Miquel Gayà acaba de veure publicat a la col·lecció ·"Els treballs i els dies" de l'Editorial Moll, el seu darrer llibre, "Històries i Memòries", que constitueix, tal i com el títol indica, una remembrança i reflexió entorn dels seus primers setanta anys, des de la privilegiada talaia de l'intel·lectual que ha observat amb amor les vicissituds que hagut de superat la llengua catalana per tal de sobreviure, en una època de resistència cultural i cívica. Gayà, nascut l'any desset de Sant Joan, en el si d'una família camperola, s'ingerí -de manera tímida els anys de la guerra i ja de forma definitiva en els de la postguerra- dins els esquemes poètics de l'Escola Mallorquina de la qual fou un dels més avantatjats deixebles, tot aportant a la literatura catalana una considerable obra poètica i assagística. Però és palès que, a part de la seva obra literària -que d'altra banda ha estat comentada en el seu moment pels crítics especialitzats- allò que interessa a Memòria Civil és la narració que pot fer de la tèrbola època de la guerra un intel·lectual que ha viscut, parafrasejant Espriu, per salvar-nos els mots, i que, paradoxalment, se sentia identificat amb la dreta cedista.\n- Perquè vostè, Gayà, era de la CEDA, veritat?\n- No va gaire errat de comptes, perquè, efectivament, votava CEDA, encara que no militava. Jo sempre he estat de dretes, pel fet que històricament la derta, a Espanya, ha assumit la defensa dels valors religiosos i de la moral tradicional.\n- Sap? Quasi estic a punt de fer-li mamballetes.\n- Perquè la frase li ha sortit rodona i perquè són ben pocs els intel·lectuals, a Mallorca, que confessin les seves preferències per la dreta.\n- Doncs jo no tenc cap inconvenient a confessar-les, tot i que he d'admetre que no és bo de fer. Tengui en compte que aquesta dreta que tenim actualment, encara est¡a influenciada pel mal gust d'en Franco i nega el pa i la sal a la cultura catalana..\n- Amb la mà damunt el cor: vostè, ha estat franquista?\n- Sí, no tenc perquè negar-ho. Ho vaig esser fins que vaig adonar-me que l'Alçament no es limitava a substituir una forma de govern, sinó que també pretenia, d'una manera dràstica, anorrear la nostra parla i la nostra cultura..\n- Essent així, puc donar per fet que el devuit de juliol estava amb els revoltats.\n- Amic meu jo no estava amb ningú, perquè únicament era un al·lot de devuit anys. Ara bé, no cal ni dir que, aleshores, Espanya era un bony i, més prest o més tard, aquest bony havia d'esclatar. La vida política, la convivència: tot, tot, era un desastre havien col·laborat per un igual dretes i esquerres. Jo li vull parlar amb absoluta sinceritat, i em pot ben creure si li dic que tan salvatges eren els uns com els altres. Malgrat tot. hem de creure que el Govern tenia l'obligació de controlar el carrer, i, en canvi, el deixà en mans de gent molt poc formada. S'insultava els creients que anaven a missa. Es feia befa de les persones que portaven penjada al coll qualque medalleta santa. Què més li puc dir, perquè es pugi fer càrrec d'aquella situació ... ?\n- Res més: és prou clar. Tot i això, haurà d'admetre que el clergat no repartia confits.\n- Es clar que ho admet! El clergat de la preguerra va estar a molt baixa altura i m'atravesc a dir que ells, els clergues, prepararen el clima bèl·lic des de les trones. Ara bé: els partits d'esquerra no els deixaen medrar. Es ficaven amb ells, els controlaven i, fins i tot, més d'un cop els perseguien obertament. Faci, vostè, un esforç per comprendre els seu enuig, perquè vulgues no vulgues són personaes com les altres i han de mirar per la pròpia subsistència.\n- Miri: gràcies a la intervenciço del capellà Jordi i del capellà Melcion, a Sant Joan, el meu poble, no es va assassinar ningú. En canvi n'hi havia d'altres que eren bel·licosos. Sagesse, per exemple, anava pels carrers vestit de falangista i amb la pistola al cintó.\n- El va conèixer, vostè?\n- I tant! El devuit de juliol, precisament, va venir a predicar a Sant Joan. Em digué: "Tens permís? Idò afanya't a incorporar-te. Aquest pic esclararà, ja ho veuràs". Em cal dir que jo estava acomplint el servei militar.\n- I ja veig que tot just sentir la veu divina que l'animava a guerrejar, s'incorporà de quatres.\n- Home, efectivament, vaig incorporar-me de quatres, però va esser perquè l'endemà, el diumenge, el saig vingué a cercar-me a ca nostra. Els dillunts ja estava fent guàrdia a la Transmediterrànea..\n- Imagín que degué llegir el bàndols de Goded?\n- Sí, i què? No li vaig donar cap importància. De fet tant jo com qualsevol dels meus companys,. creiem que la situació es normalitzaria en deu dies.\n"Quan els intel·lectuals autèntics comprengueren quina era la realitat, es posaren un morral"\n- I ja ho veu, tot just acabava de començar una guerra de tres anys.\n- Es així. Un carporal, a Son Carrió, va resumir perfectament allò que era la guerra. Alçà el puny, amenaçador, contra les trinxeres roges, i exclamà: "Me cag en sa puta política!!. Sense adonar-se'n, acabava de fer-se portaveu del sentiment popular.\n- Vejam, Gayà, vostè va participar en la defensa de Manacor?\n- Si hi vaig participar, diu? Vuit dies abans que es produís el desembarc ja era a Son Servera cavant trinxeres.\n- Per a un intel·lectual com vostè, tenir enfront les tropes catalanes degué suposar un trauma.\n- Quià, aquelles tropes no tenien res de catalanes! Bayo era foraster, i què vol que li digui dels milicians? La majoria també eren forasters o procedien del barri xinès. En cap moment no vaig tenir conciència d'enfrontar-me a un exèrcit català.\n- De tota manera s'hauria pogut donar el cas de veure'es obligat a disparar contra un grup de contraris que enarbolàs la senyera.\n- No en vaig veure cap de senyera.\n"En el front, mai vaig tenir consciència d'enfrontar-me a un exèrcit català. Probablement no hagués disparat si hagués vist una senyera catalana"\n- Però hi hauria disparat?\n- Possiblement no. Malgrat tot pot tenir per ben segur que les úniques senyeres que flairajaven el camp enemic eren les roges. No n'hi havia d'altres..\n- Sembla estar-ne molt segur. He de suposar que les va veure de prop?\n- I tant! No es pot imaginar com ens empengueren aquelles hordes l'endemà del desembarc. Jo em creia que estàvem perduts i gairebé delirava. Era del parer que ens havíem d'arreplegar en el Palau de l'Almudaina i fer-nos forts fins que en Franco acudís a alliberar-nos.\n- Sobrevalorava l'enemic, potser?\n- Sí. Al punt que recuperàrem l'enteresa vaig comprendre que aquella gent era incapaç de conquerir un pam de terra. I de fet acabaren per protagonitzar una retirarda vergonyant. Deixaren Sa Coma estibada de morts, acaramullats, a penes tapats amb sorra. I de la sorra regalimava un suquet negre, talment el que regalima d'una panada plena.\n- Sap, Gayà? Es ben curiosa la sea trajectòria. Vostè anava per a clerge i acabà fent de soldat.\n- Certament de soldat en vaig fer set anys, però no vaig arribar ni a caporal. Ben prest vaig comprendre que no havia nascut per a la milícia, tot i que m'havia incorporat a files, voluntàriament, el trenta-cin, amb l'esperança de fer-hi carrera.\n- Tot era bo per tal de fugir de la feina del camp, veritat?\n- Tengui per segur que jo no volia guardar ovelles ni ser conrador, i aquest era l'únic futur que tenia cas de continuar vivien a foravila\n- Perquè no segui doncs, la seva vocació religiosa?\n- Perquè sabia apreciar en tot el seu valor la vida terrenal, em comprèn? D'infant m'havien aficat al cap que jo havia de ser sacerdot, però en el seminari de Bellpuig, a Barcelona, em convenceren de la meva falta de voació. Es més, em digueren clarament que em reintegràs a la vida civil.\n- Per què?.\n- Posi que em trobaren un poc rar.\n- Rar ... ?\n- Què vol, vostè, que un futur poeta no sigui rar?.\n"Pensava: Quan caigui Barcelona, tot tornarà ser com abans"\n- Home, no sé què dir-li\n- En realitat la meva vocació de sempre ha estat la literatura. I he viscut per a ella, tot compartint-la amb un infrangible amor cap a la nostra llengua.\n- Doncs, Gayà, per aquí, els seus, se la posaven per capell, la nostra llengua.\n- Però no vaig adonar-me'n fins set o vuit mesos després d'haver esclatat la guerra. La bandera mallorquina va desaparèixer de tots els edificis i als diaris no m'admitien cap article en mallorquí. Malgrat tot, volia esser optimista i imaginava que el rebuit que es feia del català a la zona nacional, obeïa al republicanisme de Catalunya. Pensava: quan caigui Barcelona, tot tornarà a esser com abans.\n- Efectivament, era un excés optimista\n- Sí, sí, me n'adon, però que vol que li digui? Tenia vint anys i, en aquesta edat, és bo de fer mantenir dempeus les eperançes\n- Als vint anys? Li ho admet. Però, els intel·lectuals mallorquisn de l'època, opinaven com vostè?\n- Alguns sí altres no. En Salvador Galmés en va obrir els ulls. Presenciàrem plegats la Fersta de l'Estandard, i en acabar en va dir: "Han pretès fer un homenatge al Rei Jaume amb una bandera que no es la seva i en una llengua que tampoc ho és". Era l'any trenta-set.\n- El trenta-set, precisament, vostè habia publicat el "Salmo a los caídos" a les pàgines de "El Luchador".\n- Doncs tengui per segur que encara no estava de retorn de tot el que passava.\n"Els nostres literats reaccionaren amb dol i pena quan s'adonaven del que realment pasava a Mallorca"\n- I passaven moltes coses a Mallorca, Gayà. Bernanos, des de França, acabava d'enllestir. "Les grands cimetières sous la lune".\n- Escolti, aquest llibre no passa de ser un pamflet. Reconec que diu veritats, però les diu amb un to verinós que desacredita l'autor. A Bernanos la passió li dominà l'enteniment. Al menys així ho vull creure, perquè tot allò que diu del bisbe Miralles no és lícit ni honest.\n- Vol suposar que Miralles no estava assabentat del terror que dominava Mallorca?\n- No vull suposar res, perquè jo no estava dins la seva pell, però era un home que feia la vida dins el bisbat i anava a la seva.\n- Voldria creure'l, Gayà, però és fàcil admetre que pogués desconèixer una veritat tan estrident.\n- Doncs jo som el primer que sabia ben poca cosa de tot això! No es cregui que els botxins anassin fent esauera pels quatre cantons.\n- D'acord, però no em deixa de sorprendre. Si més no els seus amics literats, els seus mestres, devien parlar-ne entre ells.\n- No ho cregui. Al menys ni en Miquel Ferrà, ni na Maria Antònia Salvà, ni mossèn Ribot, que eren els lletraferits amb els quals més conversava, mai no me'n feren cap comentari. Record, aixó sí, una anècdota d'en Guillem Colom, que pot interpretar-se com una resistència cívica al moviment. Les al·lotes de la Secció Femenina acudiren a ca seva per recaptar trenta cèntims per al plat únic i ell, després de fer-les esperar una bona estona, envi+a la criada a descanviar un billet gros, tot pretextant que no tenia menuts.\n- I em digui, els mallorquinisme literari entorn del qual vostè es movia, era majoritàriament de dretes?\n- Sí, sens dubte tots ells ho eren. Fins i tot en Ferrà, que se les donava de socialista, era un catòlic moderat, ben allunyat de totes aquelles coses que deien defensar els socialistes.\n- Doncs Maria Antònia Salvà, tot i que sigui amigablkement, el titlava d'esquerranós.\n- Es que ella sap que ho era de dretana! Era molt de dretes i molt catòlica.\n- Tant ho era que ni tan sols no s'adonava que el moviment pretenia anorrear la seva llengua?\n- Jo crec que sí que se n'adonava. Pasava, però, que tant a ella com a als altres intel·lectuals, es preocupava d'alló més tot el que passava a la Barcelona republiocana i, és clar, tampoc admetien el que passava aquí ...\n- Es a dir, que els queia el món a sobre i no sabien quina carta jugar.\n- Cosa que, d'altra banda, és ben natural. Tengui en compte que eñs intel·lectuals, molt sovint, viuen encensats, a un altre món. Els nostes, quan s'adonaren de quina era la realitat d'allò que passava a Mallorca, reaccionaren amb dol i pena i procuraren passar desapercebuts.\n- No tots, Gayà. Llorenç Villalonga, per exemple, no va romandre amb la boca closa.\n- Ni prop fer-s'hi! Però, miri: a mi m'agrada jugar net i he de dir les coses tal i com les sent. En Villalonga era un falangista que no sols va negar l'Escola Mallorquina, sinó que a més s¡atreví a fer-ne befa. Tenc, d'aquest home, una opinió intel·lectual molt baixa, així com dels joves poetes de la postguerra que l'enlairaren.\n"No sabíem qui anava bé i qui anava malament, en aquesta guerra, fins que ens sentírem agredits"\n- A qui es refereix, concretament?\n- A en Jaume Vidal Alcover. I a en Llorenç Moyà. Pretengueren silenciar la veu d'un Miquel Ferrà i agafarem em Villalonga per bandera. Es imperdonable.\n- Home, tant com imperdonable.\n- Si més no, perquè Villalonga era un enemic declarat de la nostra llengua.\n- De fet, la majoria dels escriptors mallorquins d'aquells moments, devien escriure en castellà.\n- I, a més, eren castellanistes d'una pobrissima altura intel·lectual. Hi havia en Cladera Rotger, que va gaudir de certa fama. I en Gaspar Sabater. I n'Antoni Colom. I en Gafim. Tots ells eren joves que provenien de Falange i sentien un menyspreu absolut pels nostres mestres de l'Escola..\n- Que d'altra banda, també medraven, Gayà. Tots coneixem la trajectòria de mossèn Riber. I Na Maria Antònia Salvà té un poema dedicat a en Franco que és una autèntic joia.\n- Ja li he explicat que no sabíem clarament qui anava bé i qui anava malament en aquella guerra, fins que ens sentírem agredits. Quan els intel·lectuals autèntics comprengueren quina era la realitat es posaren un morral i, a partir d'aleshores, cap d'ells no a dir ni piu.\n- Parlaven els altres. Acabava la guerra i parlaven els guanyadors.\n- I jo no m'ho creia que la guerra s'acabàs. Mai no he estat un giracasaques, però em pot ben creure si li dic que havia perdut la fe que tenia depositada en Franco. Ho veia tot molt negre. A punt de començar la guerra mundial, estàvem amb les ales baixes.\n- I la gent del carrer, com estava, Gayà?\n- Sense alegria. Tant per als vencedors com per als vençuts, el saldo de la guerra era ben negatiu.\nFOTOS: Vicente Martínez


Conferència de Xavier Mitjavila: Marques nacionals vs marques blanques\nYOU ARE HERE:Home » Noticies » Esdeveniments » Marques nacionals vs marques blanques: conferència de Xavier Mitjavila\nDesprés d’una breu introducció sobre els problemes i l’eventual amenaça que suposa per a les marques nacionals l’aparició de les marques blanques, Mitjavila insisteix a recalcar que, malgrat els reptes i dificultats que planteja per als fabricants, no és una batalla perduda. Les traves que les grans companyies de supermercats -que han acabat creant gairebé totes les seves pròpies marques blanques– posen als productes externs no són sinó una oportunitat per als fabricants d’aguditzar la seva estratègia publicitària.\n“El màrqueting no és un art, és una ciència. Pots fer un packaging més o menys maco, però els efectes d’una determinada acció de màrqueting poden ser quantificats numèricament”, esmenta Mitjavila. En el màrqueting, més important que la freqüència és la penetració, això és: “La gent que consumeix productes un cop a l’any és qui et fa l’any”. Vist així, seria una estratègia equivocada aquella que busca únicament centrar-se en els consumidors habituals del producte, atès que limita el creixement de la marca.\nPer més informació: https://www.blanquerna.edu/ca/fcc/noticies/el-marqueting-no-es-un-art-es-una-ciencia-afirma-xavier-mitjavila-moix\nEntrevista a Xavier Mitjavila sobre les conseqüències que està tenint la pandèmia del COVID-19 per al sector del màrqueting i la publicitat.


Oasis Village Fethiye Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nGombece Mevkii, Yanıklar Koyu, Fethiye, Fethiye, Turquia - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Oasis Village està situat idealment a Fethiye; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Big Backpackers, Ocean Turizm i Agència de Viatges, 12-Island Tour a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nA Oasis Village, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, restaurant.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com centre esportiu, piscina exterior, piscina coberta, pistes de tennis, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Oasis Village és una selecció idònia per a la vostra estada a Fethiye.


La Mónica Díaz és llicenciada en Bioquímica i Doctora en Fisiologia per la Universitat de Barcelona. Durant el seu període com a estudiant de doctorat va estudiar el paper de la insulina regulant el transport de la glucosa en els músculs esquelètics, sota la supervisió del Dr. Josep Planas. Després d’acabar la seva tesi va estar un any més en el mateix laboratori com a investigadora postdoctoral i assistent de professor.\nL’any 2008 va fer una curta estada com a investigadora postdoctoral en l’àrea de CIBBIM-Nanomedicina del Vall d’Hebron Institut de Recerca en el laboratori del Dr. Julián Cerón. La seva recerca estava enfocada al modelatge de malalties humanes vinculades a C. elegans.\nDesprés va incorporar-se com a gestora de projectes a Omnia Molecular, una empresa biotecnològica dedicada al disseny i desenvolupament de nous agents antiinfecciosos dirigits a infeccions difícils de tractar. Allà va participar en la configuració i desenvolupament d'una plataforma de tecnologia patentada. Entre les seves tasques, estava a càrrec dels assaigs basats en cèl·lules, en particular en el seu disseny i miniaturització per a ser incorporats en una campanya de cribratge d'alt rendiment.\nL’any 2013 va passar a formar part del CMR[B] com a assistent de recerca. Aquí està involucrada en projectes que tenen com a objectiu el modelatge in vitro de diferents malalties mitjançant la generació de cèl·lules mare pluripotents provinents del pacient.


Gran dia a Cercs celebrant la primera Cursa de muntanya “Bombers amb causa” - Bombers amb causa\nGran dia a Cercs celebrant…\nLa cursa solidària de muntanya va tenir lloc diumenge dia 7 de maig a Cercs (Berguedà), organitzada per l’Ajuntament i els Bombers de la Generalitat. Tots els beneficis d'aquesta edició s’han destinat a la investigació de les malalties infantils, així com al foment de l’esport de muntanya d’una manera segura i saludable.\nEn total, es van escriure aproximadament unes 150 persones que van tenir l'oportunitat de gaudir d'un cap de setmana de bon temps, realitzant una activitat esportiva però a la vegada solidària tot descobrint nous paisatges i el passat miner de la comarca. El dia abans de la gran cursa, el dissabte 6 de maig, es va celebrar una cursa infantil amb més de 20 inscrits. La participació va ser gratuïta i els petits corredors van haver d'escollir entre diversos itineraris.\nEls participants de la cursa de diumenge també van haver d’escollir un circuit a realitzar: un recorregut llarg de 25 km o un de més curt de 10 km. Els dos itineraris coincidien en els primers cinc quilòmetres però després agafaven direccions diferents. La primera part del recorregut llarg passava per diferents camins que antigament havien servit per transportar carbó i fusta. La segona part travessava una carena de muntanyes amb paisatges i vistes increïbles. El circuit curt tenia uns 597 metres de desnivell amb el requisit de fer-lo amb un màxim de tres hores.\nL’esdeveniment va anar acompanyat d’activitats infantils vàries, com ara un petit simulacre on els nens es van convertir en bombers apagant el foc controlat d'una casa. També es va fer una botifarrada popular que, de ben segur, van agrair els corredors a l'acabar la cursa. A les 13.00 h del mateix diumenge es va fer l’entrega de premis a la plaça del Primer Comte de Fígols a Sant Jordi de Cercs amb la presència de l’alcalde, Jesús Calderes, el director de la Direcció General de Prevenció, Extinció d'Incendis i Salvament, Juli Gendrau, i del director de l'Obra Social Sant Joan de Déu, Oriol Bota, entre d'altres.\nCom a trofeu simbòlic, es va entregar un petit cor decorat amb peces de ceràmica fet per diferents usuàries del taller de l’Hospital de Dia de Sant Joan de Déu Serveis Sociosanitaris. Els beneficiaris d’aquests trofeus artesanals del recorregut llarg van ser Marc Vilà, atleta de Berga i d’Algèmica Team i Judit Franch, atleta d’Olvan i membre dels Mountain Runers del Berguedà. Els guanyadors del recorregut curt van ser Eduard Garcia, del Cigaló Team, i Vanesa Chirveches, atleta del JAB.\nAquesta és la primera edició de la cursa solidària de muntanya "Bombers amb causa", possible gràcies a la col·laboració d'institucions, empreses i un gran nombre de col·laboradors i persones voluntàries que han ajudat a fer que l'esdeveniment fos possible.\nReportatge CURSA DE MUNTANYA -BOMBERS AMB CAUSA INFANTIL a Berguedà Televisió.\nL'informatiu Cercs mostra la seva vessant més solidària amb els infants a Berguedà Televisió.\nPreviPrevious post:La cursa “Bombers amb causa” de Cercs, una suma de complicitatsSegüentNext post:El conseller Jané entrega els fons captats amb els calendari 2017


INDEPENDENTS DE SILS ( IdS - MES - ISelva ) : AL TEU COSTAT!!!: ÈXIT I BONA GESTIÓ EN TEMPS DE CRISI\nCRISI, BONA GESTIÓ I SUPERÀVIT\nEn aquests moments de crisi on sembla que cap projecte es pugui dur a terme sense les inversions faraòniques a les que estàvem acostumats, és gratificant veure com un altre consistori aconsegueix igualment superar el dèficit existent i generar superàvit.\nAquest és el cas d'Olot que ha aconseguit tancar l'exercici del 2010 amb un superàvit de 620.000.-€. "Hem estat capaços d'estalviar més del que hem gastat", comenta la regidora d'Hisenda Fina Soler.\nA Sils també s'ha aconseguit tancar favorablement l'exercici del 2010 reduint en quinze punts el dèficit trobat sense necessitat de vendre patrimoni, segons comentava Martí Nogué; per tant, és possible tirar endavant un programa electoral tenint present els moments en què vivim.\nPublicado por IDS los divendres, de març 25, 2011


Hospitals en Jiangyan - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Altres ciutats a jiangsu sheng - Jiangsu sheng - Xina - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Xina › Jiangsu sheng › Altres ciutats a jiangsu sheng › Hospitals en jiangyan\nHospitals en jiangyan Altres ciutats a jiangsu sheng > Jiangsu sheng > Xina\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres si, si navegueu per aquest lloc web, noteu algun error en el registre d'un o més Hospitals en Jiangyan. Mantenir el nivell de qualitat és un dels nostres valors, i sense que els nostres usuaris ens ajudin en això, seria bastant difícil que hàgim sabut fer-ho.\nSi vostè té un símptoma estrany o signar ara mateix que mai no ha tingut, pot ser l'alerta d'alguna malaltia. Trobeu a aquesta guia hospitalària de Xina, tots Hospitals en Jiangyan que estan més propers a la vostra adreça.\nSi ja no sap què fer quan truqueu Hospitals en Jiangyan i ningú escolta el telèfon ràpidament, us direm què heu de fer: proveu de trucar als telèfons que oferim aquí. Són els telèfons de cites i atenció a les 70375 persones que viuen a Jiangyan.\nHospitals en Jiangyan per categoria\nSi el vostre metge general li ha dirigit a un especialista que es troba en un dels hospitals públics Jiangyan (Xina), aquí podeu saber tot sobre el vostre hospital. Trobareu el telèfon, correu electrònic, adreça i web\nEls hospitals que ofereixen tota la confiança als seus pacients poden prosperar i obtenir la confiança de totes les persones que vénen a ell o que coneixen altres persones sobre la seva forma de tenir cura de les persones. Si voleu trobar hospitals privats Jiangyan (Xina) amb aquest nivell d'excel·lència, cerqueu-los aquí\nLlistat de hospitals pròxims a Jiangyan\nWuxi Dermatology Hospital- (Situat a 105.25 km)\nYixing (Hongta) Jinling Andrology Hospital- (Situat a 127.25 km)\nThird Affiliated Hospital of Nanjing Medical University- (Situat a 95.83 km)\nWujin Hospital- (Situat a 86.40 km)\nRudong County Jiangsu Province People's Hospital- (Situat a 99.84 km)\nWuxi of Hospitals- (Situat a 105.18 km)\nFourth People's Hospital of Taizhou City- (Situat a 21.24 km)\nNanjing Ruixin Hospital- (Situat a 132.55 km)\nTaizhou City Hospital of Traditional Chinese Medicine- (Situat a 54.95 km)\nYangzhou University Affiliated Luhe Hospital- (Situat a 122.89 km)


Portes Corredisses Industrials - portesgranollers\nLes portes corredisses de Hörmann de perfils d'acer estables es subministren com a element complet per a amples d'obertura de fins a 16 metres. Així, poden aconseguir-se instal·lacions de portes de marxa oposada amb un ample de fins a 32 metres. Tenen una estructura autoportant. Els avantatges: només requereixen un senzill treball de fonamentació. Sense necessitat de muntar carrils-guia, no s'interromp la marxa per gel, neu o brutícia.\nCertificat de sostenibilitat de totes les portes industrials mitjançant una declaració de producte mediambiental (* EPD) segons DIN ISO 14025.\nDisposem d’una àmplia varietat de portes corredisses de la marca Hörmann, de manera que la qualitat dels nostres treballs està totalment assegurada. Moltes variants d’execució i aspecte. Les portes corredisses es poden ancorar a l’interior o a l’exterior. Estan construïdes per a magatzems de materials d’obra, hangars per a avions esportius, naus industrials, dipòsits de vehicles, naus de manteniment i per a l’agricultura\nGràcies a la gran varietat de models de portes corredisses trobarà sens dubte la porta. Gran selecció de colors i disseny per a la seva elecció.


La CAEB veu clar que la protecció de la natura és futur econòmic\nL'Associació de Productores de les Illes Balears ha reaccionat demanant al Govern balear "un pla de reforestació que inclogui mesures preventives efectives"\nM. P. Palma. 04/08/2013 00:00\nL'Associació de Productores de les Illes Balears, l'APAIB, ha reaccionat davant l'incendi que ha afectat Andratx i Estellencs demanant al Govern balear "un pla de reforestació que inclogui mesures preventives efectives". Els productors recorden que "el manteniment del paisatge és bàsic per a la indústria turística, cinematogràfica i per a la nostra economia en general".\nLes peticions, que tenen el suport de la patronal CAEB, són un toc d'atenció pel que fa a la "nostra riquesa natural, el pilar que sosté el turisme i, en conseqüència, la nostra economia". Les productores recorden el valor que tenen en un moment en què s'estan esforçant per aconseguir nous rodatges sense suport públic, "sent la serra de Tramuntana una esplèndida targeta de visita". En aquest sentit, recorden que fa dos anys Tom Hanks i Halle Berry participaren en el rodatge de Cloud Atlas , que deixà a les Balears una "injecció de 5 milions d'euros".\nMoció del PSOE al Senat\nPer altra banda, el Partit Socialista anuncià ahir que el senador per Mallorca, Antoni Manchado, presentarà una moció a la Comissió de Medi Ambient de la cambra alta per demanar la declaració de zona catastròfica de l'àrea de la serra de Tramuntana afectada per l'incendi. Manchado exigirà que una comissió d'avaluació dels danys dictamini les ajudes que es destinaran a recuperar l'espai natural. Així mateix, el socialista critica que el Ministeri de Medi Ambient "pretén limitar aquestes ajudes al repartiment d'una partida pressupostària entre tots els incendis de l'Estat".


Andrea Motis: «Que una cançó l'hagi fet jo no vol dir que sigui més bonica» - Diari de Girona\nLa cantant, que actuarà a l'Auditori de Girona el pròxim 6 d'abril, fusiona el jazz i la música brasilera en el seu nou disc «Do outro lado do azul»\nacn/ddg 17.03.2019 | 00:43\nAndrea Motis torna als escenaris amb un nou treball. Acn\nAndrea Motis torna als escenaris amb un nou treball.\nLa trompetista i cantant de jazz Andrea Motis (Barcelona, 1995) s'endinsa en estils brasilers en el seu nou disc Do outro lado do azul (Universal Music), combinant temes propis amb versions que van des de temes icònics al Brasil fins al popular Mediterráneo de Serrat. «Reivindico molt fer versions, perquè que una cançó l'hagi fet jo no vol dir que sigui més bonica», assegura la cantant.\nMotis sent que el seu vuitè disc és «menys jazzístic», pel fet d'impregnar totes les cançons dels ritmes del país sud-americà, que la «fascinen». En català i en portuguès, s'acompanya d'instruments vinguts del Brasil, una sonoritat que havia explorat en el seu anterior àlbum, i que ara dedica per complet en aquest homenatge a la samba. El proper projecte en ment, un disc de versions de cançons populars catalanes.\nLa jove artista ha absorbit tota la música tradicional brasilera que ha pogut per fer el seu particular homenatge «des de l'altra banda de l'oceà». D'aquí el nom del seu nom àlbum, Do outro lado do azul (Universal Music), que extreu de l'última frase del tema Sombra De Lá. Aquesta cançó és una de les que la cantant ha compost per al seu nou treball, que inclou també versions d'altres artistes fent valer la seva trajectòria d'intèrpret. «Porto tota la vida fent versions», assegura Andrea Motis, que va incloure en el seu anterior disc, Emotional Dance (Universal Music, 2017), tres composicions pròpies.\n«Avui es valora molt que hi hagi cançó original, des d'un punt de vista artístic és molt interessant aportar material compositiu», argumenta la música. Però confessa que, des del punt de vista d'espectacle, no sempre li agrada veure coses originals. «Això d'odiar els estàndards per mi no és millor. Hi ha temes que val la pena portar-los una altra vegada a la vida», diu Motis. Considera «més complicat» fer una cançó que estigui a l'alçada d'aquelles que considera «més boniques», i per això versiona amb ritmes brasilers Mediterráneo, de Joan Manuel Serrat.\nPerò també li agrada adaptar cançons no tan conegudes, i així ho ha provat amb temes brasilers que ha descobert de la mà de Sergio Krakowski. El compositor toca el pandeiro en el disc, i ha atret músics com Fernando del Papa, que toca el cavaquinho, i Mathieu Teteu, guitarrista de set cordes.\n«És una fusió totalment. Som músics de jazz i hem fet el que ens ha sortit de dins», explica la cantant de 23 anys, que «ha fet la casa gran» des de l'interès que li va sorgir per la música brasilera al Festival de Jazz de Barcelona 2017. «La música brasilera té la paradoxa que moltes vegades quan la melodia es súper alegre i sembla una oda a la vida la lletra en realitat és trista i melancòlica», ha explicat Motis. Un aspecte que es veu reflectit en el disc, com en la cançó Brisa, de melodia alegre però de missatge amarg. Tot i això, considera el disc «positiu» malgrat que hi hagi temes en tonalitat menor i aparentment més tristes.\nPer l'any que ve, Motis té en ment un àlbum de cançons populars catalanes. «Tinc la inquietud de fer coses d'aquí; explorar el meu territori, perquè ja conec molt de música de jazz en si», argumenta la trompetista. Assegura que el fet que se la programi a festivals li dona la possibilitat de ser creativa. «No he de pensar en vendre», celebra la cantant, que porta gairebé deu anys voltant per tot el món amb el quintet liderat per Joan Chamorro.\nL'Auditori de Girona acollirà el pròxim dissabte 6 d'abril la presentació del disc Do outro lado do azul. L'actuació d'Andrea Motis a la ciutat forma part de la programació del festival Strenes. El de Girona serà el primer concert de la gira de presentació que l'artista oferirà a tot Catalunya. Motis també arribarà la pròxima tardor a la cita jazzística barcelonina per excel·lència. El Festival Internacional de Jazz li dedicarà aquest any el seu retrat d'artista. Per a aquesta ocasió, la cantant i trompetista oferirà cinc concerts, del 19 d'octubre al 20 de novembre, per mostrar la seva proposta en diferents formats, tal com van fer els pianistes Marco Mezquida l'any 2017 i Ignasi Terraza el 2018.


Restaurant tibetà: Kailash – areveure.cat\n24 Juliol 2015 11 Abril 2019 genismauri\nRestaurant tibetà: Kailash\nAdreça: Carrer Xifré, 110\nTransport: Sant Pau-Dos de Maig (L5)\nKailash és un peculiar cim de 6.638 metres situat a l’Himàlaia, en el seu pas pel Tibet. Literalment traduït com “joia preciosa de les neus”, és una muntanya sagrada pels hindús, budistes i altres religions de la zona, tot un lloc de referència per peregrins. El Kailash de Barcelona va obrir el 2001, sent el primer restaurant tibetà de Catalunya i tot l’Estat Espanyol (però no pas l’únic a la ciutat), i ofereix un ampli ventall de la cuina tradicional d’aquest país sense estat, confeccionada principalment de plats vegetarians i amb un alt contingut energètic i proteic, donades les condicions d’altura i climatològiques de la zona.\nPer començar, és indispensable entrar en calor amb alguna sopa. No sabràs quina escollir! Aquí una petita guia per decidir-te: la kailash thang és una de les especialitats de la casa, a base de gambes, ou i verdura, en la qual també s’hi pot afegir pollastre. La tsam-thug és la típica sopa tibetana, elaborada a base d’ordi. Té un aspecte certament poc apetitós, amb un color marró-gris, així que estigues obert a gustos curiosos. La ja-thang està composada de pollastre, blat de moro i ou.\nDemanar-se alguna ració de momos és obligatori. Aquestes cretes cuinades al vapor són la base de l’alimentació tibetana, nepalesa i del nord de l’Índia. A dins poden portar carn de vedella (sha momo), formatge i verdures (momo nezom), o afegir-hi patata (tsel momo). Es mullen dins una salsa feta amb tomàquets, bitxos picants, gingebre, coriandre, pebre o qualsevol altra espècie que volti per casa.\nEl ventall de racions per compartir és ampli. Provem el shab-tak, amb carn de vedella, picant i ceba, i el ja-tsel kaju, que porta pollastre, verdures i anacards. Tots s’acompanyen d’arròs o pa de pita.\nDe postres, tal com els entenem nosaltres, no en tenen. Però sí és possible acabar l’àpat amb una dosi de dolç tot xarrupant un dels lassis que elaboren de manera artesana. Són batuts de fruita barrejats amb iogurt. En tenen de plàtan, maduixa o mango. El darrer és increïble.\nUna bona opció és atacar el menú degustació. Per 16,50€ tens una safata amb un petit tast de les principals especialitats: un entrant, un parell de momos, una ració de curri amb arròs i pa de pita, uns fideus fregits; una barreja de tofu o pollastre amb verdures i un lassi. Hi ha l’opció vegetariana i la carnívora. La beguda no està inclosa.\nEl millor: Qualsevol dels curris i poder conèixer l’experiència d’aquesta família que es va veure obligada a emigrar del seu país i porta anys establerta a Barcelona. Busqueu-hi la conversa.\nEl pitjor: La típica sopa tibetana és de difícil encaix, qualsevol de les altres és gratament més saborosa.\nEntrada anterior Ens n’anem al nord de l’Índia!\nEntrada següent Restaurant marroquí: La Fíbula\nRestaurant tibetà: El Potala – areveure.cat ha dit:\n11 Abril 2019 a les 10:59\n[…] No van ser els primers, però Dhon i la seva família ja porten un bon grapat d’anys instal·lats a la ciutat (des del 2003), preparant tradicional tsampa, pakoras, momos i curri a tots aquells curiosos que volem fer una incursió a la gastronomia del Tibet a Barcelona. Sense oblidar-nos d’altres especialitats de la casa, com les sopes (de tots tipus) i el lassi. Menjar senzill però cuidat i molt saborós. Atenció, els encanta el picant! […]


(S'ha redirigit des de: Segona Aliyyà)\nLa Segona Aliyyà va ser probablement la més important i influent de totes les onades migratòries del segle XX que tingueren lloc a Palestina. Es va dur a terme entre els anys 1904 i 1914, període durant el qual uns 40.000 jueus aproximadament van immigrar a la província de Palestina de l'Imperi Otomà, en la seva majoria provinents de Rússia i Polònia, i en menor mesura del Iemen. La principal causa de la immigració va ser l'augment de l'antisemitisme a Rússia i els pogroms en les poblacions de Pale, destacant-se el pogrom de Chișinău i els pogroms que van seguir a la Revolució russa de 1905.\nDurant la Segona Aliyyà, els immigrants eren principalment idealistes, inspirats en els ideals sionistes i revolucionaris que es gestaven en les comunitats jueves de l'Imperi rus. Aquests immigrants van tractar de crear un sistema comunal d'assentaments agrícoles a la regió. D'aquesta manera es va fundar el moviment del quibuts. El primer quibuts, Deganyà, va ser fundat en l'any 1909. Al mateix temps, molts dels immigrants van preferir instal·lar-se en les ciutats, creant localitats com Tel Aviv, situada prop de Jaffa. En l'any 1909 va ser fundada la ciutat de Tel Aviv.\nLa Segona Aliyyà va tenir el gran mèrit d'aconseguir el ressorgiment de l'idioma hebreu que va passar a ser el llenguatge oficial del Yixuv. Eliezer Ben Yehuda va contribuir a la creació del primer diccionari de l'hebreu modern. Encara que va arribar molts immigrants amb la Primera Aliyyà, la major part d'ells van arribar amb aquesta segona onada. La Segona Aliyyà també va establir la primera escola secundària hebrea en la regió de Palestina, l'institut hebreu de Hertseliyya situat a la ciutat de Tel Aviv.\nDurant la Segona aliyyà es va crear l'organització de seguretat, ha-Xomer (La Guàrdia), que va ser la primera gran organització d'autodefensa jueva des de la Revolta de Bar Kokhebà i que es va convertir en el precedent per a les futures organitzacions de defensa del poble jueu, sent també el predecessor de l'organització paramilitar Haganà que seria creada en l'any 1920.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Segona_Aliyà&oldid=21437743»


Browse: Home » Honda Clarity Fuel Cell 2017\nDisseny sedan per a cinc ocupants: per primera vegada en un vehicle de pila de combustible.\nAmb el nou Clarity Fuel Cell, Honda pretenia eliminar les limitacions en matèria de disseny que sovint hi ha en els vehicles propulsats per combustibles alternatius. L’objectiu d’Honda era fabricar un cotxe de pila de combustible que, com altres models sedan, s’adaptés tant a la conducció del dia a dia com als trajectes de llarga distància.\nPer a això, es va reduir considerablement la mida del bloc de cel·les de combustible, que en el model de la generació anterior s’havia instal·lat a la part central del vehicle. D’aquesta manera, s’ha pogut reallotjar sota el capó, amb el que s’obté una distribució més eficaç i un major espai a l’habitacle. Les menors exigències estructurals a la zona sota del sòl ha permès crear un model sedan amb pila de combustible capaç de donar cabuda còmodament a cinc ocupants, tota una primícia.\nEl nou Clarity Fuel Cell és un exemple de disseny aerodinàmic avançat, incorpora característiques que faciliten el flux d’aire al voltant del vehicle. Aquests avenços es complementen amb el bastidor i la carrosseria del Clarity Fuel Cell, lleugers i d’alta resistència, i en els quals s’ha emprat, per primera vegada al món, un acer amb valors lambda alts.\nS’ha utilitzat acer d’ultra-alta resistència, alumini i compostos en el 55% dels materials del bastidor i la carrosseria, una proporció considerablement més alta que a la mitjana dels models sedan d’Honda, on aquesta xifra arriba al 29%. Així doncs, el conjunt bastidor-carrosseria pesa sobre un 15% menys que el d’un vehicle de gasolina similar. Aquest fet contribueix notablement a la seva major eficiència respecte als seus competidors.\nEl concepte d’Honda d’un «entorn modern avançat» per l’habitacle es reflecteix en l’harmonia entre les seves tecnologies avançades i un nivell superior de confort.\nEl nou Honda Clarity Fuel Cell és el vehicle de pila de combustible més avançat del món i ofereix la major autonomia de tots els vehicles sense emissions: aproximadament 650 km amb les condicions del NEDC (de l’anglès New European Driving Cycle, Nou Cicle de Conducció Europeu ), segons proves internes d’Honda.\nLa seva pila de combustible d’avantguarda és més petita que la del seu predecessor (el FCX Clarity), però genera una potència superior (103 kW el nou Clarity Fuel Cell en comparació amb els 100 kW de l’FCX). Gràcies a l’innovador grandària compacta de les cel·les de la pila, ha estat possible allotjar tota la unitat sobre del conjunt del motor, la caixa de canvis i la unitat de control d’alimentació.\nEl nou Clarity Fuel és el primer cotxe de producció equipat amb el compressor d’aire turboalimentat elèctric de sobrealimentació de dues etapes d’Honda. El compressor contribueix també a reduir la mida del conjunt motriu, ja que permet una pila de combustible més petita, en incrementar la pressió de subministrament d’admissió. Una nova unitat de control de tensió de la pila de combustible subministra 500V al motor de transmissió, el que li permet generar una potència al motor un 30% més elevada que la del seu predecessor.\nL’arribada del nou Clarity Fuel Cell a Europa és clau en la «visió elèctrica» de la mobilitat d’Honda, anunciada el Saló de l’Automòbil de Ginebra de 2017 i l’objectiu és, per a 2025, que dos terços dels automòbils venuts a Europa incorporin transmissions elèctriques. El Clarity Fuel Cell confirma l’esforç continuat d’Honda per introduir, promoure i afavorir l’ús de vehicles de pila de combustible, així com impulsar la creació d’una xarxa d’infraestructures viable per al proveïment d’hidrogen a tot el continent. Honda destinarà, a Europa, una flota específica de vehicles Clarity Fuel Cell per a demostracions d’aquesta tecnologia fins 2022, la qual cosa permetrà mostrar el seu lideratge en vehicles de pila de combustible avançats i l’extraordinari rendiment d’aquests vehicles en el món real.\n← El nou Golf 1.5 TSI arriba als concessionaris de tot Espanya, lluint un nou disseny\nEls Cabrio de DS: Com gaudir del sol i el bon temps de la forma més chic →


El Consell aprova diferents mesures per a fer front a la crisi sanitària – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEl Consell aprova diferents mesures…\nAquest divendres, el Ple del Consell va aprovar diferents mesures per a fer front a la crisi sanitària provocada per la Covid-19.\nEn aquest sentit, el Ple del Consell ha aprovat el decret llei pel qual es modifica la Llei de la Renda Valenciana d’Inclusió (RVI) per a permetre l’acoblament urgent i necessari amb el Reial decret que estableix l’Ingrés Mínim Vital (IMV). D’aquesta manera, es pretén que aquesta resolga la falta de seguretat que genera l’existència de dues prestacions l’objecte de les quals és concurrent i compatible.\nEl IMV és una prestació econòmica i la RVI acompanya a les prestacions econòmiques de prestacions professionals i de l’elaboració d’itineraris d’inclusió individualitzats, per a afavorir que la persona beneficiària puga trencar amb els elements que provoquen la seua exclusió social, i amb el cicle de pobresa material i social en el qual es trobe immersa per factors aliens a la seua voluntat.\nAmb l’aprovació d’aquest decret la RVI passar a ser complementària del IMV fins a l’import del mòdul garantit que corresponga percebre en concepte de RVI.\nLes persones beneficiàries de la Renda Valenciana d’Inclusió hauran de reunir els següents requisits:\n– Si no perceben cap prestació contributiva o no contributiva i compleixen requisits de RVI, podran accedir a rendes de garantia.\nS’estableixen com a exempts de complir els requisits a les persones sol·licitants d’asil, refugiats, exiliats, apàtrides, prostitució, tràfic de blanques, explotació sexual, violència masclista i intrafamiliar\nAixí mateix, i per a agilitar tot el procés de tramitació, es preveu la sol·licitud conjunta de les dues prestacions, que es podrà regular mitjançant conveni de la Generalitat amb l’Institut Nacional de la Seguretat Social.\nEl decret llei aprovat regula de nou el procediment per a poder compatibilitzar totes dues prestacions. A més, afig la possibilitat de la sol·licitud anticipada i la regulació del procediment d’urgència per a agilitar la tramitació en casos especials com el de la situació de pandèmia per la COVID-19.\nValidada l’emergència de les contractacions de subministrament de material sanitari per import de 7,1 milions d’euros pel coronavirus\nEs tracta dels següents subministraments: màscares per a la prevenció de la COVID-19 per 2.456.500 euros; 100 respiradors per 2.443.171,50 euros; 5.000.000 de guants per 800.000 euros; 150.000 bates quirúrgiques impermeables no estèrils talla única per 525.000 euros; subministrament de 100 respiradors per a ampliar l’equip mèdic de les unitats de vigilància intensiva dels hospitals per a fer front a la COVID-19 per 1.000.000 euros.\nEl Consell ratifica l’adjudicació per emergència de dos contractes per a distribuir gel hidroalcohòlc i màscares en els jutjats\nD’altra banda s’ha ratificat la tramitació de dos contractes d’emergència per al subministrament de màscares quirúrgiques i gel hidroalcohòlic destinat al personal de l’Administració de Justícia de la Comunitat Valenciana. L’import de totes dues operacions ascendeix als 238.050 euros, sense IVA.\nAquests contractes es van formalitzar per a garantir la seguretat de les plantilles de l’Administració de Justícia de la Comunitat Valenciana davant la gradual volta a la normalitat dels tribunals.\nD’aquesta forma, el 5 de juny es va contractar a l’empresa VIJUSA SL per al subministrament de 8.500 litres de gel, per un import de 28.500 euros. Posteriorment, es va formalitzar un altre contracte amb El Corte Inglés, per un import de 210.000 euros, per a l’adquisició de 600.000 màscares quirúrgiques.\nValidada la contractació de més personal en el telèfon 1·1·2 per a atendre l’increment de crides per la COVID-19\nEl Consell també ha ratificat la contractació pel procediment d’emergència, per part de l’Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències (AVSRE), de més personal que atenguera en el telèfon d’Emergències 1·1·2 Comunitat Valenciana durant les setmanes de la crisi sanitària provocada per la COVID-19.\nEn total es van injectar prop de dos milions d’euros per a tal fi, així com la compra de material, accions extraordinàries de neteja i desinfecció i l’adquisició d’elements de protecció per a la plantilla d’Emergències.\nEl passat 11 de març es va ampliar, pel procediment d’emergència i un import de 489.998 euros, el contracte en vigor amb l’empresa Ilunion Emergències S.A, a causa del major nombre de crides rebudes fins a aqueixa data a causa de la COVID-19 i en previsió d’un futur increment de casos.\nPosteriorment, després de la declaració de l’estat d’alarma, el 17 de març es va ampliar el citat contracte per un import d’1.477.734 euros.\nEls prop de dos milions d’euros de les dues ampliacions de contracte s’han destinat a la contractació de més personal encarregat de l’atenció i gestió del telèfon únic d’emergències i dels departaments de suport, així com a la compra de material per a la prestació del servei d’acord amb una estimació de necessitats per a tres mesos després d’iniciada l’emergència.\nTambé va ser necessària l’ampliació de la plataforma d’atenció telefònica des de la Sala 1·1·2 en un espai diferenciat sense contacte amb la sala existent en les instal·lacions de l’Eliana.\nEn tots dos espais es van declarar zones sensibles en les quals era imprescindible el reforç de la freqüència de la seua neteja i desinfecció com ara les sales 24 hores, les zones de descans, les condícies i altres espais comuns.\nEl Consell valida la contractació de serveis i elements de protecció enfront de la COVID-19 en centres de la Conselleria d’Agricultura\nEl Ple també ha validat la declaració d’emergència per al subministrament de serveis i elements de protecció enfront de la COVID-19 en centres de la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per un import total de 19.637,21 euros.\nConcretament, s’ha dut a terme el reforç del servei de neteja ordinària, així com la instal·lació i manteniment de dispensadors de gel hidroalcohòlic en instal·lacions de les oficines comarcals, del viver forestal de la Santa Faç i de la Central de Prevenció d’Incendis d’Alacant, per un valor de 4.608,89 euros.\nLes oficines comarcals se situen a Alcoi, Altea i Crevillent, a la província d’Alacant, i a Segorbe, Vall d’Alba i Sant Mateu, en la de Castelló. L’import en aquest cas ascendeix a 15.028,32 euros.\nTotes aquestes dotacions tenen com a objectiu proporcionar els equips i materials de protecció per a complir amb les mesures de seguretat i extremar la precaució enfront del coronavirus per a garantir la salut dels usuaris i usuàries i del personal que presta els seus serveis en alguna d’aquestes dependències.\nAvantprojecte de llei que ordena l’activitat esportiva per a garantir que es presta i imparteix de manera segura per professionals\nEl Consell ha aprovat l’avantprojecte de Llei d’Ordenació de les professions de l’esport en la Comunitat Valenciana, que té com a objectiu la protecció de la salut i el benestar de les persones esportistes, consumidores i usuàries dels serveis esportius i de l’activitat física.\nLa norma estableix l’obligació d’una publicitat objectiva, prudent i veraç dels serveis oferits i es prohibeix el foment de pràctiques esportives perjudicials per a la salut, al mateix temps que els centres esportius han de mostrar, d’una manera clara i visible, la titulació que posseïsquen els i les professionals.\nL’avantprojecte de Llei d’Ordenació de les professions de l’esport en la Comunitat Valenciana regula, per tant, les professions esportives, així com les funcions que corresponen a cadascuna. Aquestes professions són: monitor o monitora esportiu; entrenador o entrenadora esportiu; preparador o preparadora físic; director o directora esportiu; professor o professora d’Educació Física.\nAixí mateix, estableix els requisits per a l’exercici de cadascuna de les professions regulades, de manera que s’especifica la formació i titulació requerides per a cadascuna.


Comitè Científic celebrat dins el marc del projecte Life+BOSCOS\nEls passats dies 4 i 5 de juny es va reunir a Menorca el Comitè Científic del projecte Life+BOSCOS.\nEl Comitè està compost tant per tècnics de diferents territoris com per investigadors amb experiència en gestió forestal amb l'objectiu de poder transmetre un coneixement pràctic, realista i a la vegada rigorós.\nAmb aquestes premisses es van establir els criteris per poder dissenyar les proves pilot que es realitzaran a les finques col·laboradores del projecte per poder avaluar el cost-eficiència de realitzar actuacions de gestió forestal que ajudin a fer el bosc més robust amb vista al canvi climàtic i que a la vegada puguin ser una oportunitat per al manteniment de les finques agrícoles.\nLa informació que obtinguem de les finques col·laboradores ha de servir per a la resta de finques de Menorca; per aquest motiu és tan important partir d'un bon disseny inicial.\nEl Comitè es va reunir a la seu del Consell Insular de Menorca i va visitar les finques de Binidelfà i Tordonell de Dalt, finques col·laborades del projecte.\nEs van destacar aspectes com la importància que té el bosc de Menorca en la regulació de l'aigua de l'aqüífer, com recuperar superfícies de cultiu per prevenir incendis o les diferents maneres de tractar el sotabosc per fer-lo més robust davant la pujada de temperatura i perills associats.\nEl Consell Insular de Menorca vol agrair l'ajuda rebuda de forma desinteressada dels experts i de les institucions: Institut Menorquí d'Estudis, Universitat de les Illes Balears, Centre Tecnològic i Forestal de Catalunya, Conselleria Agricultura, Medi Ambient i Territori del Govern de les Illes Balears, IBANAT, Generalitat de Catalunya, Universitat d'Alcalà de Henares, Parc Natural de s'Albufera des Grau.\nCompartir experiències és la manera més eficient i menys costosa per assolir l'objectiu de contribuir a l'adaptació dels boscos de Menorca al canvi climàtic.


L'AFA de l'Escola Aqua Alba: NOTA INFORMATIVA: EXTRAESCOLAR DANSA\nNo hi ha previsió que l'activitat de Dansa es pugui començar abans de Setmana Santa, així que continuarem amb el Servei de Canguratge per qui el pugui necessitar. Cas que el vulgueu fer servir, ho haureu de comunicar a la Maria Delgado.\nAquest Servei tindrà el mateix preu que l'acollida de matí. Us el recordem:\nPel que fa al cobrament de l'activitat de Dansa, el rebut que se us ha passat recentment correspon al mes de febrer (es gira a mes vençut). Del mes de març només es cobrarà 1 sessió, ja que la del dia 13 que no teníem professora va quedar pendent de recuperació.\nQualsevol dubte que tingueu podeu fer-nos-el saber a la següent adreça:\nEtiquetes de comentaris: acollida, dansa, extraescolars


Anglaterra dóna la sorpresa contra França a Le Crunch\nFERRAN VITAL BARCELONA 12/03/2012 00:00\n260x366 La selecció anglesa va aconseguir el triomf contra la francesa. / FRANCK FIFE / AFP La selecció anglesa va aconseguir el triomf contra la francesa. / FRANCK FIFE / AFP\nAnglaterra va superar de manera inesperada França (22-24), a qui va deixar sense opcions al Sis Nacions. Els anglesos, que ara són els únics que poden prendre el títol a la selecció de Gal·les, van sortir amb més intensitat al primer temps i van aconseguir una renda al descans que acabaria sent insalvable pels locals, tot i jugar millor a la represa. El partit va ser molt igualat i es va decidir en la recta final.\nEls dos equips havien de guanyar el partit disputat a l'Stade de France si volien continuar amb alguna opció per seguir optant a la victòria final en aquesta edició del Sis Nacions a falta de disputar l'última jornada la setmana vinent. A més a més, Anglaterra volia revenjar-se del partit dels quarts de final de la passada Copa del Món, quan França va derrotar Anglaterra de manera contundent i va obrir una ferida que va provocar tota una revolució a la selecció anglesa, que va comportar el canvi de tècnic, de diversos jugadors i fins i tot d'estil de joc.\nQuan només falta una jornada, Gal·les ho té tot de cara per guanyar el torneig i el grand slam . Perquè Anglaterra s'endugui el Sis Nacions, els anglesos haurien de guanyar Irlanda per més de 40 punts de diferència a l'última jornada i esperar la imprevisible punxada de Gal·les, que rebrà una França que ja no es juga res al Millenium Stadium.


TAU i l'Associació Ecometta, projectes enriquidors pel medi ambient\nDes de TAU sempre hem cregut que és summament important tenir cura de la natura, i el medi ambient. Està en les nostres mans treballar per sensibilitzar-nos tots plegats del bon us d’aquest valor tant important en el que estem immersos. Son molts els col·lectius i associacions que treballen força per conscienciar d’aquesta co-responsabilitat. Procurar transmetre a tothom aquesta sensibilitat i la necessitat de compaginar la sostenibilitat del medi ambient amb la nostra forma de vida, es una tasca que s’ha de fer amb les nostres actituds dia a dia. Tot l’equip ho tenim clar; i és per això que es un orgull per a nosaltres haver establert un acord de col·laboració amb l’Associació ECOMETTA, i apostar per la seva tasca.\nAquesta associació té com a objectiu arribar a tothom a través de diferents projectes educatius, tallers, seminaris i xerrades. I participen activament en activitats dedicades a la preservació del medi ambient i d’espècies en perill d’extinció.\n«Promovem qualsevol tipus d’activitat relacionada amb el Medi ambient mitjançant la col·laboració amb altres entitats científiques, privades i/o administracions; confeccionem, publiquem i/o editem, així com venem material d’estudi en qualsevol tipus de suport; organitzem cursos, seminaris o tot tipus d’actes relacionats amb el medi ambient, així com qualsevol altra activitat lícita que considerem d’utilitat per al nostre objectiu educatiu, tal com figura en els nostres estatuts. » (Associació Ecometta).\nFelicitats per la feina feta, pel vostres projectes i endevant!!\nCategorías Noticias Etiquetas Ecometta, medi ambient Navegación de entradas


Viatgem

Fiqueu-vos el cinturó,el tratge espacial i pujeu a la nau que ens anem de viatge a l'espai a veure tot el que hi ha a l'univers.....

\nEstrelles i galàxias

Estrelles:Són astres que hi tenen llum pròpia i emeten molta energia.

Galàxies:Són agrupacions gegants d'estrelles.\nLa Vía Làctia es la nostra

\nExplicació del Sistema Solar

El Sistema Solar és el conjunt de tots els astres que giren al voltant d'una estrella:el sol...

\nEl sol i els planetes

Planetes:giren al voltant del Sol i no tenen llum pròpia.\nPoden ser:Principals o Nans.\nPrincipals:Interiors- Mercuri,Venus,Terra i Mart. Exteriors-Júpiter,Saturn,Urà i Neptú.\nNans:Ceres,Plutó i Eris

Una estrella:El Sol\nSatèl·lits i Asteroides

Satèl·lits:Cossos que giren al voltant d'un planeta.No tenen llum pròpia.\nEl nostre es la lluna.

Asteroides:Cossos rocosos de mida petita.La majoria formen un cinturó entre Mart i Júpiter.

\nLa Terra

L'eix de la Terrra:La Terra gira sobre sí mateixa al voltant de l'eix.Els extrems de l'eix són el Pol Nort i el Pol Sud

Els paral·lels:Divideixen la Terra en rondaixes.L'Equador és el paral·lel que divideix la Terra en Hemisferi Nord i Sud

Els meridians:Divideixen la Terra com grills de taronja i passen pels pols.Per ordenar-los es va tirar el merdià zero (Greenwich)

\nEls moviments de la Terra

Rotació(sobre si mateixa).Dóna lloc als dies i a les nits.\nTriga 24 hores a fer una volta sencera.

Translació(al voltant del Sol).Dona lloc a les estacions.\nLa lluna

Es l'únic satèl·lit natural de la Terra.No te llum pròpia,però reflecteix la llum del Sol i per això la podem veure.\nTambé té dos moviments:Rotació i Translació

Rotació(sobre ella mateixa). Triga 28 dies a girar sobre ella.\nLa representació de la Terra Podem representar la Terra:Damunt d'una esfera:Globus terraqüi o Damunt d'una superfície plana. Damunt d'una superfície plana: Planisferi(tot el planeta) Mapa(una part de la Terra).\n

Gràcies per veure aquesta presentació.\nGracies per veureu

gracies per veure aquesta presentació


El Govern vol passar del 3% al 20% d'energies renovables en 3 anys\nEl vicepresident de l'Executiu balear, Juan Pedro Yllanes participa en una mesa sobre la descarbonització en els territoris insulars a la COP25\n2 min. Palma 10/12/2019 22:36\n651x488 El vicepresident del Govern balear, Juan Pedro Yllanes, durant la seva intervenció El vicepresident del Govern balear, Juan Pedro Yllanes, durant la seva intervenció\nEl vicepresident i conseller de Transició Energètica i Sectors Productius, Juan Pedro Yllanes, ha intervingut a una nova mesa de debat en el marc de la COP25 de Madrid, que duia per títol 'Temps d’actuar: les illes com a líders de la descarbonització'. Durant el debat, Yllanes ha anunciat que la intenció del Govern és passar del 3% al 20% en energies renovables fins al 2023.\nYllanes ha insistit en la necessitat que tenen els territoris insulars d’actuar contra el canvi climàtic al més aviat possible. "Som territoris limitats, si no prenem mesures per defensar aquest territori, aviat no tindrem cap paisatge per protegir i no tenim pla B", ha dit. En aquest sentit, ha destacat la importància d’actuar amb rapidesa perquè "el temps s’esgota i, sent un territori insular, el rellotge corr encara més ràpid que en altres bandes del món".\nL’objectiu és aconseguir unes Balears 100 % lliures de gasos contaminants, segons ha assegurat el vicepresident. El calendari de descarbonització de les Balears començarà l’1 de gener de 2020 amb el tancament de la meitat dos de la central tèrmica des Murterar.\nYllanes també ha assegurat que cal revertir la baixa proporció d’implantació de renovables en comparació amb la resta de comunitats autònomes. Per això, un dels reptes és passar del gairebé 3% al 20 % de penetració de renovables d’aquí al 2023.\nIntervenció del director general d’Energia i Canvi Climàtic\nEl director general d’Energia i Canvi Climàtic, Aitor Urresti, també ha intervingut aquest dimarts a la COP25. Ha estat l’únic representat no americà de la taula rodona organitzada per Powering Past Coal Alliance, titulada 'Liderant l’eliminació del carbó: ambicions i accions per part dels estats i de les províncies'. Els altres participants eren dels Estats Units i del Canadà.\nTots ells han explicat el seu full de ruta per reduir les emissions de gasos contaminants i com aquesta transició pot suposar una oportunitat per a la creació de llocs de feina, la innovació i per a l’economia, entre altres qüestions.\nVÍDEO: Científics de la UIB rompen a un laboratori una biga monstre de 14 tones\n'Col·lapse. Màquina cèlibe': la primera exposició retrospectiva de Joan Morey a Mallorca\nPalma acull el segon campionat del món de pa amb oli


Discurs de Toni Francés als 'Palmells 2018, mà de futur' d'El Gratis\nDiscurs de Toni Francés als ‘Palmells 2018, mà de futur’ d’El Gratis\n• En aquest vídeo podeu gaudir de les paraules que l'alcalde d'Alcoi va tindre el gust de compartir\nEnviat per Redacció en 8 de desembre de 2018.\nTags: Alcoi, Palmells má del futur, Toni Francés\nEl Gratis ha celebrat la seua primera edició dels primers ‘Palmells, mà de futur’, un esdeveniment que ha agraït l’aportació cultural de dues persones al nostre territori: Jordi Botella i Nèstor Novell. En aquest vídeo podeu gaudir de les paraules que l’alcalde d’Alcoi va tindre el gust de compartir.\nToni Francés, ens va acompanyar a la primera cita d’aquests palmells, presentada per Ester Jordà. Ho feia amb paraules d’enhorabona per a Jordi Botella i Nèstor Novell per la seua trajectòria i pel reconeixement amb els “Palmells, mà del futur”. Va destacar, a més, la necessitat d’impulsar la capitalitat cultural d’Alcoi en les comarques centrals valencianes.\nRecordar que la Càtedra Antoni Miró ha participat en la creació dels ‘Palmells 2018, mà del futur’ que són un nou reconeixement a la Cultura dels valencians. Els “Palmells, mà del futur” que s’han lliurat són unes escultures d’Antoni Miró modelades l’any 1977 tornades a reproduir 41 anys després, i que donen el nom a aquests reconeixements.\nPremis al Pare Vitòria en l’Olimpíada Lingüística\nXimo Nebot: “és una vertadera barbaritat pretendre fer un parc tecnològic en La Canal”


Condemnada a tres anys de presó per voler matar el seu marit a Mollerussa i intentar drogar-lo amb unes natilles\nActualitzada 05/06/2019 a les 13:34\n© L'acusada, durant el judici\nL'Audiència de Lleida ha condemnat a tres anys de presó la dona que va intentar matar el seu marit, a casa seva, a Mollerussa. La Sala considera provat que la dona, "amb l'objectiu d'acabar amb la vida del seu home", el va colpejar amb una ampolla de cava al cap, després d'haver intentat drogar-lo posant-li pastilles en unes natilles, que l'home no es va arribar a prendre perquè tenien un gust "estrany". Tot i que la fiscalia i l'acusació particular demanaven una pena de vuit anys de presó, l'Audiència li ha aplicat l'atenuant de reparació del dany ja que la dona ha pagat gairebé 5.000 euros a l'home. A més, la sentència recull que l'acusada presenta trets de personalitat, tot i que en el moment dels fets sabia què feia i les conseqüències dels seus actes. L'agressió va passar el 5 de febrer de 2018 al domicili de la parella, al carrer Mestre Enric Subirós de la capital del Pla d'Urgell.\nLa Sala però, no ha cregut la versió de l'acusada i dona credibilitat als fets explicats per la víctima, que coincidien amb el relat dels forenses, que van declarar que les ferides que presentava el marit eren compatibles amb els fets que l'home havia relatat.\nLa Sala també ha donat credibilitat a la declaració dels psicòlegs, que van dir que l'acusada té trets compatibles amb un trastorn de personalitat límit que la fa tendir a la manipulació i la mentida i que té falta d'empatia, però que és plenament conscient dels seus actes i de les seves conseqüències. La dona, en el seu dret a l'última paraula va assegurar que "mai" va voler matar el seu home ni arravatar-li el pare a les seves filles.


La Natalitat no és motiu de tancament de centres. El sistema educatiu català creixerà durant 10 anys més. | REFLEXIONS DEL MÓN I DEL MEU VOLTANT\n← Cal enviar deures a casa? Una solució les Tics\nInstal•lar Apps i el sistema operatiu Android a Windows →\nLa Natalitat no és motiu de tancament de centres. El sistema educatiu català creixerà durant 10 anys més.\nPublicat el 6 març 2013 per David de las Heras\nAvui ens hem aixecat i ens han dit que en la pròxima preinscripció augmentaran les places de primària i de secundària. Però en canvi d’infantil les reduiran i fins i tot algunes escoles desapareixeran. Hi ha aquesta necessitat? L’any passat amb l’avançament de les dades que ens va donar al departament vaig fer un buidatge on vaig voler demostrar que la natalitat no és la causa de que hi hagi menys professors i menys escoles. No és veritat. És una excusa per retallar.\nPer dir això necessito fer-ho a partir de dades objectives, i aquestes són les dades estadístiques que ens dóna el mateix departament d’ensenyament. Com veureu són les dades del 2011-2012. Per fer l’estudi he fet servir el següent quadre:\nSi us fixeu el que faig és projectar les dades fent saltar cada any un curs. D’aquesta forma puc deduir com creix la primària i la secundària cada any. D’infantil és difícil projectar els alumnes. I curiosament Idescat no coincideix el número de població que diu que hi ha a Catalunya amb les dades d’escolarització dels sistema públic i concertat. Perquè la resta deuen ser els que se’n van purament la privada.\nTot i així us linko amb una taula la natalitat fins a 4eso: Si us fixeu hi ha una baixada de natalitat significativa, però no per reduir substancialment en els pròxims anys el sistema educatiu. Si us fixeu els alumnes que estant fent p3 aquest any és un gran bum respecte altres anys. Per això hi haurà reducció de cursos de P3. És el curs que hi ha mes alumnes amb 84000 alumnes. Però la caiguda significativa no comença fins d’aquí tres anys on baixem per sota de 80.000 nens. Però si us fixeu a secundària només a 1er d’eso passen de 70.000 alumnes.\nSi seguim amb l’evolució del creixement del sistema educatiu a primària i secundària a partir de la taula de dalt de tot podem elaborar la següent taula amb els totals de la projecció:\nOn ens donem compte que la primària en els propers dos anys creixerà amb 19.000 alumnes, que representaran unes 670 aules més si els cursos són de 30 alumnes. A secundària és gradua bastant en els propers tres anys però d’aquí 4 anys es doblaran l’augment substancialment cada any. Si us fixeu en el curs 2017-2018 arribarà al màxim amb un augment del 8.994 alumnes més tot l’augment anterior passant dels 28000 que hi ha ara a la xifra de 309.000. AAl final de tot ho tradueixo amb aules que s’hauran de crear en total unes 1300 aules més en els propers 9 anys. Comptant els grups classes de 30 alumnes. Podrà el sistema educatiu aguantar tant alumnat? En els propers 10 anys el sistema educatiu no pararà de créixer.\nSi anem només als centres públic i fem la mateixa projecció:\nVeurem que en els propers dos anys la primària creix constantment.\nAmb gairebé 9000 alumnes que s’esperen en el proper curs, i en el següent s’estimarà amb més de 10.00 alumnes més.\nA secundària serà un creixement brutal amb un increment en els propers 8 anys d’un 25%. Arribant a 50.000 alumnes que ara el 2020\nSegurament una de les solucions serà que concertaran molts instituts. Veurem una privatització dels sistema educatiu.\nEn la propera dècada no hi ha justificació de cap tancament de centres escolars. Amb les pròpies dades del propi departament això no es creïble. No poden retallar per culpa de la baixada de la natalitat. El creixement del sistema educatiu serà constant en l’etapa obligatòria durant com mínim 16 anys.\nL’augment més substancial serà a secundària i ens hem de preparar per aquest augment significatiu. Ja que ja hi ha molts instituts desbordats actualment. Amb els nous requisits del master universitari per entrar a la borsa dubto que hi hagi suficients professors. Segurament si amb la sisena hora professors van passar a primària, ara veurem com a mestres passaran a secundària.\nNo hi ha motius per tancar centres educatius en aquests moment. En falten, i en faltaran en els propers any. Es necessitaran crear més de 600 aules en dos anys a primària. I més 1000\nAquesta entrada s'ha publicat dins de sistema educatiu i etiquetada amb alumnes, creixement, escoles.. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Pla mitjà de la consellera de Salut, Alba Vergés, durant una roda de premsa del 4 de juliol de 2020 (Horitzontal)\nEl servei de vigilància epidemiològica de les Terres de l’Ebre ha confirmat un brot per coronavirus a dos municipis de les Terres de l’Ebre, Xerta i Camarles (ambdós de la comarca del Baix Ebre), amb el focus en un claustre de professors de l’Institut del Perelló (també al Baix Ebre). Segons indica el Departament de Salut, actualment hi ha 4 casos positius per PCR i s’està realitzant el seguiment a 46 contactes. El primer cas que va presentar símptomes va fer-ho el 30 de juny. En aquest moment no hi ha cap cas hospitalitzat. Des de la Regió Sanitària Terres de l’Ebre s’insisteix en el compliment de les recomanacions bàsiques per evitar la transmissió de la covid-19.\nAmb aquests dos ja són tres els brots de covid-19 que s’han detectat els darrers dies a les Terres de l’Ebre. El primer va tenir lloc a Alcanar, i precisament aquest dimecres s’ha sabut que té l’origen a Barcelona. Un estudiant d’Alcanar s’hi va contagiar sense saber-ho, després d’haver estat en contacte amb un company infectat. El dissabte 27 de juny aquest estudiant va participar en un dinar de celebració d’aniversari amb una quinzena d’amics a Alcanar, segons ha pogut saber l’ACN.


La Federació comarcal es fixa com un dels grans objectius obtenir representació als 68 municipis a les eleccions de 2023 i esdevenir la primera força municipalista.\nSalvi ha destacat que la nova executiva la formen un equip de persones “representatives i coneixedores de la comarca: “Hi som per ajudar a la gent, que se senti republicana i d’esquerres, a trobar un espai a on vegin representades les seves idees i una manera de fer i on vegin defensats els seus valors”.\n- Salvi Güell, president i coordinació d’alcaldies.\n- Maria Josep Porta, secretaria general.\n- Guillem Cusí, secretaria d’organització.\n- Josep Llobet, secretaria de finances\n- Etna Estrems, secretaria d’imatge i comunicació i secretaria de la dona.\n- Sergi Palomares, secretaria de política municipal.\n- Anna Masot, secretaria d’acció social, educació i sanitat.\n- Mar León, seccretaria de transició ecològica\n- Jordi Claparols, secretaria d’acció política i sectorial.\n- Xavi Camps, secretaria de promoció i turisme.\n- Joana Cobo, coordinació d’equips a l’oposició.\n- Mercè Bosch, enllaç amb la Federació regional i càrrecs supramunicipals.\n- Anna Pérez, secretaria de formació.\n- Marina Gutés, vocal.


Els primers auxilis psicològics en nens de 0 a 3 anys | Faros HSJBCN\nÉs un terme reconegut per l'Organització Mundial de la Salut (OMS), que ha editat diverses guies sobre això. És aplicable a persones de totes les edats, però aquí ens centrarem en nens i adolescents. Se sol difondre més bé en situacions extraordinàries, com les catàstrofes humanitàries. No obstant això, pel seu alt valor preventiu, totes les persones i en especial les famílies amb nens haurien de conèixer els primers auxilis psicològics i saber aplicar-los en contextos de la vida quotidiana.\nQuè són els primers auxilis psicològics?\nEls primers auxilis psicològics o PAP serveixen per acompanyar els nens a fer front a una situació difícil i extraordinària, fora de la seva vida diària, a la que anomenarem incident crític (IC).\nS'han d'aplicar a qualsevol situació que reuneixi els següents criteris:\nSer inesperada i trobar-se fora de les vivències habituals que ha tingut fins al moment.\nSuposar un canvi passatger o permanent en les rutines habituals de l'infant.\nGenerar por o temor intens en el mateix nen o (molt important) en els seus cuidadors principals.\nSi l'IC és puntual, la pauta requereix aplicar els PAP durant almenys les 72 hores posteriors i, com a màxim, durant una setmana, període després del qual la situació d'estrès s'haurà reconduït.\nAquí podeu consultar un article més detallat sobre els aspectes generals dels PAP aplicables a qualsevol edat.\nQuè cal fer amb nens entre 0 i 3 anys?\nContenir: tracta d'evitar separar-te del nen o la nena . Agafa-li les mans perquè no s'enganxi i digues-li que no ho faci . Dóna-li un espai per al plor o el crit controlat, és a dir, sense que es desbordi.\nCalmar: ajuda al nen a relaxar-se. Intenta aconseguir que se senti comprès, estimat i recolzat. Facilita, si és possible, que pugui alliberar energia nerviosa. Si el nen té més de dos anys, ajuda'l a posar nom als sentiments i connectar-los amb el que ha succeït. De vegades, és molt útil distreure el nen amb elements del seu món imaginari. Un gorret de protecció per entrar al quiròfan el pot acostar a Spiderman, un carret de material mèdic pot ser una nau espacial, etc.\nInformar: intenta explicar-li al nen en un llenguatge adaptat a la seva edat quina és la situació. Fins i tot si el nen no t'entén, les teves paraules el tranquil·litzaran. Utilitza frases curtes i centra't, sobretot, a intentar que pugui entendre on és, que no està sol i què és el que passarà a continuació. No li ocultis informació: encara que no pugui entendre tot el que passa, notarà que les teves paraules i les teves emocions no coincideixen. Digues-li sovint que l'entens i que saps que està trist i té por, però que aviat se sentirà millor.\nNormalitzar: estableix una rutina per anar a dormir adaptada a la situació (explicar un conte, un petó de bona nit, etc.). No l'obliguis a menjar si no té gana. Prova de fer els àpats en un entorn el més relaxat possible i sense pressió. Estableix límits raonables per a les rebequeries (redireccionant amb molta tendresa).\nConsolar: procura fer activitats positives amb el nen per ajudar-lo a pensar en altres coses. Intenta escoltar al nen quan et "parli". Permet que tingui control sobre coses petites per augmentar la seva sensació de seguretat. Ajuda'l a expressar els seus sentiments jugant o dibuixant.\nQuines reaccions podem esperar en nens de fins a 3 anys?\nLes reaccions més freqüents que podrem observar durant, i immediatament després d'un incident crític són:\nProblemes al dormir o que el petit es desperti cridant\nDificultats per acceptar estar lluny de l'adult de referència (ni tan sols perquè aquest vagi al bany)\nUn retrocés en els aprenentatges: el nen deixa de fer coses que ja sabia fer\nAugment de les pors: s'espanta de coses que abans no li feien por\nIncapacitat per estar quiet i per prestar atenció a res\nJuga de forma violenta\nEl nen es torna més intransigent\nRebequeries i mal humor\nCrida molt més de l'usual\nPega a l'adult i/o al cuidador\nDiu "Vés-te'n, t'odio!"\nDiu "Tot això és culpa teva"\nNo vol jugar, no vol fer res\nAparenta no tenir cap sentiment (felicitat o tristesa)\nCal tenir en compte que el plor en els nadons i nens petits és la seva forma normal de comunicar-se, és important com a pares aprendre del nen i poder interpretar les seves necessitats. Un plor continu i inconsolable, una vegada satisfetes les necessitats bàsiques, sol ser un senyal d'alerta.\nLes conductes anteriorment descrites són respostes esperables en els nens després de viure un incident crític i, com a tals, absolutament adaptatives. Solen disminuir de manera gradual quan acaba la fase més aguda de l'incident crític i desaparèixer al cap d'unes quatre setmanes aproximadament.\nSi es perllonguessin molt més, el més adient és consultar un psicòleg especialista en estrès agut i/o trauma infantil.\nFinalment, és important recordar que cada nen és diferent, no sempre sap el que passa, desconeix la rellevància del que està passant, es mostra espantat i a vegades no sabem com tranquil·litzar-lo i es crea una situació estressant per a les famílies. Per això, no dubtis a preguntar i a demanar ajuda sempre que ho necessitis per poder gestionar la situació de la millor manera possible.\nCom explicar l'Alzheimer als nens\nData d'última modificació: 26/10/2020


Neteja de molles: consells per ajudar a netejar de forma natural - Neteja | Maig 2022\nQuan sento el terme “neteja primaveral”, sovint penso en llençols blancs penjats a la línia de la roba, flors fresques a la taula i l’olor de llimona fresca a l’aire.\nEn general, però, en lloc de llimona fresca, és sintètic. I l’olor competeix amb una infinitat d’altres productes químics durs que picen les fosses nasals i cremen els ulls. La neteja a la primavera normalment és qualsevol cosa natural.\nPerò sí llauna ser natural\nLes idees següents no només són senzilles, sinó que també són fàcils. L'aplicació d'aquests suggeriments fins i tot tindrà efectes secundaris agradables, com ara una casa impecablement neta i un aroma natural i fresc que us encantarà.\n1. Utilitzeu draps reutilitzables\nÉs força fàcil passar una gran quantitat de tovalloles de paper i altres articles d’un sol ús quan feu la vostra neteja a la primavera. Tanmateix, uns quants bons draps faran una gran feina i us donaran molts anys de neteja profunda.\nAlguns prefereixen els draps de microfibra, mentre que d'altres utilitzen aquesta oportunitat per donar una mica més de vida a les samarretes danyades o arruïnades. Jo prefereixo que els bolquers de tela siguin tan duradors, tinguin molta quantitat de líquid perquè pugueu utilitzar menys neteja i ser més absorbents a mesura que els renteu.\n2. Utilitzeu netejadors de bricolatge\nSabíeu que us proposaria això, no? I, per descomptat, no us faria el suggeriment sense apuntar-vos a algunes receptes excel·lents.\ntires d’eliminació de punts negres per a les cuixes\nFes els teus propis netejadors naturals aquest any perquè puguis afrontar la feina sense preocupar-te de quines toxines tú (i els teus éssers estimats) respires. Podeu fer-ho tot, des del netejador universal fins al polit de fusta.\nAquí hi ha alguns dels meus preferits:\nPolvorització de pols\nNeteja de vidre\nEsprai de lli\nDesinfectant naturalment les tovalloles de neteja\nExfoliant de frega\nEsmalt de fusta\nNo voleu saltar a Internet? Consulteu els productes netejadors naturals de bricolatge, que és ple de receptes de bricolatge que podreu batre en poc temps.\n3. Desordenar a mesura que aneu\nAquest és un dels meus consells preferits, ja que facilita la neteja de la primavera i redueix la neteja durant tot l'any; no heu de netejar el que no teniu.\nA mesura que passeu per cada habitació, agafeu una caixa amb vosaltres. Si veieu alguna cosa que no utilitzeu mai, no s’ajusta o simplement fa que l’habitació se senti massa desordenada, poseu-la a la caixa.\nSi la neteja de primavera es reparteix al cap d'unes setmanes, assegureu-vos de donar el contingut de la caixa després de cada sessió, en cas contrari, podria tornar-se a entrar. Si feu un gran blitz de neteja de molla, traieu-ne tot. articles no desitjats lluny amb una sola càrrega.\nVoleu més consells sobre desordenament? Consulteu què heu de fer abans de desordenar.\n4. Obriu les finestres\nBastant simple, eh? Si sou mi, potser haureu mantingut les finestres tancades durant la major part de l’hivern, obrint-les només quan, per exemple, els vostres experiments de cuina no van anar tal com estava previst.\nPerò obrir les finestres amb regularitat és una bona pràctica (uns 15 minuts al dia), de manera que l’aire fresc es pugui arrossegar i tot el que pugui sortir cap a fora.\n5. Difondre els olis essencials\nEl meu difusor d’olis essencials és una de les meves propietats més preuades. Per què? Perquè el puc fer servir per obtenir olis essencials a l’aire i estendre’s per tota casa. (Trobeu difusors aquí.)\nSabíeu que molts olis essencials són antibacterianes, antifúngics i antivírics i que, difonent-los a l’aire, podeu matar patògens que us poden emmalaltir? Fins i tot els hospitals comencen a utilitzar-los.\nA més de mantenir els gèrmens a ratlla, els olis essencials poden ajudar a augmentar l’estat d’ànim i fer que l’aire faci olor sense productes químics. Alguns dels meus olis essencials preferits per difondre són llimona, espígol, taronja, calç i aranja. (Cerqueu olis essencials orgànics puros a preus raonables aquí.)\nQuins consells podeu compartir per a la neteja natural de la primavera?\nmètodes de jardineria orgànica\nnetejador de raspalls de maquillatge casolà\ncom fer mantega en un pot de pal


Incubadores al campus, les empreses científiques i tecnològiques del futur | BCN SCIENCE CORNER\nInici Apunts Incubadores al campus, les empreses científiques i tecnològiques del futur\nPublicat per Valentina Raffio el 25/10/2018 - 09:23 | Última modificació: 01/11/2018 - 08:53\nPassat, present i futur de les incubadores de ciència\nEl concepte d'incubadora empresarial neix al voltant dels anys 60 a la ciutat de Batavia (Nova York, EEUU). Una família d'empresaris locals, coneguts com a Mancuso, van decidir adquirir les instal·lacions d'una fàbrica fallida per continuar amb el seu negoci de criança de gallines. Tanmateix, 80.000 peus quadrats eren massa per poder-ne assumir les despeses, raó per la qual van començar a buscar socis per compartir espai. Les grans empreses de la ciutat no estaven disposades a instal·lar-se en un edifici antic al costat de criadors de gallines, així que els Mancuso van decidir canviar d’estratègia per poder mantenir dempeus el seu negoci. Buscarien socis petits, nous emprenedors i individus amb ganes de desenvolupar un projecte als quals oferirien incentius per escollir l’edifici com a la seva nova llar. Mitjançant aquest nou plantejament, la família d’empresaris locals va aconseguir atraure un total de 2.000 residents a les seves instal·lacions. El projecte, rebatejat com a Batavia Industrial Center, plantejava oferir contractes de curt termini, instal·lacions equipades, assessorament empresarial i importants beneficis fiscals per als nous empresaris que s’instal·lessin al recinte. Així fent, naixia la primera incubadora d’empreses del món.\nEn aquests seixanta anys d'història, les incubadores d'empreses s'han consolidat com a sinònim d'innovació científica i empresarial. La ciutat estatunidenca de Silicon Valley, coneguda internacionalment com a seu del desenvolupament tecnològic capdavanter, és considerada per molts com una incubadora en sí mateixa. És a dir, una verdadera metròpolis dedicada a la incubació d’idees i projectes científics i tecnològics. En aquesta ciutat, són moltes les empreses que ofereixen programes pel desenvolupament d’idees, projectes i propostes fins a convertir-les en realitat. Durant curts períodes de tres mesos, la ciutat obre les seves portes a les start-ups més prometedores del món i ofereix tot el seu coneixement, teixit empresarial i contactes per aconseguir que l’empresa agafi el vol. Així fent, les incubadores d’empreses es consoliden com una de les eines més interessants per aconseguir desenvolupar empreses basades en la innovació i la recerca.\nEn l’àmbit europeu, les incubadores d’empreses han nascut i s’han desenvolupat en una estreta relació amb les universitats del territori. En aquest cas, la idea era plantejar una continuació entre els coneixements i els projectes que es treballen a les aules amb el món empresarial. Degut a això, en molts casos són les mateixes universitats especialitzades en ciències i tecnologies que ofereixen un servei d’incubació d’idees com una experiència compartida entre alumnes, investigadors i empresaris de la ciutat. Així fent, es consolida el vincle entre educació, universitat, investigació i món empresarial. En el cas espanyol, aquesta idea es tradueix en la creació d'espais dedicats a la recerca empresarial lligats, alhora, a la recerca que es desenvolupa dins la mateixa universitat. És a dir, una estratègia per canalitzar les idees sorgides en els centres educatius cap a una sortida més empresarial. Dos dels exemples clau per entendre aquestes iniciatives es poden trobar, sense anar més lluny, a pocs quilòmetres de Barcelona.\nEmpresa, tecnologia i ressorgiment de la ciutat a Mataró\nLa revolució tecnològica del segle XXI passa, en gran part, per l’ús de la tecnologia mòbil com una eina integrada a la vida quotidiana. El desenvolupament de projectes i aplicacions relacionades amb aquest àmbit ha esdevingut una de les principals fonts d’innovació dels nostres temps. En aquest context, el Tecnocampus de Mataró es posiciona com un dels focus més importants del territori en I+D+i en l’àmbit de les tecnologies de la comunicació i la informació. A través del seu programa d’incubadora d’empreses, Mataró aconsegueix canalitzar les inquietuds dels joves empresaris a través de la creació i desenvolupament de start-ups basades en la tecnologia.\nL'actual Tecnocampus de Mataró es va inaugurar oficialment l'any 2010. L'objectiu era crear un parc tecnològic que reunís les anteriors instal·lacions universitàries de la ciutat i, alhora, donés cabuda a la investigació i al món empresarial. El resultat és un imponent campus de 50.000 metres quadrats en què la universitat, l'empresa i els centres de recerca conviuen en un mateix entorn. Seguint aquesta idea, dos imponents edificis dedicats a l’empresa són els que donen la benvinguda al campus universitari, exercint de pont per a la transferència de coneixement entre les aules i les start-ups.\nEl Tecnocampus sorgeix en un emplaçament clau per a la ciutat de Mataró: a pocs metres de la seva costa i just al davant de l’emblemàtica escultura coneguda com Laia l’arquera | VALENTINA RAFFIO\nSegons explica l’Antonia González Fernández, cap d'emprenedoria del Tecnocampus, el programa d'incubadores va néixer com una eina per donar una sortida viable a nous projectes: “Es tracta d’una iniciativa transversal la qual fa confluir innovació i emprenedoria en un mateix entorn”. En aquest sentit, Fernández destaca: “La idea és donar suport a les empreses des d’una fase molt incipient, quan encara són un projecte o una idea poc desenvolupada, i assessorar-los fins al punt que esdevinguin una realitat”.\nProjectes, èxits i esperances de futur\nMalgrat la seva breu història, en aquests vuit anys de vida la incubadora del Tecnocampus ja ha vist néixer, créixer i desenvolupar-se una sèrie de projectes de gran impacte a nivell social. Fins ara, un dels més coneguts és la "Fundació Cyborg", una iniciativa desenvolupada pels activistes Neil Harbisson i Moon Ribas. Ambdues personalitats del món cyborg van utilitzar la incubadora per engegar una iniciativa en què es pretenia sensibilitzar a la societat sobre la necessitat d’acceptar el desenvolupament androide com un possible escenari pel futur de la humanitat. Així fent, Harbisson i Ribas van crear una plataforma a través de la qual fos possible facilitar la "transformació" de les persones a través de la tecnologia. La iniciativa va ser guardonada amb el Cre@atic Award, un reconeixement que atorga el Tecnocampus per a les start-ups més innovadores del mercat.\nUn altre dels projectes més destacats que ha nascut a la incubadora mataronina és Verkami, la primera plataforma de crowdfouding de l'estat espanyol i una de les més importants en el panorama internacional. A través d'aquesta iniciativa, els creadors de la plataforma pretenien crear un projecte a per a dotar de recursos a persones creatives i fer realitat noves iniciatives. Set anys després d'abandonar la incubadora, el projecte ja ha aconseguit finançar 6.170 causes amb 31,1 milions d'euros recaptats a través de 832.000 col·laboradors.\nEl ressorgiment de la ciutat a través de la tecnologia i la innovació\nMés enllà d’incubar noves idees, el Tecnocampus de Mataró també es planteja com una oportunitat per a totes aquelles empreses que, en un determinat moment de la seva existència, s’han estancat i necessiten un nou impuls per tornar a créixer. D'aquí l'existència d'acceleradores, unes plataformes per ajudar a rellançar aquelles idees que ho necessitin.\nPer a la ciutat de Mataró, una de les antigues colònies tèxtils més importants del territori, aquesta idea s'ha traduït directament o indirectament en la creació d'un projecte per rellançar el sector tèxtil a la ciutat. En un context en què la tecnologia associada al teixit està esdevenint el futur, per què no començar la investigació en un emplaçament històricament clau per aquesta indústria? Actualment el Tecnocampus compta amb un programa conegut coma EURECAT, una iniciativa per fer renéixer la indústria tèxtil a la ciutat. Des de teixits intel·ligents fins a wereables: tot s'investiga, es dissenya i es produeix en el que ha esdevingut el nou l'epicentre de la innovació tèxtil: Mataró.\nActualment les instal·lacions del Tecnocampus acullen unes 115 empreses | VALENTINA RAFFIO\nL’Agència Espacial Europea aterra a Castelldefels\nLa tecnologia desenvolupada per a l’exploració espacial, paradoxalment, també pot tenir importants aplicacions en l'àmbit terrestre. Tanmateix, per trobar el vincle entre l'espai i el planeta Terra calen noves idees i persones disposades a desenvolupar-les. Amb aquest objectiu en ment, l'any 2014 l'Agència Espacial Europea va escollir Castelldefels com a la llar de la primera incubadora d'empreses de l'estat espanyol. El conegut com a Campus del Baix Llobregat, seu de l’Escola d'Enginyeria de Telecomunicació i Aeroespacial de la Universitat Politècnica de Catalunya i centres de recerca pioners com l'Institut de Ciències Fotòniques (ICFO), esdevenia un emplaçament clau per a ubicar la nova seu de la innovació de la indústria aeroespacial. El centre, batejat com Business Incubation Center Barcelona, és gestionat a través de la xarxa de Barcelona Activa i compta amb la col·laboració d'institucions com l'Àrea Metropolitana de Barcelona, la Diputació, el Consell Comarcal del Baix Llobregat i la Universitat Politècnica de Catalunya.\nLa incubadora de Castelldefels forma part d'una àmplia xarxa d'incubadores científiques, tecnològiques i empresarials repartides al voltant de tota Europa. Segons explica Mar García Fernández, responsable de la xarxa d'incubadores de Barcelona Activa, l'objectiu per al nou Business Incubation Center de l’Agència Espacial Europea era clar: afavorir la transferència de coneixement de l'espai a la terra. És a dir, trobar noves sortides per a tota la investigació d'alt nivell que es realitzava a l'Agència cap a aplicacions més immediates. Des de l’ús de satèl·lits per objectius comercials fins a l’aplicació de tecnologia dron en projectes de caràcter civil, la innovació espacial a la Terra es canalitza a través de les incubadores d’empreses. A través d’aquest recurs, l’Agència Espacial Europea intenta proporcionar totes les eines necessàries per crear, desenvolupar i consolidar empreses basades en tecnologies d’alt nivell aplicades a entorns més immediats.\nTecnologia espacial a la Terra\nDes del 2014, la incubadora de Castelldefels ha acollit un total de 28 projectes que, fins a avui en dia, han generat un total de 21 milions d'euros propis i uns 300 llocs de treball addicionals. L’origen i l'èxit d'aquestes empreses es basa, en gran part, en el model de gestió de projectes de la incubadora. A través d'aquest servei, l'Agència Espacial Europea ofereix assessorament empresarial per als joves que vulguin emprendre, un paquet de 80 hores de consultoria científica i tecnològica i un incentiu de 50.000 euros per realitzar el projecte. Aquesta tríada d'avantatges, unida a un ecosistema favorable a la recerca i al desenvolupament empresarial present en l’entorn del Campus, ha aconseguit assegurar una supervivència superior al 80% per als projectes incubats.\nLes empreses instal·lades a la incubadora de l’ESA gaudeixen d’assessorament científic, tècnic i empresarial per aconseguir prosperar en el mercat | VALENTINA RAFFIO\nEn termes generals, segons explica García Fernández, el perfil de l’empresari tecnològic que s'apropa a la BIC de Castelldefels és el d'un jove d'entre 30 i 40 anys, amb estudis universitaris o de doctorat que, motivat per la seva formació, busca emprendre en el sector de la tecnologia aeroespacial. En aquest cas, a diferència d’altres incubadores com la de Mataró, l’objectiu és seleccionar projectes viables des del punt de vista econòmic, científic i empresarial. És a dir, projectes amb un grau de maduresa suficient per poder garantir un retorn en termes d’aplicabilitat, tecnologia i coneixement. El límit de vida per poder entrar en el programa és de cinc anys, edat a partir de la qual les start-ups són descartades per formar part de les instal·lacions de la incubadora castelldefelenca.\nGrans projectes, grans èxits\nLa gran majoria dels projectes desenvolupats a la incubadora de Castelldefels tenen molt a veure amb la tecnologia del sector de les telecomunicacions, de l'espai o del sector drons. Aquestes línies de treball, estretament relacionades amb la formació de grau i postgrau impartida per la UPC, han acabat donant vida a empreses de gran èxit. És el cas, per exemple, de la companyia especialitzada en tecnologia dron Hemav, posicionada com la quarta més important a escala mundial. En aquest cas, el projecte va sorgir de la col·laboració entre set estudiants de grau que, gràcies a l'assessorament de la incubadora, van aconseguir engegar una empresa que ara com ara compta amb més de 100 treballadors, seu a tres continents i oficines a Barcelona i Madrid. A més a més, el suport empresarial, científic i tècnic brindat per la incubadora ha permès a la companyia engegar projectes de caràcter social com és el cas de drons per lluitar contra la caça furtiva de rinoceronts, evitar les plagues de llagostes en el desert o ajudar al rescat de refugiats.\nSegons explica Mar García Fernández, responsable de la xarxa d'incubadores de Barcelona Activa, aquests tipus de projectes d'emprenedoria científica i tecnològica serveixen, entre d'altres, per "fomentar la innovació i aproximar el coneixement produït en la indústria espacial a la ciutadania". En aquest sentit, García Fernández destaca que l'acumulació d'aquests projectes està consolidant Barcelona com un dels epicentres clau de la indústria de l'espai, una ciutat en què el coneixement, la innovació i la recerca contribueixen al creixement econòmic del territori.\nEl Campus del Baix Llobregat, seu de la incubadora d’empreses de l’ESA, inclou les infraestructures de la UPC i institucions de recerca d’alt nivell com és el cas de l’ICFO | VALENTINA RAFFIO\nInnovació, Recerca, Tecnologia, Incubadores d’empreses, Universitat, Start-ups


El concert al castell de Sant Marçal homenatjarà els musicals | Ens de l'Associacionisme Cultural Català\nEl concert al castell de Sant Marçal homenatjarà els musicals\nDivendres 2 de juliol la banda i la coral de l’Agrupació Musical de Cerdanyola (AMCV) faran un recorregut pels grans èxits del gènere\nUn moment del concert de l'AMCV al castell de Sant Marçal de l'estiu passat | Xavier Olivé (AMCV)\nViatjar fins al districte teatral de Londres o Broadway amb una selecció dels grans musicals de la història, amb una parada especial al West Side Story, és el que ens proposa l’AMCV en el seu tradicional concert d’estiu. Amb el títol ‘Un Castell de musicals’, el concert comptarà amb les direccions de Raúl Lacilla Crespo i de Manel Cubeles al capdavant de la banda i del cor, respectivament. Les entrades ja estan exhaurides.\nDesprés del parèntesi de l’any passat, on el tradicional concert al Castell es va substituir per una funció especial i reduïda d’homenatge a la ciutadania per l’esforç de la pandèmia, el programa torna a la normalitat. I ho fa recuperant el format habitual (banda simfònica i cor) i el repertori que havia d’haver sonat llavors per tancar la temporada 2019-20: a la primera part, una selecció de temes de West Side Story, del gran Leonard Bernstein. I a la segona, “melodies que coneixeran totes les generacions, des de temes de musicals més clàssics fins a d’altres que han fet vibrar darrerament els més joves”, expliquen des de l’AMCV.\nAmb aquesta proposta, l’AMCV convida tots els vallesans “a una nit festiva després d’un any molt dur”. Expliquen que fa temps que va al darrere del gènere del musical i consideren que enguany “és del tot idoni perquè el públic de totes les edats s’esvaeixi durant una estona”.\nEl director barceloní Raúl Lacilla Crespo, que s’estrena en la direcció musical del cicle dels Concerts al Castells, destacava en la presentació del concert el repte que suposa per a la formació una peça com West Side Story, “molt ambiciosa i amb una elevada dificultat tècnica”. I recordava també les complicacions afegides d’assajar en un local sense les condicions idònies per tenir una acústica ressonant i per les necessitats d’haver de guardar distància entre els músics.\nReconeixement a l’esforç del sector\nEl concert oferirà un sol passi a les 21 hores i es complirà amb totes les mesures de seguretat sanitària, com un aforament reduït i mascaretes obligatòries. Per l’AMCV, amb la producció volen continuar reivindicant que la cultura és segura i un bé de primera necessitat en la crisi actual i destaquen “l’esforç col·lectiu que s’està fent des del sector cultural per seguir programant malgrat les restriccions”.\nLes entrades pel concert es van exhaurir en tan sols dotze hores. L’AMCV ha obert una llista d'espera per aconseguir entrades si hi ha devolucions en aquest enllaç.\ndimarts, 22 de juny de 2021 16:08h\nHa mort l'activista cultural gironí Joan Ribas\nLa Flama del Canigó es reinventa al Poble-Sec\nPremis Antoni Carné - presentació de candidatures\n49es JIF - Catalunya\nBarcelona, Tarragona, Lleida,, Girona\nLes 49 Jornades Internacionals Folklòriques viatjaran per vint poblacions catalanes del 3 al 12 de setembre\n29 juliol, 13:18\n26 juliol, 17:42\n22 juliol, 09:33\nQuè dificulta el relleu generacional de les entitats?\n15 juliol, 11:52\n15 juliol, 09:48