront de l'port Verger Alt obre les seues portes: 2.000 metres més per recórrer el Castell enfront de l'port\nEl director general d'Administració Local, Antoni Such, ha visitat Dénia per comprovar in situ el resultat de les obres de restauració del Verger Alt i el baluard oriental del castell, cofinançades per l'Ajuntament de Dénia i la Generalitat Valenciana dins del programa operatiu FEDER 2014-2020. El cost de lactuació ronda el mig milió deuros.\nL'arqueòleg municipal, Josep Antoni Gisbert, ha explicat que el Verger Alt és una zona "Que guarda un tresor d'informació arqueològica" que va des de l'origen i els usos de l'promontori de el castell de Dénia durant les colonitzacions i els ibers, passant per a el-Àndalus, l'Edat Mitjana vespradana (s. XIV), quan es van fer obres que transformarien la topografia de l'espai i es va afegir a la Torre de l'Mig un cos que forma un mitjà cercle, dotant-la de l'aspecte que coneixem hui dia; el Renaixement i seguix amb empremtes de la Guerra de Successió i la Guerra de l'Francès, fins a arribar a el segle XX, amb la incorporació de la fortalesa a el patrimoni municipal.\nEl director general d'Administració Local, Antoni Such, ha destacat la importància que aquests fons d'ajuda de el programa operatiu Feder, que la Generalitat Valenciana ha distribuït entre les poblacions de la Comunitat, té per a la recuperació i posada en valor de patrimoni cultural valencià, i ha anunciat que la segona convocatòria d'aquest programa d'ajudes eixirà durant el segon semestre de 2021.


nou President Archivos - COPE Alcoy\nCOPE Alcoy > nou President\nPepe Serna ha estat elegit nou president d’ATEVAL en substitució de Càndid Penalba.\nEn la presa de possessió, davant el Conseller Climent i nombrosos dirigents empresarials, Serna ha apostat per reforçar el tèxtil valencià i ha reclamat mesures per incentivar la inversió, el consum i l’ocupació. A més ha reclamat una política efectiva per a la reactivació econòmica, la reorientació productiva i la reindustrialització. El mateix Conseller Climent, junt a la Directora de l’Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE), Júlia Company; van aprofitar aquest acte per a fer referencia a la resposta immediata i la capacitat d’adaptació i reorganització del sector tèxtil durant la crisi sanitària de la COVID-19. El responsable d’Economia va defendre la necessitat de comptar amb empreses capaces de fabricar ací aqueixos productes estratègics reduint al màxim l’externalització total de bona part de la producció industrial “és molt necessària la cooperació entre el món empresarial, universitari i tecnològic, l’impuls de la digitalització en les empreses, una aposta decidida per la innovació, la modernització tecnològica i la incorporació de talent en les empreses“, va assenyalar Climent.\nPer últim el Conseller d’Economia va recordar que des del seu departament s’han posat en marxa mesures de suport al sector entre les quals destaca l’Observatori per al Diagnòstic Post COVID-19 dels sectors industrials i la creació de l’Intergrup Cooperatiu de Producció Tèxtil per al sector sanitari que inclou a 27 cooperatives del sector. Una altra de les mesures és la convocatòria InnovaProd COVID CV d´Ivace Innovació de suport al desenvolupat de productes innovadors o millora substancial dels existents que ajuden a fer front a l’emergència sanitària provocada per la pandèmia. A tot aquest paquet de mesures s’afegeix la posada en marxa del clúster sanitari tèxtil.


AIXÍ TREBALLEN ELS ESTUDIANTS D’HOSTALERIA DE LA XARXA CDT – Turisme CV Magazine\nYou are here: Home1 / Empreses2 / AIXÍ TREBALLEN ELS ESTUDIANTS D’HOSTALERIA DE LA XARXA CDT\nAIXÍ TREBALLEN ELS ESTUDIANTS D’HOSTALERIA DE LA XAXA CDT\nPublicado en 07 de September de 2021\n“Em vaig endinsar en com treballaven en la barra, com es relacionaven amb el client internacional, quin era el seu celler… Tractava d’anar darrere d’ells escoltant i observant per a adaptar-me. Intimida molt eixir de l’escola sabent teoria però en el moment em vaig relaxar i vaig entendre quin era el meu rol, només havia de fer el mateix que a l’escola”. L’escola de la qual parla Javier Parreño és la Xarxa de Centres de Turisme de Turisme Comunitat Valenciana.\nJavier va estudiar en el CdT de València el curs de bar/cafeteria i servei de restaurant en 2013 i el curs de sommelier en 2017. Les seues pràctiques les va realitzar a l’hotel Westin de la ciutat. Va entrar i ja no va eixir. “No vull que te’ns escapes” li va dir la primera maitre de l’hotel quan només portava 2 setmanes en pràctiques. Ara porta ja 7 anys i considera l’hotel com la seua casa.\n“Quan ixes al món laboral et sents una mica xicoteta” coincideix Naomi Martínez, qui també va estudiar el curs de serveis de restaurant. El simple fet de portar bé una safata ja és una habilitat complexa. Naomi ho recorda bé, “encara que semble simple, és del que més m’ha servit en el dia a dia del restaurant.” Les seues pràctiques les realitza enguany en la arrocería Alqueria de la Font d’en Corts de València.\nNaomi treballava com a recepcionista en un hotel d’Eivissa però la pandèmia va truncar aquesta eixida laboral i va pensar a realitzar el curs per a obrir-se pas de l’hoteleria a l’hostaleria. Javier treballava en hostaleria, en el bar del seu pare, però en fer el curs en el CdT va voler provar la restauració en un hotel. “Si teníem idiomes el tutor de pràctiques ens suggeria triar hotels. Jo ho tenia clar. Un lloc gran sempre necessita gent i les pràctiques és una manera de cridar l’atenció per a ficar-te a treballar”, assegura Javier.\nHOSTALERIA EN LA XARXA CDT: APRENDRE I TREBALLAR\nJavier i Naomí són exemple dels centenars d’estudiants que passen cada any pels CdT de Turisme Comunitat Valenciana buscant una eixida laboral en l’hostaleria o millorar la seua qualificació professional. Molts comencen desocupats; quasi tots es tallen el primer dia que aprenen a usar el ganivet, uns altres fins i tot es queden tancats en el congelador, compte rient el professor del CdT València, Jose Luis García Mascaraque; però la majoria aconsegueix el seu treball al final.\nRaquel Medrano, responsable de pràctiques de CdT València, assegura que «uns 300 alumnes passen anualment per les seues aules i en l’últim exercici la inserció laboral estimada es va situar entorn del 70%”. Els cursos de Cuina i Servei de Restaurant inclouen 80 hores de pràctiques en empreses, explica Raquel, i els propis alumnes, amb l’ajuda del tutor, trien on volen realitzar-les. “Donada la situació que la covid ha provocat, moltes empreses o estaven tancades o no podien assumir personal en pràctiques però Jorge, el nostre tutor, ens va ajudar molt a trobar un bon lloc” recorda Naomi.\nMaica Nadal, gerent de l’Alqueria de la Font d’en Corts de València, diu que ella mateixa és la tutora del personal en pràctiques i que cada alumne és assignat com a ajudant d’un empleat.\nAquestes pràctiques permeten als alumnes treballar en les diferents àrees i tasques del restaurant i són d’un valor excepcional en la inserció laboral. “Habitualment comptem amb els estudiants com a extres si sorgeixen necessitats puntuals i si existeix una vacant, són els primers en els quals pensem” afirma Álvaro Sánchez, responsable de recursos humans de l’Hotel Westin.\nLA XARXA CDT: PASSIÓ, RECURSOS I CONEIXEMENT DEL DESTÍ\nPerò també en les classes els alumnes reben formació molt aplicada i directament de professionals en actiu, que també acaben contractant entre els seus propis alumnes. José Luís García Mascaraque, responsable del restaurant de l’IVAM a València i professor de la Xarxa CdT des de 2003, comenta orgullós que tots els de l’equip de cuina del seu primer restaurant van ser alumnes seus.\n“El que més em va agradar va ser trobar a professors que eren professionals dins del sector i transmetien passió pel que feien. En la primera setmana em van contagiar les ganes de fer les coses bé, em van contagiar la seua passió i vaig descobrir que volia ser com ells. A més, érem un grup molt bo. Tinc molt bons records. La veritat que no recorde gens dolent. Si he de dir una cosa dolenta és haver de fer litres i litres de suc de taronja quan tocava cafeteria, però fins i tot d’això tinc bons records” assegura somrient Javier Parreño.\nJosé Luís García Mascaraque explica que, a més de les habilitats i coneixements propis de l’hostaleria, és important transmetre passió i valors per al treball diari, “responsabilitat, memòria, organització, treball en equip, gestió del temps, gestió de l’espai de treball…”, assegura que són fonamentals donat l’alt nivell d’estrés en aquesta professió.\nSegons el responsable de recursos humans de l’hotel Westin, tots els alumnes que han passat per l’hotel demostren interés i ganes d’aprendre però, dels que arriben des del CdT, destaca un valor addicional: “hem vist que presenten un plus extra a altres centres, ja que els alumnes en la seua majoria són de València i coneixen tant la gastronomia com la ciutat, la qual cosa aporta un valor afegit a l’hora d’atendre clients que vénen de turisme”\nGarcía Mascaraque és professor en altres centres d’hostaleria i no veu diferències formatives importants, però sí que és rotund en afirmar que la Xarxa CdT compta amb mitjans i matèries primeres superiors: “l’alumne, quan acaba la seua formació, ha pogut treballar amb material d’última tecnologia i matèries primeres de gran diversitat i qualitat, superant amb escreix a tots els centres on jo he impartit formació.”\nEL FUTUR LABORAL: MENYS CANDIDATS PERÒ MÉS PROFESSIONALS\nTant Maica Nadal com Álvaro Sánchez reconeixen que actualment, arran de la pandèmia, és difícil trobar personal per a treballar en turisme i hostaleria, principalment personal qualificat. “Entenem que durant aquesta aturada molts candidats han enfocat la seua carrera professional cap a altres sectors o s’han format en altres especialitats” comenta el responsable de Recursos Humans del Westin. La gerent de l’Alqueria de la Font d’en Corts creu, a més, que la discontinuïtat en els horaris i la inestabilitat, unida a les prestacions públiques extraordinàries, fan poc atractives les ofertes laborals en l’hostaleria actual.\nSegons Álvaro, “en el futur, la branca de l’hostaleria estarà més especialitzada però no obstant això hi haurà menys professionals”. Javier Parreño també aposta per la qualificació i especialització: “veig el futur de la professió amb ganes de créixer, molta gent amb ganes de no ser un portaplatos i amb ganes de saber per què faig això o com està fet l’altre.”\nParreño creu a més que hauria d’exigir-se una titulació obligatòriament per a poder treballar en hostaleria, “encara veig molta gent que no va estudiar res en relació amb l’hostaleria però que es cola per tindre idiomes. No deixa de ser intrusisme. Algú sense permís de conduir no hauria de tindre cotxe. En hostaleria hauria de ser igual”\nNO PARAR D’APRENDRE: NOVES TÈCNIQUES, IDIOMES, MÀRQUETING I EMPRESA\nAquest ex alumne i cambrer del Westin recomana estudiar en la Xarxa CdT i no sols per obtindre aquesta titulació mínima. Parreño considera fonamental no parar d’aprendre. Ell mateix assistia a cursos de formació contínua en el CdT de València a les vesprades mentre als matins era a l’hotel. “A qui vulga treballar en hostaleria li diria que es prepare bé, però que quan acabe no pare d’estudiar. La restauració camina a passos de gegant. Cal estar atents a cada novetat”.\nI continuar formant-se no sols en hostaleria, Álvaro recomana no oblidar-se dels idiomes. “Aquesta branca és apassionant, coneixeran noves cultures, descobriran món sense eixir del seu centre de treball… però és imprescindible que treballen els idiomes per a no tancar-se portes en la seua trajectòria professional”\nMaica Nadal, com a responsable de la seua pròpia empresa hostalera, cree que també seria positiu incloure formació de màrqueting i empresa. “Que coneguen els costos i processos, que es transmeta la idea d’empresa com a projecte comú”, opina. Considera que serien útils coneixements comercials: “Els cambrers han de ser venedors també. Si el client demana molts entrants, després no valoraran l’arròs, que és la nostra especialitat. És millor que demanen postres, que és el plat de major benefici” explica Maica.\nNaomi reconeix que és una professió sacrificada però assegura estar encantada. “Treballes molt i molt dur. Quan la gent està de vacances, tu no, però és molt agraïda. Una vegada entres dins, veus el món amb altres ulls. Aprens, no sols laboralment, sinó com a persona.”\nTemas enlazados | Centres de Turisme |\nCÓMO ACONSEGUIR EL TEU TÍTOL EN “HOUSEKEEPING”


Ibon Navarro comptarà amb el mateix cos tècnic per a la propera temporada\nIbon Navarro seguirà comptant amb el mateix cos tècnic la temporada vinent. Ahir van quedar definides les converses amb els ajudants i integrants de l’staff i el tècnic vitorià estarà envoltat d’un col·lectiu que ja acumula temporades d’experiència plegats i que amb Navarro viurà la segona temporada el proper curs.\nDavid Eudal i Paco Vázquez seguiran sent els entrenadors ajudants, Miguel Ángel Rodellar el preparador físic, Chechu Bermudo el delegat i David de Toro el fisioterapeuta. Els metges de l’equip seran Jordi Verdaguer i el traumatòleg Sergi Francisco. “Estic molt content amb la renovació de tot el cos tècnic perquè és


Apartment Fonyod 2 Fonyod Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Fonyod 2\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Fonyod, no busqui més enllà de Apartment Fonyod 2. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartment Fonyod 2 és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes, habitació familiar.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, banyera hidromassatge, aire condicionat, servei de despertador, escriptori per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Fonyod, el Apartment Fonyod 2 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Convalidacions - Fundació UAB - UAB Barcelona\nLa convalidació és el procediment pel qual es reconeix i dóna valor acadèmic als estudis oficials certificats per l'entitat competent.\nPer poder sol·licitar una convalidació és requisit imprescindible estar matriculada en el cicle formatiu pel qual es demana la convalidació.\nLes convalidacions es classifiquen segons qui les resol:\nCONVALIDACIONS DIRECTES: aquestes convalidacions les resoldrà directament el centre, són aquelles que estan establertes en els decrets dels currículums i normativa de convalidacions.\nCONVALIDACIONS SINGULARS: són totes aquelles convalidacions que no pot resoldre directament el centre i les resol la Direcció General de Formació Professional Inicial i Ensenyaments de Règim Especial (DGFPIERE).\nEls tipus de convalidacions d’aplicació directa per part del centre són:\n1. Convalidacions a partir d’estudis de formació professional finalitzats o parcialment superats\nEn general, es poden convalidar mòduls professionals i unitats formatives següents:\nLes que recullen la normativa publicada:\nEn l’Ordre ENS/58/2003 de 12 de febrer (DOGC 20.02.2003), la correcció d’errada (DOGC 24.02.2003) i annexos.\nRD 1085/2020, de 9 de diciembre y se modifica el RD 1147/2011, de 29 juliol (BOE núm. 340, de 30 de diciembre de 2020\nEn l’Ordre ECD/1055/2017, de 26 d’octubre, que modifica l’Ordre ECD/2159/2014, de 7 de novembre, on s’estableixen noves convalidacions entre mòduls professionals de formació professional.\nCICLE FORMATIU COMERÇ INTERNACIONAL LOE: Ordre ENS/336/2016, de 13 de desembre, per la qual s'estableix el currículum del cicle formatiu de grau superior de comerç internacional.\nMòdul Formació i Orientació Laboral:\nTítols d’estudis LOE: si està superat el tindrà convalidat en qualsevol altre cicle formatiu de l’àmbit de la LOE.\nTítols d’estudis LOGSE:\nsi està superat el crèdit FOL del mateix o diferent nivell convalida la unitat formativa “UF1. Incorporació al treball” del títol LOE.\nsi l’alumne presenta certificat nivell bàsic prevenció riscos laborals (prl) establert en reial decret 39/1997, de 17 de gener, pel qual s'aprova el reglament dels serveis de prevenció es convalidarà la “UF2. Prevenció de riscos”, sempre i quan el certificat tingui aquests requisits:\nNom i cognoms de la persona que ha cursat la formació.\nDenominació i durada del curs.\n2. Convalidacions de mòduls professionals pel fet de tenir unitats de competència acreditades.\nEls alumnes que tinguin acreditades oficialment, per administracions laborals o educatives, alguna unitat de competència que formi part del Catàleg nacional de qualificacions professionals tindran convalidats els mòduls professionals corresponents que s'estableixen en la norma que regula cada títol.\nL’alumne haurà de presentar la sol·licitud de convalidació juntament amb:\nOriginal o fotocòpia compulsada del certificat de qualificacions oficials emès pel centre on s’han cursat els estudis\nOriginal o fotocòpia compulsada del títol del cicle corresponent\nEn el cas de LOGSE per reconèixer UF2 Prevenció de riscos: certificat nivell bàsic.\nEn el cas de Unitats de competència acreditades:\nCertificat de professionalitat emès per l'administració laboral competent.\nCertificat d'acreditació parcial d'unitats de competència del certificat de professionalitat emès per l'administració laboral competent.\nResolució d'expedició d'un certificat de professionalitat o d'un certificat d'acreditació parcial d'unitats de competència d'un certificat de professionalitat, emesa per l'administració laboral competent.\nCertificat d'acreditació de competències d'acord amb el procediment que s'estableix en el Reial decret 1224/2009, de 17 de juliol, de reconeixement de les competències professionals adquirides per experiència laboral.\nEl temps estimat de resolució per part del DGFPIERE es de mesos des de la seva presentació. Mentre el sol·licitant no hagi obtingut la resolució per part de DGFPIERE, no estarà eximit de l'assistència a classe i de la presentació a les avaluacions corresponents.\nConvalidacions a partir d’estudis de formació professional finalitzats o parcialment superats que no estan establertes en els decrets que estableixen els currículums i normativa de convalidacions.\nConvalidacions a partir d’estudis universitaris.\nEls alumnes matriculats en un dels cicles formatius de formació professional inicial (LOE) que tinguin aprovats un mínim de 30 crèdits d'un estudi universitari o 12 crèdits ECTS poden sol·licitar la convalidació d'un o més dels mòduls professionals o unitats formatives següents: "UF1. Incorporació al treball", del mòdul professional de Formació i Orientació Laboral, el mòdul professional Empresa i Iniciativa Emprenedora, o unitats formatives creades pel centre amb les hores de lliure disposició de cicles formatius de grau superior.\nLes assignatures d'estudis universitaris oficials que hagin estat prèviament convalidades o reconegudes no es poden tornar a convalidar per mòduls professionals dels cicles formatius de grau superior.\nL’alumnat sol·licitarà les convalidacions singulars en el centre, que les trametrà a la Direcció General de Formació professional i Ensenyaments de Règim Especial.\nOriginal o fotocòpia compulsada del certificat de qualificacions per unitats formatives, crèdits o assignatures segons el supòsit.\nEn el cas que s’aportin estudis universitaris i es demanin convalidacions diferents a la “UF1. Incorporació al treball" del mòdul professional de Formació i Orientació Laboral, al mòdul professional Empresa i Iniciativa Emprenedora, o a unitats formatives creades pel centre amb les hores de lliure disposició de cicles formatius de grau superior, caldrà aportar:\nCertificat acadèmic personal original o compulsat\nGuies docents segellades pel centre corresponent\nPla docent segellat pel centre corresponent\nQualificacions de les convalidacions\nSi la resolució és favorable, les convalidacions obtingudes es traslladaran a la documentació d’avaluació de l’alumnat.\nCONVALIDACIONS DE TÍTOLS LOGSE\nEls crèdits convalidats de cicles formatius LOGSE es qualificaran amb CONVALIDAT i no es tindran en compte en el càlcul de la qualificació final del cicle formatiu.\nCONVALIDACIONS DE TÍTOLS LOE\nEn el cas de mòduls professionals o unitats formatives superats que tinguin la mateixa de nominació i currículum, i que siguin comuns a diversos cicles formatius, la qualificació obtinguda es trasllada des del primer cicle formatiu en el qual s'ha cursat.\nEls mòduls professionals o unitats formatives convalidats de cicles formatius LOE d'acord amb l'annex III i l'annex IV del RD 1085/220, de 9 de desembre, recollidrà la qualificació obtinguda en el mòdul professional cursat, i es tindran en compte a efectes de càlcul de la nota mitjana .\nLes unitats formatives, crèdits i els mòduls professionals que hagin estat prèviament convalidats no poden convalidar-se de nou per altres mòduls professionals o crèdits.\nEl mòdul professional de Projecte, en títols de grau superior, no és objecte de convalidació.\nEn el cas dels cicles formatius LOE, els mòduls professionals de Formació i Orientació Laboral i d'Empresa i Iniciativa Emprenedora, tot i ser contextualitzats en cadascun dels cicles formatius, es convaliden, si així ho sol·licita l'alumne, i es qualifiquen amb la nota obtinguda del primer cicle formatiu en el qual s'ha cursat.\nEl certificat de qualificacions que aporti l’alumne per acreditar els seus estudis, ha de ser un certificat de qualificacions oficial expedit pel centre educatiu on s’han cursat els crèdits o mòduls superats corresponents (presentant un cicle LOE és imprescindible el detall de les unitats formatives aprovades). Tingueu en compte que els butlletins de notes o informes d’avaluació no són vàlids.


Intervenció al Mercat\nLes entrades del Mercat Municipal llueixen diferents des del passat estiu. Segons els encarregats de la intervenció, “el motor d’aquesta col·laboració amb l’equip de la junta i paradistes del Mercat Municipal d’Olesa va néixer durant el confinament, amb l’objectiu d’utilitzar l’espai públic per intervencions creatives i dinamitzadores i apropar de nou a les persones després de mesos d’aïllament”. Segons l’equip productor “el Mercat juga un paper important en la nostra cultura i en la història d’un municipi. La memòria, les anècdotes, el pas del temps, les fotografies, les persones, les olors, els sorolls… Tots aquests ingredients fan l’experiència de Mercat única. L’objectiu era transportar al públic al passat i fer un viatge en el temps recordant les diferents etapes del mercat des de 1932, amb un ingredient contemporani, la llum, la qual sempre s’associa amb esperança i optimisme”.\nLes fotos que il·lustren aquesta notícia son d’en Pere Grimau. Disseny i producció: Exhibeo Creative Retail Design & Visual Merchandising i Krea Lighting Studio. Material decoració: Foamland i Telopal. Lluminàries i instal·lació: Emotions Lighting design studio, Simon, Lampisteria Barra i Lluria. Col·laboradors: Ajuntament d’Olesa, Consorci de Comerç, Artesania i Moda de Catalunya, Atipic i Estudi fotogràfic Pere Grimau.\nJoseph H. Pilates deia: “El canvi es produeix a través del moviment i el moviment cura”, de la mateixa manera que afirmava que “els hàbits incorrectes no són responsables de la major part de les nostres dolències, sinó de totes elles”.\nAmb aquestes dues frases, podem entendre, que practicant una disciplina com el Mètode Pilates, que li aporta al cos un moviment correcte, podem d’una banda prevenir possibles lesions, i de l’altra, aportar una eina de curació per a les que ja s’han produït.\nControl, concentració, fluïdesa, precisió, respiració i centre. Quan els interioritzem, en cada moviment, aconseguim entrenar de manera més eficient. El Centre d’entrenament funcional, moviment eficient i Salut Pilates & You està al c/Anselm Clavé, 132 i els telèfons son: 93 778 5684 i 618 554 461.\n“La tata màgica” es el nombre de la merceria que acaba de abrir sus puertas en Olesa, el pasado martes 1 de setembre. Allí podràs encontrar lanas de excelente calidad, hilos de coser, teles de algodón para hacer patchwork, hilos de bordar (marca DMC), mascarillas, agujas de tejer, de ganchillo y de coser, entre otros muchos complementos y artículos para trabajar tus ideas. Próximamente, Montse, a cargo de la tienda, lanzará cursos de Patchwork, Punto de cruz, Ganchillo, Punt de mitja i Manualidades para ninos y niñas.\nLa dirección es República Argentina, 7 y el teléfono es el 93 677 0132. El horario es: lunes, cerrado por la mañana y abierto de 17 a 20:30 horas; de martes a viernes, de 9 a 13:30 y de 17 a 20:30 horas, i los sábados, de 9 a 13:30 horas. Enhorabona!\nNou Club Boxa Olesa\nEl passat mes de juliol el primer club de boxa de la història d’Olesa de Montserrat va obrir una nova seu al carrer Margarida Biosca, al barri del Poble Sec. Des de feia dos anys, el club entrenava a les instal·lacions municipals del Pavelló Salvador Boada de les Planes. Durant aquest temps, van aconseguir 2 medalles d’or als campionats de Catalunya de Boxa Olímpica i una de plata, a les categories de boxa elit femenina i boxa masculina.\n“És un esport que et permet alliberar tensions, posar-te en forma i treure’t unes riallades amb els companys”. “Un cop comproves que la violència o que et facin mal no són res més que prejudicis, la boxa es presenta com una alternativa que trenca la rutina diària, per això potser està tan de moda” ens comenta Carlos Cordero, l’entrenador i fundador del club.\nTot i que és un club dedicat a l’ensenyament i perfeccionament tècnic de la boxa, el centre disposa de diferents activitats per complementar l’esport de contacte. Pels més petits disposen de boxa infantil, sense contacte i amb un mètode personal per ajudar als nens i nenes a millorar la seva coordinació i treball en grup.\nEntre les diverses activitats destinades als adults, trobem entrenaments funcionals, estiraments, tècnica avançada; pels veterans a l’esport que vulguin aprendre recursos tècnics i teòrics del pugilisme, i ioga; per mantenir la musculatura i la ment sanes.\nPerò si una activitat és la reina del centre, aquesta és la boxa: les classes estan estructurades perquè pugui entrenar qualsevol persona independentment del seu nivell, forma física o edat. El seu mètode d’entrenament es caracteritza per la seva fusió entre l’entrenament físic i l’èmfasi en l’ensenyament tècnic i tàctic.\nEl club ofereix un ampli ventall d’hores per entrenar, tant al matí com a la tarda, i els clients s’ho poden combinar lliurement durant la setmana. Totes les classes de l’horari oficial són dirigides a grups, tot i que també és possible fer entrenaments personals individuals o en grups reduïts de quatre persones.\nA més a més, com a complements pels seus esportistes, disposa d’una petita sala de musculació, servei d’assessoria nutricional -gratuïta pels abonats- i una botiga d’equipament esportiu i de moda amb les millors marques d’esports de contacte.\nOlesà de naixement, Carlos Cordero va decidir canviar el teatre per la boxa amb quinze anys, tot i les reticències inicials dels seus pares, els quals, com molts de nosaltres, tenien certs prejudicis amb l’esport de contacte per excel·lència. “Vaig descobrir la boxa com ho fa un nen, sense prejudicis, i vaig adonar-me de l’interessant que pot arribar a ser aquest esport si es practica de manera correcta i amb entrenadors ben formats” ens comenta Cordero durant l’entrevista. Amb vint-i-sis anys, ja acumula un total de quaranta combats de boxa olímpica, amb només 7 derrotes. Amb dinou anys va passar a ser membre de la Selecció Catalana de Boxa, arribant a representar a Catalunya als campionats d’Espanya 2016 a Galícia, fet que el col·loca com un dels millors pesos wèlters del panorama nacional de Boxa Olímpica. Com a entrenador, té més de vuit anys d’experiència, té les titulacions d’entrenador nacional de boxa i assessor nutricional, i està inscrit al ROPEC (Registre Oficial de Professionals de l’Esport de Catalunya) com entrenador de boxa. Durant aquest temps, ha format a una dotzena de competidors, tant a Olesa com als diferents gimnasos on ha impartit classe.\nTot això sense deixar de banda els estudis, ja que està cursant l’últim curs del grau de Comunicació a la UOC i durant el confinament ha acabat els estudis de crítica cinematogràfica a l’ECIB.\n“L’esport t’ensenya que si vols treure profit d’alguna cosa, has de dedicar-li molt temps sense esperar una gratificació immediata. Crec que els entrenadors hem d’inculcar als alumnes més joves la necessitat d’estudiar i no deixar mai de formar-se per poder disposar de recursos en situacions de crisi”.\nPer altra banda i des de la seva apertura al juliol, el club ha hagut de gestionar les mesures de prevenció i control de riscos derivats de la COVID-19 des del primer dia. Fet pel qual té una política estricta de prevenció i seguretat per poder fer front de la millor manera possible a la crisi que torna a amenaçar la normalitat de les activitats.\nLa metodologia de les classes ha canviat, reduint els treballs en parella i fent-los totalment opcionals, introduint la mascareta com a company inseparable de l’entrenament i desinfectant diàriament les instal·lacions. A més, els entrenadors es fan un PCR mensual.\nEl club està situat al carrer Margarida Biosca, 59. Podeu consultar l’horari o demanar més informació a l’Instagram oficial del club: @clubboxaolesa o trucant al telèfon 678 216 852.\nLa Festa Major, La Passió, el Carnestoltes, Santa Oliva, els Misteris, la Festa dels Miquelets, el Nadal i Sant Jordi. El segell olesà Edicions Paper d’Estrassa ha publicat el llibre il·lustrat Descobrint Olesa, que reivindica les festes, les entitats i el patrimoni olesà a través de la mirada de vuit il·lustradors i d’un periodista veïns del municipi. El llibre ha estat un èxit: ha estat el llibre més venut a Olesa des del mes de maig.\n“És un homenatge i un reconeixement a totes les persones que any rere any participen en les entitats culturals i que fan possible les festivitats del municipi”, explica Quim Moreno, editor de Paper d’Estrassa i artífex del projecte, que compta amb les il·lustracions de Martí Alcon, Joan Cascante, Montse Cascante, Rubén del Rincón, Núria Fandos, Maria Grimau, Biel Moreno i Ricardo Peregrina; i els textos de Marc Amat. “Alhora, amb Descobrint Olesa, hem volgut fer arribar el patrimoni olesà a nous públics a través d’un format que posa en valor també el talent d’artistes olesans”, afegeix l’editor.\nL’àlbum, que està disponible a la Papereria Llibreria Núria, a la Llibreria Literator, i al Quiosc de la Plaça Catalunya, està pensat per al públic infantil, però joves i adults també poden gaudir-ne gràcies a la informació i al plaer de reconèixer, dins de les il·lustracions, alguns ciutadans d’Olesa que destaquen per la seva vinculació amb l’activitat associativa i cultural del municipi. “Hem fet un llibre didàctic que inclou humor i jocs pensat perquè tothom en pugui gaudir”, explica Quim Moreno. L’editorial també ha posat a la venda una edició limitada i numerada de làmines amb les il·lustracions del llibre, que es poden aconseguir a la Papereria Llibreria Núria.\nArran de l’èxit del llibre Descobrint Olesa, l’editorial ja està preparant un nou llibre il·lustrat, titulat “Dones Olesanes”. El llibre buscarà reivindicar les aportacions de quinze dones olesanes de diferents disciplines compromeses amb el municipi. Cada testimoni es presentarà amb una il·lustració realitzada per quinze il·lustradores locals i un text explicatiu, a càrrec d’una periodista local. Un llibre de dones, fet per dones. La selecció dels quinze testimonis la decidirà una comissió de dones creada per l’ocasió.\nL’editorial ha fet una crida per trobar empreses d’Olesa que estiguin interessades en patrocinar la publicació de l’obra. En cas de voler col·laborar-hi, cal enviar un correu a info@paperdestrassa.cat\nÉs el nom del nou restaurant al Casc Antic, que va obrir les seves portes el passat 11 de juny. Allí podràs trobar cuina “Fusión” Peruana-Nikkei i Peruana-Mediterrània, amb ceviche, tartares i tatakis, a més de cuina vegana i vegetariana. Està al carrer Salvador Casas, 8 i obren de dimarts a dissabtes, de 13 a 16 hores i de 20 a 23:30 hores. Els telèfons son: 93 042 2100 i 642 708 229.\n“Una Olesa ben viscuda”\nEl passat 25 de juliol, la plataforma Moviment Veïnal d’Olesa va presentar el conte col·laboratiu “Una Olesa ben viscuda”, creat entre una vintena d’olesanes. Aquest conte, que pretén pintar de verd un poble, també és una reivindicació ciutadana i una denúncia a les constants pèrdues d’espais verds que aquesta vil·la ha sofert en els darrers vint-i-cinc anys. El conte ens acosta a una Olesa “dissenyada” per les ciutadanes i ciutadans de la vila, un fet simbòlic però alhora il·lusionant, i que pretén integrar la veu de la població als processos de canvis urbanístics, en una clara al·lusió als mètodes de participació ciutadana que s’han dut a terme per dissenyar el nou pla d’ordenació urbanístic municipal (POUM).\nLa primera part de l’acte es va centrar en la presentació del conte. Es van nomenar i fer entrega a les il·lustradores, escriptores, dissenyadores i a totes aquelles persones que d’alguna forma van participar en el procés de creació i se’ls hi va fer entrega d’un exemplar del conte. També es van reconèixer a les entitats col·laboradores i que l’han finançat com són la Comunitat Minera Olesana, la Fundació Agrícola Olesana i les Associacions de Veïnes de Les Planes, la Central, Els Closos, Sant Bernat i Rambla-Eixample. Entre reconeixements i breus parlaments, Magaly Castillo va representar dues il·lustracions i textos del conte, a través del seu personatge de “Doña Esterlina”, posant un toc creatiu a l’acte. La segona part de l’acte tenia com a objectiu presentar altres iniciatives i plataformes que, com el Moviment Veïnal, lluiten en l’actualitat per canviar un determinat model de creixement urbanístic, basat en el gris del ciment. Els pronunciaments dels membres de SOS Baix Llobregat i L’Hospitalet, Salvem el Pla de Bages, Entrepobles i la CONFAVC van anar seguits d’una breu actuació musical i un record a les persones que a causa de la Covid-19 no ens van poder acompanyar. D’aquesta manera es va acabar de donar forma i significat al conte i a un acte on es van repartir un miler d’exemplars d’aquest.\nDestacar la bona acollida que l’acte va tenir entre les diverses persones representants del teixit associatiu del poble, com son la Plataforma Olesa Es Mou – POEM, Plataforma en Defensa del serveis públics, Marea Pensionista, Unió Lliure de Treballadors -ULT, Ariadna, Olesa Sardanista, Associació de Persones amb Capacitats Diverses – Cecscat, Plataforma d’Afectades per la Hipoteca -PAH, Olesa Ateneu, Unió Excursionista d’Olesa -UEC, Comissions Obreres i Animalistes d’Olesa. Moviment veïnal celebrarà la propera assemblea el pròxim 24 de setembre.\n“La vida és un viatge” ens comentava Carlos Mestanza (Mollet, 1980) actor amb una gran trajectòria en teatre i de pas per Olesa durant aquesta setmana. De la mà de la incombustible Jeny Poquet que el representa des de l’agència de representació La Klaketa, Carlos presenta la seva nova pel·lícula “8 años” que començarà a rodar a l’octubre i que el té com un dels protagonistes i com a productor al mateix temps.\nA cavall entre Madrid, on va fundar la productora “American road films” i Los Ángeles on compta amb el seu equip de treball, aquest català està associat amb Miguel Angel Poveda (Gold Tower Producciones) amb qui realitzarà el primer projecte en conjunt, amb un pressupost de 1.3 milions d’euros i que esperen estrenar per a la primavera/estiu del 2021.\nRodar amb la Còvid-19 voltant no serà tasca fàcil “ja que hi haurà un metge en el set prenent temperatura a tot l’equip i a totes hores, el maquillatge i el menjar hauran d’estar esterilitzats, el que fa que la producció no sigui la tradicional; hi comptarem amb un equip tècnic i d’actors de reserva pels dubtes”, ressalta Carles.\nDe fet, el projecte encara no hi compta amb el repartiment definitiu perquè molts actors han vist posposats els seus projectes i s’han hagut de moure peces. “Realment quan comencem a rodar, veurem com encaixa el puzle”, diu Carles. I parlant de protagonistes, qui ho serà també serà l’illa de la Palma, que, segons l’actor “aquesta serà la primera o una de les poques pel·lícules rodades íntegrament en aquesta illa tan màgica. Té una vegetació espectacular, contrasta el paisatge àrid amb el verd, té platges de sorres negres i és un dels llocs juntament amb Hawaii, des d’on millor es veu la nostra galàxia del planeta. Veurem com aquesta illa salvatge farà als nostres protagonistes navegar per un món interior i els farà canviar definitivament”.\nPel que fa al gènere del film, Carles planteja que “no sé si és una història d’amor o de desamor, crec que en la vida en general falta amor però hi ha molt desamor. Crec que sorprendrà perquè hem volgut fugir dels estereotips tradicionals, és una pel·lícula d’éssers humans que s’estimen. Segurament les plataformes (Amazon, Netflix) la podrien enquadrar com a comèdia romàntica, també en “LGTBI”, per a mi el gènere seria una “road movie”. Aquesta pel·lícula és un reflex de la societat jove, de com porten avui dia les relacions personals, sense prejudicis, amb total llibertat”.\nLa història narra el retrobament de Jose i David a l’illa, després de 8 anys de relació i precisament en el lloc on s’havien conegut. Jose i David porten 7 anys de relació, ho han deixat i decideixen tornar a retrobar-se a l’illa on es van conèixer. En el viatge faran els 8 anys i efectivament ho celebraran. El pla és celebrar el seu vuitè aniversari recorrent els llocs de l’illa que encara no havien descobert junts.\nEl que no han estat capaços de planificar són les forces oposades que despertaran entre ells al llarg d’un viatge ple de personatges enigmàtics i paisatges sublims, fent-los replantejar-se la solidesa de la seva relació i els seus camins a la vida. Carlos confessa que hi ha alguna cosa de la seva història personal en el guió, encara que en realitat “va començar sent autobiogràfica del director que va tenir una relació que el va marcar moltíssim”. “Ell em va mostrar el guió mentre jo encara estava en parella -portava 9 anys, no 8 com a la pel·lícula- i em va agradar molt la idea; el personatge que interpreto (David) té moltíssim de mi, encara que difereix una mica en la forma de veure la vida”, finalitza Carles.\nL’Associació contra l’abandonament i el maltractament animal, ACAIMA Olesa s’adhereix al Moviment Veïnal, buscant sumar esforços en les seves accions i denúncies.\nL’acte de presentació del conte “Una vil·la ben viscuda”, que va comptar amb la participació de nombroses persones i entitats, va ser lloc on les entitats van poder reforçar vincles i un punt de trobada i reflexió crítica sobre els actuals models urbanístics.\nEn les darreres setmanes, s’han incrementat les veus de ciutadanes i entitats que es mostren crítiques davant les actuals pèrdues d’espais verds del poble. Precisament, la preocupació per l’impacte global que podrà tenir el nou POUM a Olesa, i com a exemple, Cal Candi, és un dels temes que ha portat a ACAIMA adherir-se al Moviment Veïnal. La fauna i la flora d’aquell espai ha quedat arrasada i ara que recentment l’Ajuntament ha posat en “venda” 3 solars de propietat municipal al poble, una part o la totalitat de la vida que aquell espai conservava, ben bé es podria haver reubicat d’alguna forma, tal com Moviment Veïnal va demanar prèviament, de forma oficial a l’Ajuntament, petició que no ha rebut resposta. Pels motius que sigui, l’increment d’espais grisos segueix sent una realitat a Olesa.\nACAIMA és una associació animalista que, juntament amb les altres disset entitats adherides al Moviment Veïnal, es mostren preocupades pel model de creixement urbanístic actual d’Olesa i la destrucció i pèrdua d’espais verds que aquest model comporta, i es mantenen fermes en demanar a l’Ajuntament que s’aturi l’aprovació definitiva del POUM fins a aconseguir una participació real de la ciutadania.\nCom ja es va veure en l’acte de presentació del conte “Una vila ben viscuda” i la seva bona acollida entre la ciutadania i entitats, cada vegada són més les veus que demanen als partits polítics aturar aquest nou pla urbanístic.\nPer aquest motiu, Moviment Veïnal ja treballa en les properes accions: una nova assemblea oberta a tota la població, prevista pel dijous 24 de setembre a les 19 hores, lloc per definir, a causa de la situació per la COVID. Per altre costat, es vol mirar de seguir amb la màxima participació possible de la ciutadania, i per aquest motiu, es treballa amb la possibilitat de realitzar possibles accions a cada barri, entre d’altres.\nAquest és el nom d’una nova associació que va néixer de la mà de Laura Rodríguez i Maria Cáliz, dues mares que tenim fills amb diagnòstic de TEA, el Nil de 4 anys i el David de 2 i mig, respectivament.\nVam coincidir una dia gràcies a un pediatra al que ambdues sempre li estarem molt agraïdes, el Dr. Holmann, del Centre Mèdic Integral d’Olesa. Una trucada de telèfon ho va canviar tot. Quan ens vàrem conèixer, ens vam assabentar de que totes dues teníem moltes preocupacions i dubtes a compartir, pràcticament en comú, els quals mai havíem pogut compartir amb ningú més. Som mares, emprenedores i lluitadores, que tenen un objectiu en comú: assolir la realitat de la vida i de tot el que a aquesta envolta d’una manera diferent i, sobretot, aconseguir una felicitat i una plenitud màxima en l’àmbit personal i professional.\nHem decidit impulsar aquesta idea com una associació sense ànim de lucre, pensant en famílies que estiguin passant per aquesta situació o una similar, que necessitin un recolzament emocional i simplement una forma de “desconnectar” amb altres famílies que estiguin passant pel mateix. Compartir preocupacions, dubtes, anècdotes, èxits, somriures, llàgrimes, etcètera. Senzillament, crear un grup de recolzament que els hi serveixi per millorar l’autoestima, els valors i la valentia, si escau. També hem pensat que seria una bona idea i una gran aportació, organitzar xerrades, sortides lúdiques, excursions, dinars, sopars, festes, etcétera, quan la situació ens ho permeti; perquè el que si que sabem i pensem fer possible és que tothom s’emporti un gran somriure i una sensació de satisfacció i felicitat que a vegades tant trobem a faltar en el nostre dia a dia.\nEns agradaria informar-vos, de que l’Associació ja compta amb quasi una trentena de famílies que han confiat en el nostre projecte. Això ens fa sentir molt orgulloses i ens alegra infinitament, ja que cada vegada estem més convençudes de que aquest espai era molt necessari al nostre municipi. Actualment a Olesa no hi ha cap altra entitat que estigui destinada als membres de les famílies amb TEA i derivats. El Globo Azul està en procés administratiu perquè el nostre objectiu és arribar el més lluny possible, i hi estem posant totes les ganes i la il·lusió del món, ja que tots aquests nens, mares i pares i famílies en general ens ho mereixem. Ara per ara, El Globo Azul ja té una Junta Directiva que compta amb cinc membres: Maria Cáliz (presidenta i fundadora), Laura Rodríguez (secretària i fundadora), Pilar Lafuente (tresorera) i Gardenia Ibarra i Noemí Cuenca que són les vocals. L’associació es va anomenar així des d’un primer moment per què, internacionalment, el Dia mundial de l’Autisme s’honora amb un globus blau i ens va semblar que el nom era molt adequat.\nLes sigles TEA signifiquen “Trastorn d’Espectre Autista”. Es diu així perquè poden tenir una gran varietat de símptomes i manifestacions diferents, tot i que la base d’aquests és la mateixa (trastorn del desenvolupament). Afectarà en com una persona es comporta, interactua i es comunica amb altres i com aprèn. Per això, hi ha molts altres trastorns i síndromes que són derivats del TEA i com a tal ja contem amb famílies com a membres de “El Globo Azul” que tenen algun membre amb alguna d’aquestes variants.\nEl passat 2 de juliol es va celebrar la primera reunió amb moltes de les famílies que han confiat en nosaltres. Va ser molt emocionant! En aquesta primera trobada, totes les famílies que van poder assistir es van presentar una per una, explicant els seus casos personals, la qual cosa ens va permetre apropar-nos una miqueta més a aquestes famílies i poder conèixer quin era cada cas. Aquest fet el vam agrair enormement, ja que això ens va fer pensar que es van sentir bé i compreses i aquest era el nostre objectiu. Des de “El Globo Azul” vam explicar quina era la idea del projecte i les tasques que teníem pensades per a fer i van estar molt d’acord. La trobada va acabar amb una pluja d’idees molt interesant que s’estan estudiant des de la Junta Directiva.\nAnimem a totes les famílies que encara no hagin tingut l’oportunitat de conèixer aquest projecte a que es posin en contacte amb nosaltres si ho necessiten. Els hi prometem que serà, per tots i totes, una experiència memorable. El telèfon és el 631 968 742 i l’adreça electrònica, elgloboazul20@gmail.com


32. Situacions d’assetjament (bullying) - Ahead associació\nArticle anterior ←31. Qui tinc darrere?\nArticle següent 33. Som una família\t→\nEls assetjadors són covards disfressats\nTipus d’activitat Debat amb una mica de moviment\nResum Els infants parlen sobre assetjament entre iguals (o bullying) i llavors es posicionen per mostrar com respondrien en diferents casos.\nAprofundir en el coneixement dels diferents tipus d’assetjament entre iguals.\nIdentificar estratègies, recursos, persones i organitzacions que puguin donar suport a infants que pateixin assetjament.\nAnalitzar diferents respostes davant de l’assetjament.\nSenyalitzem les quatre cantonades de l’habitació amb números de l’1 al 4. Els infants s’haurien de poder moure amb facilitat d’una cantonada a l’altra.\nEspai que permeti que els infants s’asseguin en un cercle\nIntroduïu el tema de l’assetjament amb preguntes com ara:\nQuè és el bullying o assetjament entre iguals?\nQuines són les diferents maneres que les persones tenen d’assetjar els altres?\nPer què creieu que hi ha gent que assetja altres persones?\nCom afecta l’assetjament les persones que en són víctimes? I la gent que ho fa? I tota la comunitat?\nDemaneu que tots els infants dibuixin el contorn de la seva mà sobre un full de paper de color i que la retallin. Haurien de pensar en una persona per a cada dit de la mà a qui podrien demanar ajuda si estiguessin patint assetjament (p. ex. amics i amigues, el pare o la mare, el professorat, el tutor, la policia, el monitor, un germà o germana). Demaneu als infants que expliquin quines persones de suport han mencionat.\nExpliqueu que ara mirareu diferents maneres de respondre a situacions on hi ha assetjament. Feu una demostració de com funcionarà:\nEl facilitador descriu una situació d’assetjament entre iguals. Per a cada situació hi ha tres possibles respostes i una quarta opció oberta per si se us acut una opció diferent.\nCada cantonada té un número. Després de llegir la situació i les respostes, aneu a la cantonada que representi el que vosaltres penseu que faríeu en aquesta situació.\nLlegiu les situacions d’assetjament i doneu temps als infants perquè escullin la seva resposta i se situïn a la cantonada que correspongui. Un cop els infants s’han posicionat, demaneu a alguns de cada cantonada que expliquin per quin motiu han escollit aquesta opció i quins són alguns dels avantatges i inconvenients. Deixeu que els infants que han escollit la cantonada de l’opció oberta expliquin com reaccionarien ells.\nDesprés de parlar sobre cinc o sis situacions d’assetjament, reflexioneu sobre l’activitat amb preguntes com ara:\nCom us heu sentit amb l’activitat?\nHi ha hagut situacions difícils de respondre? Quines i per què?\nUs heu sentit identificats amb cap de les situacions d’assetjament?\nLes persones que pateixen assetjament necessiten ajuda i suport? Per què?\nOn poden demanar aquesta ajuda i suport?\nPer quins motius hi ha persones que assetgen a d’altres? Són bons motius?\nQuè hauríeu de fer si esteu patint assetjament i la persona a qui demaneu suport no fa res per ajudar-vos?\nHi ha algun tipus d’assetjament que s’accepti amb més normalitat per part d’infants i persones adultes? Per què?\nQui és responsable d’ajudar i donar suport als infants quan aquests pateixen assetjament?\nPot passar que els adults també pateixin assetjament? Doneu alguns exemples.\nQui és responsable d’ajudar les persones adultes quan són elles les que pateixen assetjament?\nQuè es pot fer per ajudar les persones que assetgen a canviar les seves actituds?\nQuè pot passar si ningú posa fre a les persones que assetgen d’altres? I a la persona que pateix l’assetjament? I a la comunitat?\nRelacioneu l’activitat amb els drets humans amb preguntes com ara:\nHi ha algú que tingui dret a assetjar a algú altre? Per què?\nQuins drets humans no es respecten quan algú pateix assetjament?\nQuan es posa fi a una situació d’assetjament, com millora l’entorn en relació amb els drets humans per a tothom?\nAl final de la reflexió, demaneu als infants que tornin a mirar les seves «mans d’ajuda» i que hi afegeixin qualsevol altra persona o organització que se’ls acudeixi als quals podrien adreçar-se en cas de patir assetjament. Pengeu les «mans d’ajuda» en algun lloc visible de la sala de manera que els infants s’hi puguin referir en el futur.\nPodeu aprofundir en el tema de la violència amb l’activitat «6. Construïm imatges per escapar de la violència». L’activitat «27. Paraules que fan mal» també tracta els temes d’assetjament verbal i es podria treballar abans o després d’aquesta activitat.\nParleu de les maneres en què el grup pot crear una campanya contra l’assetjament i demaneu a altres membres de la comunitat que se sumin a la iniciativa. Per exemple, podeu organitzar una exposició, convidar a professionals d’una organització de suport a la infància perquè parlin amb els infants, i/o identificar una persona adulta de l’escola que pugui ser la persona de referència a qui demanar ajuda.\nCreeu una obra de teatre que mostri als infants com poden reaccionar davant de casos d’assetjament i representeu-la davant d’altres grups d’infants.\nEsbrineu si hi ha un telèfon local d’ajuda a la infància que els infants que pateixen assetjament puguin fer servir. Investigueu quins serveis existeixen a la vostra comunitat als quals els infants poden recórrer per demanar ajuda. Compartiu aquesta informació amb els infants durant l’activitat i, si és possible, convideu alguna d’aquestes institucions a parlar amb el grup.\nIntroduim la idea del «pal màgic» o micròfon fictici de manera que qui vulgui parlar hagi d’esperar el seu torn (vegeu l’activitat «34. Un conte modern» per a més informació).\nÉs molt probable que existeixi algun tipus d’assetjament dins del grup. L’assetjament entre iguals afecta tots els infants en diferents graus i pot prendre diferents formes. Pareu atenció als casos que poden existir ja dins del grup i intenteu no centrar-vos en cap situació personal.\nEscriviu les vostres pròpies situacions d’assetjament amb les quals els infants del vostre grup s’hi puguin identificar, en comptes d’utilitzar les situacions que es proporcionen.\nDividiu els infants en petits grups, doneu a cadascun una situació d’assetjament i demaneu-los que representin tant l’assetjament com les reaccions. Parleu i reflexioneu sobre cada obra i demaneu a la resta d’infants per altres possibles reaccions.\n2 experiències compartides a “32. Situacions d’assetjament (bullying)”\nMarina L diu:\n27/04/2016 en 9:52\nHola a tothom! he tingut l’oportunitat de fer aquesta activitat amb l’alumnat de dues classes de 6è de primària a una escola de Barcelona. Després de tractar la temàtica de l’assetjament amb dues activitats prèvies, i tenint clar sobre què parlem, l’alumnat s’ha mostrat molt reflexiu durant les diverses situacions plantejades. A més, el fet d’haver-se de posicionar ha provocat la participació de tothom. Molt recomanable! En breu penjaré la fitxa de l’activitat. Salutacions 🙂\n04/03/2017 en 11:31\nGràcies Marina per compartir la teva adaptació d’aquesta activitat per a un grup de 6è de primària!


Es presenta a Manacor el cicle "Art Cinema Cultura", que tindrà lloc entre els mesos de març, abril i maig - ManacorComarcal\nInicio/Noticias/Actualidad/Es presenta a Manacor el cicle «Art Cinema Cultura», que tindrà lloc entre els mesos de març, abril i maig\nEs presenta a Manacor el cicle «Art Cinema Cultura», que tindrà lloc entre els mesos de març, abril i maig\nPep Lluís11 marzo, 2017\nLa tinent de Batle delegada de Cultura Antònia Llodrà, acompanyada per l’artista membre d’Art Col.lectiu Maria Huergas, i pel tècnic del Departament de Cultura Llorenç Carreras, a mitjan matí d’aquest passat dimarts dia 7 de març, presentaren el programa corresponent al cicle Art Cinema Cultura Manacor 2017 Març/Maig, que ens aporta informació sobre els actes i activitats de l’esmentat cicle, així com de les diferents exposicions tan a la Torre de Ses Puntes com a la dels Enagistes o la sala d’exposicions al complex s’Estació, per la que s’ha establert un conveni d’un any de durada amb la propietat.\nEl Cicle Art, Cinema i Cultura Manacor 2017, tindrà com a fil conductor el Cinema i també ens oferirà una mostra d’Escultura al carrer, representacions teatrals, conferències, un taller de guió cinematogràfic i mostra del cinema d’animació, entre d’altres activitats.\nL’acte que marcarà l’inici del Cicle “Art Cinema Cultura” tindrà lloc aquest proper dissabte dia 11 de març a les 19 hores a la Torre de ses Puntes, amb la inauguració de l’exposició de les obres d’Elisenda Pipió Gelabert, baix el títol “Genèric Intencionat”, una exposició també promoguda pel Col.lectiu Dones de Llevant.\nTítol genèric dels diferents actes, la data i lloc de celebració i l’horari de la inauguració\nPer a una millor informació als lectors de “Manacor Comarcal”, ens complau anunciar que el programa complet de cicle Art Cinema Cultura Manacor 2017 es pot aconseguir gratuïtament al Departament de Cultura de l’Ajuntament de Manacor o a la recepció de l’Ajuntament.\nPer la nostra banda, a continuació oferim als lectors el títol genèric dels diferents actes, la data, el lloc de celebració i l’horari de la inauguració:\n1- Genèric Intencionat, exposició d’obres d’Elisenda Pipió Gelebert. Inauguració dia 11 de març a les 19 hores a la Torre de ses Puntes.\n2- Cleòpatra, obra de teatre dels germans Memolí (pantomima) dia 17 de març a les 18 hores a la Biblioteca de Porto Cristo.\n3- Fluids, obres d’Elena Sierra, Pilar Salas i Eder Mol. Inauguració dia 25 de març a les 19 hores a la sala d’exposicions del Complex s’Estació.\n4- Marina Abramovic. La artista està Present (projecció del documental). Dia 1 d’abril a les 20 hores a l’Auditori del Conservatori Municipal de Música de Manacor.\n5- El futur és femení (cinema d’animació). Dia 7 d’abril a les 18 hores al Centre de Cultura de Porto Cristo.\n6- Ennigulart (taller de creativitat amb família Dia del llibre). Dia 21 d’abril a la Biblioteca de Porto Cristo.\n7- Jaume Tugores: El so del cinema italià. Concert amb Jaume Tugores, Biel Fiol i Jordi Montserrat. Dia 21 d’abril a les 20 hores al Claustre de Sant Vicenç Ferrer.\n8- Espectacle itinerant de temàtica marinera. Dia 23 d’abril a partir de les 11 hores al moll de Porto Cristo.\n9- Biblio mòbil (Boverins del circ Bover). Dia 23 d’abril a les 17 hores al Claustre de Sant Vicenç Ferrer.\n10- De Ramon Llull a Obi-wan-Quenobi passant per Merlí i Gandalf (conferència de Francesc M. Rotger). Dia 25 d’abril a les 20 hores a la Biblioteca de Manacor.\n11- L’Art com a eina d’apoderament. Les dones com a creadores i transformadores socials (Videoforum). Dia 27 d’abril a les 19’30 hores a l’Espai Na Camel.la.\n12- Carretó de contes (Festuc Teatre). Dia 28 d’abril a les 18 hores al Centre de Cultura de Porto Cristo.\n13- Dancing Beethoven (documental i posterior col.loqui amb Arantxa Aguirre). Dia 29 d’abril a les 19 hores al Teatre de Manacor.\n14- Laboratori de lectura: Frederick, de Leo Lionni (a càrrec de Marta Roig). Dia 5 de Maig a les 17’30 hores a la Biblioteca de Manacor -amb inscripció prèvia-.\n15- Exposició Internacional de pintura al pastel a Manacor. Dia 6 de maig a les19 hores al Complex s’Estació. El dia 7 de maig Pintura al natural per Manacor.\n16- Manacor es mou amb la Cultura. Mostra d’escultura, música i teatre al carrer. Dia 13 de maig durant tot el dia a la Plaça Ramon Llull i a la zona de vianants.\n17- Ennigulart (Taller de creativitat “Decoram la Biblioteca”). Dia 19 de maig a la Biblioteca de Porto Cristo.\n18- Taller de guió cinematogràfic. (A càrrec de Michel Gaztambide, guionista, professor i poeta). Del 22 al 26 de maig, de 16 a 20 hores a la Institució pública Antoni M. Alcover (inscripció i informació al 662 350 633).\nAntoni Tugores presentà la seva darrera obra, "Moriren dues vegades"\nSA NOSTRA GENT: Joan Roig "Morret": póker de goles y por partida doble


Columna de cotó Fearne sobre la felicitat | CAT.rickylefilm.com\nFearne Cotton successivament. La recerca de la felicitat\nLlibres d'autoajuda? Jo els tinc. M'encanta aprendre de les seves teories, qüestionant ells i aconseguir el meu cervell per pensar fora de la caixa. Quan la recerca de felicitat i per què és Making Us ansiós van aterrar al meu pelut fa poc va cridar l'atenció sentir una opinió diferent sobre tot el tema.\nL'autor britànic, Ruth Whippman, explora com els nord-americans gasten milions cada any en la recerca incessant de l'alegria encara desconcertant sent una de les nacions més infeliços al món d'acord a la investigació. Això i el fet que és el Dia Internacional de la felicitat el 20 de març em va fer reflexionar a tota la noció de 'feliç' que poc més profund.\nAlguns dirien que el fet que estàs a 'persecució' de la felicitat, en primer lloc es presenta un problema, ja que s'està preparant per a una caiguda. Crec que tots estem tractant de trobar la felicitat, però la nostra idea del que significa realment ha estat lleugerament deformat.\nLa idea d'intentar arribar a aquesta illa anomenada 'felicitat' on creiem que serem intocable i immune als sentiments de pèrdua, tristesa, ira o por és sa, com no és pràctic. La felicitat no és un lloc o un estat d'ànim arribarem a un dia i prendre el sol a sempre més.\nLa felicitat per a mi significa l'acceptació. Ser veritablement en pau amb el que som. Sabent que, per descomptat, tots tenen grans moments, però també alguns temps molt difícils. Fa alguns anys em va colpejar un pegat molt fosc i perdut de vista que cada vegada que passa. M'estava ofegant en tot lloc de tranquil·litzar a mi mateix que no trigarien a passar aquests sentiments. En lloc d'evitar el dolor i la foscor que cal abraçar, aprendre d'ells, créixer a partir d'ells. Felicitat a llarg termini es tracta de ser capaç de suportar el dolent amb el bo.\nNo crec que hi hagi cap problema amb la gent gastar diners, temps i energia en la recerca de la felicitat. Cadascun troba d'una manera lleugerament diferent. Ja es tracti de la meditació, posen música i ballant al voltant amb els seus companys o llegint tranquil·lament un llibre. Troba la teva activitat feliç i pensar en ella com una disciplina. Quan cada vegada que se senti fora del centre o cap avall deixar passar el moment i després fer aquesta cosa que et fa sentir bé.\nIgualment cada vegada que senti l'alegria, inclinar-se a ell de tot cor sense por. En lloc de preocupar sobre quan passarà que el bon temps, simplement gaudir de l'alegria d'ella. El dia del meu casament durant la mina i el primer ball de Jesse, mai he estat tan en el moment. Jo no estava al corrent de qualsevol observació, sense adonar-se del pas del temps, jo era simplement llepant cada deliciós segon d'aquest moment màgic. Aquesta memòria ha encara una qualitat onírica al respecte. Necessito aprendre a abraçar l'alegria més sovint, i no només per als grans moments, però per als plaers simples de la vida també.\nLa felicitat per a mi és saber que tot estarà bé en aquests temps foscos, sinó també abraçar els moments preciosos també. Al final del dia, així és la vida, així que acceptarem tot amb els braços oberts.


Veterinaris - cap. 49\nAl zoo marí de Marineland, a Palafolls, hi ha quatre exemplars de mones caputxines, una espècie protegida que habita en alguns països de Sud-amèrica.\nLa Tània, la veterinària, els ha de fer una revisió. El primer problema serà com atrapar-les.\nAl zoo marí de Marineland, a Palafolls, hi ha quatre exemplars de mones caputxines, una espècie protegida que habita en alguns països de Sud-amèrica. La Tània, la veterinària, els ha de fer una revisió. El primer problema serà com atrapar-les.\nVeterinaris - cap. 48\nA l'Aqualeón Safari d'Albinyana han nascut tres cries de lleó. La Tània, la veterinària del parc, està pendent del seu creixement. L'estat de salut d'una de les cries preocupa els responsables del parc.\nVeterinaris - cap. 47\nA l'Aqualeón Safari hi ha una lleona, la Rabona, que els responsables del parc volen fer criar. Per això, la Tània, la veterinària, l'haurà d'interve\nnir. Li haurà de treure un anticonceptiu que li van implantar sota la pell fa dos anys.\nA l'Aqualeón Safari hi ha una lleona, la Rabona, que els responsables del parc volen fer criar. Per això, la Tània, la veterinària, l'haurà d'intervenir. Li haurà de treure un anticonceptiu que li van implantar sota la pell fa dos anys.\nVeterinaris - cap. 46\nEl Baliza, el cavall de l'Anna, participa en el Raid Internacional de Barcelona, a Santa Susanna. És una cursa de resistència de dos dies. El primer d\nia, el cavall ha acabat el recorregut una mica coix. Els veterinaris del raid han de decidir si el segon dia el Baliza pot sortir.\nEl Baliza, el cavall de l'Anna, participa en el Raid Internacional de Barcelona, a Santa Susanna. És una cursa de resistència de dos dies. El primer dia, el cavall ha acabat el recorregut una mica coix. Els veterinaris del raid han de decidir si el segon dia el Baliza pot sortir.\nVeterinaris - cap. 45\nEl Nuk, el gos de la senyora Anna, es feia pipí per tota la casa, s'enfilava als sofàs i no li feia cas. La senyora Anna ha seguit els consells d'una\netòloga per canviar la relació que té amb el gos i millorar la convivència. Després de 3 mesos, la situació ha canviat molt.\nEl Nuk, el gos de la senyora Anna, es feia pipí per tota la casa, s'enfilava als sofàs i no li feia cas. La senyora Anna ha seguit els consells d'una etòloga per canviar la relació que té amb el gos i millorar la convivència. Després de 3 mesos, la situació ha canviat molt.\nVeterinaris - cap. 44\nAl Zoo de Barcelona hi ha un tití pigmeu que s'ha d'operar de cataractes. L'operació, que farà la Teresa, una oftalmòloga, és problemàtica per les dim\ninutes dimensions de l'ull de l'animal. Però, a més, la intervenció es complicarà, encara més, a causa de l'anestèsia.\nAl Zoo de Barcelona hi ha un tití pigmeu que s'ha d'operar de cataractes. L'operació, que farà la Teresa, una oftalmòloga, és problemàtica per les diminutes dimensions de l'ull de l'animal. Però, a més, la intervenció es complicarà, encara més, a causa de l'anestèsia.\nVeterinaris - cap. 43\nEl Pepe és empremtador d'animals. És el responsable del Centre de Fauna de les Planes de Son, al Pallars Sobirà, un projecte de la Fundació Territori Paisatge de Caixa Catalunya.\nVeterinaris - cap. 42\nSabrem què se n'ha fet, d'algunes de les "estrelles" de la sèrie: Les oques que el Toni va ensenyar a volar s'han fet grans i s'han emancipat. El Carl\nitos va haver d'anar al veterinari per un problema d'obesitat. Ara, el conill té 5 anys. És gran i té algun problema propi de l'edat...\nSabrem què se n'ha fet, d'algunes de les "estrelles" de la sèrie: Les oques que el Toni va ensenyar a volar s'han fet grans i s'han emancipat. El Carlitos va haver d'anar al veterinari per un problema d'obesitat. Ara, el conill té 5 anys. És gran i té algun problema propi de l'edat...\nVeterinaris - cap. 41\nLa Pita, la gata de la Isabel i el Fidel, l'han operat per treure-li un bony que tenia al tòrax. El veterinari descobreix en la intervenció que la massa estranya que tenia la gata era un fetus momificat.\nVeterinaris - cap. 40\nAl Centre de Fauna Salvatge de Torreferrussa hi ha ingressades tres cries d'eriçó. Són orfes i tenen dues setmanes. Al centre s'encarregaran d'alimentar-les fins que siguin prou grans per poder alliberar-les.\nVeterinaris - cap. 39\nAl Centre de Recuperació de Fauna Salvatge de Torreferrussa hi ha una femella de senglar i les seves tres cries. Els animals es passejaven pel distric\nte de Nous Barris de Barcelona fins que les autoritats els van capturar. La Mariana rebrà la visita dels seus antics veïns.\nAl Centre de Recuperació de Fauna Salvatge de Torreferrussa hi ha una femella de senglar i les seves tres cries. Els animals es passejaven pel districte de Nous Barris de Barcelona fins que les autoritats els van capturar. La Mariana rebrà la visita dels seus antics veïns.\nVeterinaris - cap. 38\nL'Aaron, un cadell de yorki, està ingressat a la clínica Canis de Girona perquè ha caigut d'un primer pis. Té dos mesos i pesa 400 grams. El seu estat\nés greu. El primer que fa el veterinari és una radiografia per veure si té algun os trencat.\nL'Aaron, un cadell de yorki, està ingressat a la clínica Canis de Girona perquè ha caigut d'un primer pis. Té dos mesos i pesa 400 grams. El seu estat és greu. El primer que fa el veterinari és una radiografia per veure si té algun os trencat.\nVeterinaris - cap. 37\nA l'Aquàrium de Barcelona ha arribat un exemplar de peix lluna que ha quedat enganxat a la xarxa d'un pescador. Després de passar una primera revisió,\nel deixen a l'oceanari de l'aquari. L'objectiu final, però, és alliberar-lo al mar.\nA l'Aquàrium de Barcelona ha arribat un exemplar de peix lluna que ha quedat enganxat a la xarxa d'un pescador. Després de passar una primera revisió, el deixen a l'oceanari de l'aquari. L'objectiu final, però, és alliberar-lo al mar.\nVeterinaris - cap. 36\nA l'Aqualeon Safari d'Albinyana hi ha un ualabi que té mal d'orella i això el fa anar tort. Els ualabis són uns marsupials d'origen australià, una mic\na més petits que els cangurs. La Tània, la veterinària, li ha de curar la infecció. L'animal no es vol deixar agafar.\nA l'Aqualeon Safari d'Albinyana hi ha un ualabi que té mal d'orella i això el fa anar tort. Els ualabis són uns marsupials d'origen australià, una mica més petits que els cangurs. La Tània, la veterinària, li ha de curar la infecció. L'animal no es vol deixar agafar.\nVeterinaris - cap. 35\nA la granja que la Cristina té a Castellnou de Bages, hi ha de néixer un estruç. L'ou ha estat 40 dies en una incubadora a 36 graus de temperatura. Si el pollet no pot sortir tot sol, la Cristina l'haurà d'ajudar.


Mai havia hagut d’abandonar una prova dels 7 Cims en les meves quatre participacions, aquest 2014 ha estat la primera vegada i d’aquesta experiència puc treure’n alguna conclusió pròpia que m’agradaria compartir per donar un punt de vista constructiu per l’organització.\nPrimer de tot m’agradaria comentar com ja he fet altres vegades que l’organització dels 7 Cims, el Centre Excursionista del Penedès per a mi és de 10 per no poder posar-li més, tant els organitzadors com voluntaris cada any es desviuen per oferir una gran marxa a tots els corredors i es d’agrair tal com mana. Una vegada comentat això us explico el que he pogut experimentar en primera persona. A l’alçada del Montmell vaig patir una lesió cervical important al moment d’efectuar un salt que em va forçar a un mal gest, tot seguit vaig començar a carregar la cama dreta en excés ja que cada vegada que l’esquerra impactava al terra em produïa un dolor important a la zona cervical, senzillament cada vegada tenia el coll més rígid i al carregar la cama bona aquesta es va començar a enrampar per la zona dels bessons. Em quedaven uns quaranta quilòmetres per arribar i la lesió cervical no milloraria pas, ens al contrari, vaig decidir que si no es passava en el camí fins a Selma abandonaria la cursa, cosa que va passar ja que el dolor era insuportable, no podia córrer i caminar em resultava difícil. Un cop a Selma vaig comentar a un organitzador que tenia d’abandonar, em va dir molt amablement que si ho volia fer allà m’hauria d’esperar un mínim de quatre hores cosa que no podia ni solament contemplar, em va dir que anés fins a l’avituallament del quilòmetre 30 que és on l’organització té un desplegament més important i que algú em podria retornar a Torrelles. A dures penes, ja que el dolor cada vegada era més agut, vaig arribar a l’Ermita de Sant Jaume on vaig comunicar el meu estat. I aquí és on arriba la meva sorpresa, em comenten que em busqui la vida preguntant a la gent per a poder baixar a Torrelles, em sorprèn aquesta forma d’actuar i li pregunto si no es disposa d’un vehicle d’evacuació. La seva resposta considero que va ser massa poc respectuosa, - que no t’has llegit les bases noi?. En aquell moment la meva resposta va ser que era el quart any que participava, que les vaig llegir el primer any i que mai havia hagut d’abandonar.\nFaig un parèntesi per dir-se que precisament avui les he llegit i en cap cas es comenta que l’organització no es fa responsable de l’evacuació dels corredors que abandonen, us copio l’apartat que fa referència a les obligacions dels participants i on apareix la paraula abandonament:\n*Dur la llicència vigent de la FEEC acompanyada del DNI que haurà de ser presentada a qualsevol membre identificat de l’organització que ho sol·liciti.\n* Seguir les indicacions donades pels membres de l’organització.\n* En cas d’abandonament comunicar-ho a l’organització de la prova, utilitzant el telèfon que consta a la targeta de marcatge.\n* Ajudar o prestar atenció a participants que requereixin assistència.\n* Proveir-se obligatòriament del material de seguretat que exigeixi l’organització.\n* No malmetre la natura i no llençar cap tipus de deixalla.\nEnllaç al reglament dels 7 Cims 2014\nPer molt que hagués llegit el reglament de la prova seguiria fent la mateixa pregunta que li havia fet a l’organitzador. He de dir que no em va agradar la forma amb la qual es va expressar davant d’un corredor que estava lesionat, no es tractava d’un corredor cansat i no preparat per afrontar reptes com aquest que tampoc es mereixeria una resposta com aquesta. Es tractava de que m’havia de buscar la vida per tornar a Torrelles, gràcies al Paco Osuna, corredor guanyador de vàries edicions dels 7 Cims i membre de l’organització que em va portar a mi i a dos companys més fins a Pontons on vam poder pujar a un altre cotxe per retornar finalment al punt inicial. Durant el trajecte ja li vaig manifestar el que aquí us estic explicant, considero que l’organització també unes obligacions envers als corredors que participen a la seva prova, penso que tenir al quilòmetre 30, punt neuràlgic de la prova, un transport preparat per retornar a corredors que per un motiu o un altre han hagut d’abandonar és del tot necessari. El Paco tot i entendre’m ja que ell també és corredor manifestava que hi havia un pensar dins de l’organització de que els corredors es podrien tornar massa “comodons” si sabessin que tenen aquest servei. Amb franquesa i respecte pel Paco estic completament en desacord amb aquesta apreciació, potser pots trobar-te amb algun corredor que abandona per desídia, però la gran majoria abandonen per problemes importants i encara més, amb lesions. Corredors que no es troben amb les facultats emocionals i físiques com per estar negociant amb gent que no pertanyen a l’organització d’ocupar unes places als seus vehicle com autoestopistes es tractessin. Penso que paguem uns diners i participem en proves que son organitzades per algú i un cop estàs fent un pagament has de tenir un mínim d’atenció en aquest aspecte.\nNo parlo solament des del punt de vista d’un corredor, també ho faig com organitzador, sóc vicepresident de l’entitat “Jo, esportista solidari” i a part de l’organització de la Pedalada Solidària de La Bisbal del Penedès amb 6 edicions també estem involucrats en organitzacions de curses com la Cursa d’Orientació de Sant Pere Molanta o la Cursa del Centreex de Sant Jaume. Us puc assegurar que en tot moment vetllem per la seguretat i un correcte tracte al corredor que pot presentar problemes facilitant sempre l’evacuació en cas d’accident o lesió del mateix.\nEn cap cas estic criticant al CEP, ni molt menys, ja he dit abans que sempre he valorat l’organització amb un 10 i ho seguiré fent, però si poseu remei a aquesta situació seria de molt agrair per tots nosaltres, com sempre, les crítiques constructives son per millorar, mai per perjudicar.\nQue en penseu vosaltres?, m'agradaria saber les vostres opinions!\nAnònim 20 de maig de 2014, a les 13:30\nGràcies pel teu feedback: Per la teva valoració tant positiva de la marxa de resistència 7cims i per treure sobre la taula el problema de les evacuacions en cas d'abandonament.\nPrimer de tot dir-te que al reglament de la marxa, que és pràcticament un calc del reglament proposat per la FEEC a totes les marxes de la copa catalana, no es diu res sobre que des de l'organització s'ofereixi algun mitjà de transport d'evacuació en cas d'abandonament. Per tant en principi a cap marxa està previst oferir un transport d'aquestes característiques. Tingues present que és molt difícil poder-ho portar a terme degut a la longitud de la marxa, gairebé 60 km. travessant 4 comarques i al temps en que es pot realitzar, gairebé 16 hores.\nA part de la forma poc encertada d'explicar-ho, t'ho van explicar malament. Això no està en el reglament de la marxa, sinó en el punt de "Suggeriments i informació" de la web que suposo tampoc t'havies llegit. És aquest:\nEt copio el fragment que fa referència als abandonaments:\nEn cas d’abandonament no es garanteix l'evacuació. Si bé l’organització no té l’obligació de disposar de cap transport específic, si es tindrà en compte d'aprofitar algun mitjà de la mateixa.\nAiguaviva (Km. 14,3)\nColl de la Torreta (Km. 31,4)\nPoblació de Pontons (Km. 49,7)\nComentar-te que hi ha un error, doncs l'avituallament del Coll de la Torreta aquest any ha passat a ser el de l'ermita de St. Jaume de Montagut, punt a on vas abandonar i el Paco et va recollir i portar a Torrelles. De fet en el teu cas vam acabar fent el que ja teníem estipulat, aprofitar algun mitjà dels organitzadors de la marxa per evacuar a tu i a dos companys més. Aquest sistema "informal" ens ha funcionat bé fins ara, i absorbeix els abandonaments que es produeixen, entre 40 i 50. Per exemple aquest any hi havia 700 participants, 653 van sortir dels quals 604 van arribar i 49 van abandonar.\nDit això, aquest punt l'anotem per debatre'l i millorar-lo en l'organització de la propera edició. Estudiarem si cal oferir un transport més definit (llocs i horaris de recollida), i sobretot d'informar millor als participants potser traslladant aquest punt dels "Suggeriments i informació" al reglament. Ja que ets de la comarca, arribat el moment no descartem de tornar-te a contactar per si ens vols donar el teu parer de com podríem organitzar millor el transport de les evacuacions en cas d'abandonament.\nGràcies de nou pel teu feedback,\nUnknown 28 de maig de 2014, a les 17:13\nJa us he contestat per correu però faig extensiu que tot i entendre el que s'exposa segueixo pensant que hi ha possibilitats gens difícils i poc costoses per oferir un servei digne al corredor que per desgràcia té que abandonar la prova.\nResto a la vostra disposició per ajudar-se en el que sigui necessari!\nUna salutació i endavant sempre amb els 7 Cims!


Snapchat, el nou ‘must’ de les aplicacions? - Wá Comunicació\n30 març, 2016 Teresa SedóAplicacionsNo hi ha comentaris\nSi hi ha una aplicació que actualment està en boca de tots els interessats en el Màrqueting Digital, aquesta és Snapchat. Potser aquí encara no ha arribat als nivells de penetració que té en altres mercats, però, si fem cas de les tendències, això no trigarà en passar i, per tant, millor que no badem.\nPer tal de que pugueu valorar si val la pena incorporar Snapchat a la vostra estratègia de màrqueting, a continuació us en farem cinc cèntims. No obstant això, us recomanem que, si encara no ho heu fet, us descarregueu l’aplicació i la trastegeu, és la millor manera d’entendre el seu funcionament i de veure si s’adapta o no al vostre negoci o marca.\nQuè és Snapchat?\nSnapchat és una aplicació mòbil de missatgeria instantània que permet afegir contactes i compartir amb ells missatges de forma privada. Fins aquí poques novetats, veritat?\nAquests missatges – snaps – poden ser en format vídeo o foto i es poden editar mínimament afegint-los text – amb un màxim de 30 caràcters – o dibuixant-hi a sobre. Això ja ens comença a agradar més, no?\n‘Snap’ en anglès vol dir ‘fer petar els dits’, així doncs la paraula Snapchat és una descripció força exacta del principal fet diferenciador d’aquesta aplicació: els missatges que comparteixes amb els teus contactes són efímers, desapareixen al cap d’un breu període de temps – entre 1 i 10 segons – sense deixar cap rastre i ets tu qui decideix quant trigarà a desaparèixer el missatge. Ara ja veiem perquè està tenint tant d’èxit, no? 🙂\nEl fet de que els snaps siguin efímers fa que siguin més difícils de capturar i, per tant, millora la privacitat. A aquest fet, sumem-li que Snapchat gira al voltant de compartir missatges visuals, espontanis i naturals i tindrem un cavall guanyador. I, si encara no n’esteu convençuts, us convido a rellegir l’article que li vam dedicar a l’informe Tendències de Comunicació. Carpe Diem! 😀\nSnapchat en xifres\nNo us vull marejar amb massa dades, però, per a que us feu una idea de la potència que té Snapchat actualment, mireu:\nMés de 100.000 d’usuaris actius. I la paraula clau és ‘actius’.\n7 mil milions de visualitzacions diàries de vídeos.\nEs comparteixen més de 8.700 fotografies per segon.\nEl 60% dels usuaris generen contingut diàriament.\nEl 41% dels seus usuaris tenen entre 18 i 24 anys.\nEl 28% dels seus usuaris tenen entre 25 i 34 anys.\nHe d’incorporar Snapchat a la meva estratègia de MKT?\nLa resposta a aquesta pregunta no és ni un sí ni un no irreflexiu. Igual que passa amb qualsevol altre canal, abans de plantejar-nos incorporar Snapchat a la nostra estratègia de màrqueting digital hem d’analitzar si l’enriquirà o no, hem de saber si el nostre públic objectiu hi està present en aquell moment o si és probable que hi estigui en un futur proper i, sobre tot, hem d’estar disposats a crear continguts específics per a Snapchat. Obrir un perfil simplement per estar-hi no aportarà absolutament res a la teva marca, és necessari comprometre’s amb el canal i tenir en compte les seves especificitats.\nDit això, algunes consideracions:\nA Snapchat la conversa no hi té tanta importància com la creativitat i l’humor.\nAl tractar-se d’una comunicació efímera i privada, hi ha present un cert sentiment d’exclusivitat que podeu aprofitar per crear vinculació amb els seguidors.\nEls usuaris només obriran els snaps que vulguin veure i això garanteix que estan interessats realment en la marca.\nLa forma d’explicar les històries ha de ser necessàriament diferent de la utilitzada en la resta de canals.\nPerò, com podem integrar Snapchat a la nostra estratègia de màrqueting digital?\nPodem organitzar concursos o enviar codis amb cupons per fidelitzar els millors seguidors.\nPodem compartir continguts exclusius o avançaments de productes per crear expectativa.\nPodem ensenyar com és el dia a dia a l’oficina, el backstage d’un espectacle o com es fa un producte per crear vincle amb els seguidors.\nPodem celebrar dates especials.\nPodem cobrir esdeveniments mitjançant l’eina Stories, que agrupa i mostra els missatges d’un dia donant-los una caducitat de 24 hores.\nPodem utilitzar-lo com a canal d’atenció al client, ja que les converses són privades.\nAquestes són només algunes de les possibilitats que ofereix Snapchat com a eina de màrqueting, però, com se sol dir, la imaginació és el límit. Només hem de recordar sempre que els usuaris a Snapchat hi busquen continguts:\nApa, ja teniu feina! A explorar Snapchat! 🙂\n: Aplicacions, App, comunicació, Continguts, Estratègia, màrqueting, Snapchat\nEntrada prèvia Instagram a la nostra estratègia de Social Media Entrada següent Beneficis de Pinterest per empreses\n6 motius per tenir un bloc corporatiu


Puig assenyala que hi ha algunes localitats de la Comunitat on "probablement es prenen mesures en els pròxims dies" | Valencia Extra\nEl president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, ha reconegut que hi ha “una certa preocupació per alguns territoris” de l’autonomia quant a l’evolució de la pandèmia de COVID-19, per la qual cosa hi ha “diferents ciutats on probablement es prenen mesures en els pròxims dies”.\nAixí ho ha asseverat el cap del Consell, en una compareixença davant els mitjans al costat del ministre d’Agricultura, Luis Planas, en ser preguntat per si està previst ampliar les restriccions en alguns municipis per a contenir el contagi de coronavirus.\nSobre aquest tema, Puig ha incidit en què sempre es prenen les decisions després d’escoltar als experts i tècnics de Salut Pública, al mateix temps que ha recalcat que la situació en la Comunitat és “més favorable” que en altres llocs d’Espanya o en països en els quals abans “ens havíem mirat”, com Àustria.\nNo obstant això, ha advertit que no es pot caure “en el triomfalisme” i ha recordat que hui mateix ha anunciat més rastrejadors perquè “aquí on ens la juguem”. “Es tracta de persistir en l’encapsulació dels brots”, ha recalcat.\n“Prendrem totes les mesures necessàries”, ha assegurat el ‘president’, que ha apuntat que en aquests casos es farà “amb una actitud dinàmica, sense confrontació i sense estigmatització”, ja que “una ciutat que avui està molt bé, igual demà té problemes”.


El Pou Digital : Qui no coneix... Roger Puig, "Rutxo", activista musical\nQui no coneix... Roger Puig, "Rutxo", activista musical\nAquest mateix mes de juny farà els trenta anys, però, tot i la joventut, qui no coneix en Rutxo? Roger Puig i Catalan, nascut a Santa Maria d’Oló. A casa ja li van encomanar la passió per la cultura –i la cultura és popular: bastoner d’ençà la primera volada i percussionista als geganters més tard. Però a l’institut no passà mai per un estudiant exemplar. Sempre amb una pilota als peus o somiant un parell de baquetes. A tretze anys no era clar si seria futbolista o bateria, però ja venia a entrenar amb el Manresa i a fer instrument i combos a l’Esclat. Els estudis obligatoris van esperar: d’altres inquietuds passaven per davant i abans dels quinze anys crea la primera banda musical del poble, de regust basc i esmolada crítica social: Kontratak. No va durar pas gaire, però el solc estava obert. Després vingué Brot –i això ja és una trajectòria de dotze anys, gairebé fins ahir es podria dir. Acaba l’ensenyament obligatori a l’escola d’adults de Manresa i compagina futbol i solfeig, en un dinamisme sincopat fins a l’accident de moto, així, per antonomàsia. Un accident greu que ben just no se li emporta una cama! La recuperació serà llarga i en Rutxo pren decisions: deixa el futbol, deixa les motos i es proposa fer coses en ferm. Es treu un curs d’assistència sanitària i el carnet de conduir arriba de costat a l’accés a un cicle formatiu de grau superior, el de Tècnic en Producció d’Audiovisuals i Espectacles, a l’EMAV de Barcelona. S’hi tira de cap mentre es guanya les garrofes com a vetllador, fent monitoratges de menjador o casals esportius. Per acabar els estudis, fa les pràctiques a Propaganda pel Fet-Stroika. I en Rutxo amunt i avall, toca i fa tocar. Organitza concerts. Coneix gent. Col·labora amb gravacions, videoclips, discogràfiques independents, cooperatives i col·lectius polítics. Fins i tot el 2015 gestiona una associació cultural La Figuera d’Artés. Instal·lat a Manresa, es vincula a l’Ateneu la Sèquia, punxa música com a DJ Rutxo, col·labora amb la Festa Major Alternativa i, amb més companys, s’empesca una altra banda: S’temple bar, d’aires folks irlandesos. De tot això ja fa set anys. El Rutxo avui combina música, comunicació, management com a "freelance" i discurs social. El recordeu amb el cap entre unes orelles anellades? Un no parar que fa extensiu a tots els àmbits de la vida: «Les coses es canvien des de la quotidianitat!». Per això quan algú li va demanar de fer classes de bateria va dir que sí també. I en fa amb tota mena de nanos i no tant nanos. Al Pont de Vilomara o al Guillem Catà, a Manresa, a Oló mateix. També de voluntari a Ampans fent suports o acompanyament familiar. Partidari de l’acció directa i amb fonaments de l’esquerra antifeixista, és un entusiasta obert a totes les causes. I quan vol més canya, encara li queden els Doy Tolls!, una particular banda tribut al punk-rock. Perquè el Rutxo ha fet de la música el seu mitjà d’expressió i transformació social. I ho dona tot per avançar a l’escenari, a l’escola o a peu de carrer.\nll·lustració: Maria Picassó\nQUI NO CONEIXmúsica