Innovació i enginy al servei de la nàutica (Enric Culat)\nLa segona edició del Boat Show Investment Forum, dirigida a empresaris i emprenedors del sector, presenta set projectes per un valor d’inversió global de tres milions d’euros\nENRIC CULAT | 05/05/2018 21:34\n651x366 Innovació i enginy al servei de la nàutica Innovació i enginy al servei de la nàutica\nDues plataformes online de lloguer d’embarcacions, un projecte de digitalització, un altre que relaciona el sector agroalimentari aplicat a la nàutica, a més de diverses start-ups amb una sòlida base d’R+D+I, són alguns dels projectes relacionats amb el sector nàutic que s’han presentat aquesta setmana en el II Boat Show Investment Forum, duit a terme en el marc del 35è Palma International Boat Show 2018, organitzat conjuntament per l’Institut d’Innovació Empresarial de les Illes Balears (IDI) i Keiretsu Forum, una de les majors xarxes d’inversors privats del món. La sessió es va realitzar a la sala d’actes de Ports de les Balears i va anar dirigida principalment a inversors i emprenedors del sector, amb l’objectiu de donar visibilitat als projectes empresarials i dinamitzar les inversions en l’àmbit de la nàutica.\nAl voltant de 90 inversors privats varen assistir al fòrum per tal de conèixer els set projectes presentats, tots amb una necessitat d’inversió global valorada en tres milions d’euros. La totalitat dels negocis que es varen presentar al Boat Show Investment Forum estan en marxa i requereixen aquesta injecció econòmica per poder fer créixer les seves empreses respectives. Així doncs, en el fòrum, hi varen participar els següents projectes relacionats amb el sector nàutic: Besailor, Bluebnc, KeepEyeOnBall, Peter Diving System, Seabin Project, Utek i Suko. Cada un d’ells va tenir l’oportunitat de presentar-se durant vuit minuts i donar a conèixer la seva proposta davant un públic especialitzat d’empresaris i inversors que potencialment els podien ajudar i oferir bones oportunitats per impulsar la seva idea.\nAl final de la sessió, els inversors presents varen escollir l’empresa que millor va presentar el seu projecte i el guanyador va ser Utek, especialitzada en el desenvolupament d’embarcacions no tripulades. El director general de Política Industrial de la CAIB, Manel Porras, va entregar el guardó a l’empresa premiada i va qualificar el Boat Show Investment Forum com “una gran eina per potenciar nous projectes i fer créixer un sector tan estratègic a les Balears com és el nàutic”. A l’acte, hi va acudir també la directora gerent de l’IDI, Núria Hinojosa, i el director de Keiretsu Forum Spain, Miquel Costa. La xarxa d’inversors de Keiretsu Forum va néixer l’any 2000 a San Francisco, Califòrnia (Estats Units), amb l’objectiu de promoure el foment, la creació i l’acompanyament d’empreses start-up en l’àmbit de la nàutica. Actualment és present en 53 seus internacionals i cada any finança 170 empreses star-tup per un import global de 65 milions d’euros.\nAquest és el segon any consecutiu que l’IDI organitza aquesta iniciativa amb Keiretsu Forum. L’any passat s’hi varen presentar nou projectes: ClubKayak, Engidi, iAmarre, NauticAdvisor, Myboatholidays, Motion Global, Sailero, Smalle Technologies i SmartWeather. Enguany, com a novetat, va tenir lloc una taula rodona sobre ‘Mètriques clau per a la inversió en start-ups’, per tal de completar encara més l’oferta del Boat Show Investment Forum, a càrrec d’inversors de la xarxa de Keiretsu Forum. El moderador va ser Joan Albà, business angel i confundador de Keiretsu Accelera. Un cop acabada tota la sessió, els emprenedors varen compartir experiències i interessos en un petit espai de networking.\nCésar Martínez, responsable d’Utek, va explicar algunes de les característiques de l’empresa, especialitzada en el desenvolupament d’USV (Unmanned Surface Vehicles), que són embarcacions no tripulades per a aplicacions navals tant en l’àmbit de defensa com civil, entre les quals es troben la vigilància marítima, la inspecció d’instal·lacions i la investigació oceànica. L’activitat en aquest camp es troba en un estat molt incipient a Europa i Utek s’està posicionant en aquest tipus de desenvolupaments centrant-se en un reduït grup d’aplicacions, entre les quals es troba la vigilància portuària. El sistema es compon d’un vaixell no tripulat, l’estació de control remota i un enllaç de comunicacions que permet l’intercanvi d’informació entre tots dos.\nBesailor.net és una start-up especialitzada en experiències “de luxe” a la mar. Abastant els principals ports d’Espanya, cerca acostar els clients, tant de l’Estat com de fora, al món exclusiu dels vaixells de grans eslores. Per aconseguir-ho, posa especial atenció en l’organització d’esdeveniments singulars que, a través d’un ampli catàleg d’activitats, permeten crear experiències exclusives. L’objectiu és implementar una transformació digital en el sector del xàrter nàutic i esdeveniments corporatius en els propers anys. Com a primera passa, s’ha desenvolupat una plataforma en línia amb embarcacions excepcionals superiors a 20 metres d’eslora. L’empresa pretén arribar a operar als Estats Units, al Carib i a tota la Mediterrània. Actualment està focalitzada en zones de l’estat espanyol com Barcelona, les Illes Balears, Alacant, València, Marbella i Cantàbria.\nKeepEyeOnBall és una plataforma de contingut 360º/3D per a mòbil, escriptori i realitat virtual que alberga més de 2.000 propietats immobiliàries, negocis i embarcacions, i disposa de clients regulars a Espanya i Alemanya. Mitjançant la plataforma, els clients poden contractar dues classes de serveis: digitalització (d’immobles o embarcacions) i formació i equipament del personal d’una organització que vulgui digitalitzar els seus actius per poder procedir autònomament. Gràcies a aquesta tecnologia, similar a la de Google Street View, però aplicada a interiors, les empreses i els particulars poden ‘visitar’ qualsevol espai sense necessitat de ser-hi físicament, fet que facilita la compravenda, el lloguer, la gestió i el manteniment de les seves embarcacions.\nD’altra banda, Bluebnc és una plataforma de lloguer d’embarcacions que ha desenvolupat la tecnologia que permet, tant a particulars com a empreses de xàrter, efectuar reserves d’embarcacions en línia amb disponibilitat immediata i pagament a través de la seva plataforma i portals web. L’empresa es va fundar ara fa un any i actualment té una plantilla de deu empleats.\nSeabin Project desenvolupa tecnologies innovadores amb capacitat d’interceptar residus, macro i microplàstics, microfibres i olis derivats del petroli i detergents de la superfície de l’aigua. Ells mateixos es presenten com una “solució completa” al problema de la contaminació que es basa en el vincle entre la tecnologia, l’educació, la investigació, l’activació de la comunitat i la innovació de la indústria. La seva estratègia inclou programes d’educació i ciència, i aliances per a la innovació i el desenvolupament tecnològic. Els responsables de Seabin Project explicaren en la presentació que l’empresa està fent un gran esforç no només per reduir la gran quantitat de plàstic que ja hi ha actualment a l’oceà, sinó també per tractar de minvar dràsticament la quantitat que n’hi arriba.\nPeter Diving és un sistema de busseig patentat internacionalment que subministra aire des de la superfície a diversos bussejadors de manera simultània, de manera que les immersions esdevenen més segures, fàcils i còmodes. Tenen centres oberts a Mallorca i Girona amb sistemes de comercialització a través de llicències d’explotació. L’empresa ha validat els seus equips a escala internacional en diferents tipus de busseig: terapèutic, científic, nàutic i recreatiu, i col·labora amb una vintena de centres de busseig recreatius de tot el món. El darrer projecte presentat al Boat Show Investment Forum va ser Suko, una empresa de sucs cold pressed amb seu a Barcelona que pretén ser el proveïdor principal de sucs d’alta gamma al sud d’Europa. Des del 2017 ha desenvolupat un ventall de receptes i ha potenciat la seva marca i presència a les xarxes socials. El procés de producció dels seus productes és d’alta pressió per poder estendre’n la vida útil de 3 a 30 dies.


El pont, a punt\nDivendres, 4. Passeig\nBenvinguts al dinovè any de la secció. Gràcies, un cop més, per la seva confiança. Segueixo. No en soc massa de les recreacions historicistes. Prou que ho sap Lluís Marcé que m’ha recordat sempre la Crònica local sobre els gegantins, en preu i grandària, fanals de la fragata. Avui ho tinc més fàcil. Sense haver-lo vist encara completat en els seus detalls, crec poder afirmar que m'agrada el reconstruït pont Domènech. Força. Sí, potser té aquell aspecte un punt artificial dels materials prefabricats, que la pàtina del temps ajudarà a integrar en l'entorn, però venint d'on veníem, i separant el resultat de la controvèrsia sobre si era o no necessària l'obra en les magres circumstàncies que vivim -quelcom que respon a un debat que va més enllà de la mera percepció estètica- el que es veu és, sens dubte, millor que el que hi havia, incloent-hi la font de la sirena a la qual la manca de manteniment tampoc no ajudà a viure amb una mínima dignitat. Els paletes de la brigada han estat els encarregats d'encaixar aquest mecano amb mestratge, on l'únic que resulta exagerat de l'estructura, dissenyada a partir d'aquella ornamentació de revival gòtic tan propi de l'època, son els prominents, i una mica kitsch, gerros de les pilastres exteriors. D’aquí que l’obra s’hagi pogut desenvolupar amb celeritat. De fet, tot en aquest projecte ha anat molt ràpid quan ha anat. El nou d’octubre la font s’enderrocà d’una revolada, i després de cinc llargs mesos de silenci, l’endemà de dimecres de cendra els paletes tornaren a l’indret per a començar el que ja és a les acaballes. Tenen raó els qui creuen que, des del punt de vista funcional, el que s'ha perdut amb el canvi és el nombre de metres lineals de bancal. I al passeig la possibilitat de poder seure és tan important com la de poder tenir serveis sanitaris a l'alçada d'una destinació turística de qualitat. D'aquí que hom demanaria alguna solució per a compensar la mancança deguda a la reforma. Per la resta, només cal creuar els dits per a que no passi allò que vostès i un servidor ja intueixen que pot passar. L'estadística demostra que hi ha prou exemples a Sitges de paisatge urbà embrutit com per a patir una mica per l'acabat d'estrenar pont Domènech. Malgrat tot, benvinguda sigui l’aposta, un coup de coeur del regidor.\nM'agrada el pont Domènech. Ara només cal resar per a que aguanti l'incivisme\nDivendres, 11. Estudi Vidal\nL'escena que retrata la foto és impagable. Una estampa quotidiana del Sitges autàrquic dels 50. Agraeixo molt a Beli Artigas que m'acostés aquesta imatge de la col.lecció de la família Bartés-Marsal, emparentada com poden suposar amb les sensacionals dones de casa meva. És estiu, i dos nens amb calça curta emmarquen la rotunda i barroca silueta d'un Cadillac Coupé De Ville 62, model del 1951, de quan els americans havien deixat enrere la guerra i s'embarcaren en el camí de l'ostentació pura i dura repartint pels cinc metres i mig de cotxe embellidors cromats sense contenció. Un veritable miratge aleshores trobar-se amb una haiga així a qualsevol dels nostres carrers. No he vist mai aquest Cadillac fins avui i, en canvi, n'havia sentit molt a parlar a casa. Un vehicle blau cel propietat de Josep Maria Bartés, el germà petit de Francesc Bartés, un dels sitgetans que a principis del segle XX s'embarcà a Cuba a fer fortuna, i a fe de Déu que ho aconseguí. D’aquí que el 1931 encarregués a Josep Maria Martino la senyorívola casa de la cantonada entre els carrers Illa de Cuba i Jesús.\nI d'aquell Cadillac Coupé de Ville en va sortir un bagúl carregat de dòlars...\nSense gairebé temps per a gaudir-la, amb la guerra en Francesc marxà a Cuba i ja no en tornaria. Aconseguí arribar a la presidència del Ferrocarril de Guantánamo y Occidente i morí el 1954 als 60 anys. Per la seva banda, en Josep Maria, que passà llargues temporades a l’illa i als Estats Units, on aconseguí el títol d’odontòleg, tornà a Sitges per a establir-se i formar una família. Per tant, vist des de la perspectiva sitgetana d’aquell temps, era lògic que la meva àvia Mercè expliqués l’episodi del retorn a la manera dels grans esdeveniments. I l’anècdota del Cadillac ho fou. En Josep Maria la convidà, amb les seves filles Mercè i Montserrat, a un passeig en aquest barco que recordarien tota la vida. En acabar el tomet, quan ja tothom era fora del cotxe, obriren el maleter i aparegué un bagúl…. ple de dòlars…. Com a les pel.lícules vaja. En el marc de la setmana Catalunya-Amèrica organitzada per Joventuts Musicals, avui s’inaugura l’exposició Viatges d’anada i tornada. M’ha agradat retrobar la imatge verídica d’aquell Cadillac que només vaig poder dibuixar a través del record de casa.


Viu la il·lusió de la Mona amb el teu fill | Un cop de mà | Suport pedagògic\nViu la il·lusió de la Mona amb el teu fill\nCuriositats Notícies 07-04-2017\nA casa nostra la tradició diu que el padrí o l’avi ha d’obsequiar al seu fillol o nét amb una mona el diumenge de Pasqua o l’endemà, que és Pasqua Florida.\nL’origen de la mona de Pasqua és força confús. Però, com acostuma a passar amb totes les festes assenyalades, aquesta també té la seva rebosteria típica.\nSi mires al nostre voltant, veuràs que l’ou de Pasqua és present en molts països d’Europa. Representa el renaixement de la vida després del llarg hivern i coincideix amb la primera lluna plena de l’equinocci de primavera.\nAlguns costums tradicionals es van perdent però la mona segueix essent esperada amb il·lusió pels més petits i també pels més grans. La mona fa festa i reuneix tota la família i els amics a l’entorn d’una taula per celebrar l’arribada de la primavera i compartir la deliciosa mona de Pasqua.\nAquestes tradicions reforcen la convivència i les relacions familiars.\nEngresca al teu fill a esperar la mona amb molta il·lusió:\nLa voldrà triar?\nQuin dia la rebrà?\nSi aneu a menjar la mona en alguna contrada prepareu la sortida tots junts.\nTotes les ocasions són bones per enfortir els lligams entre tu i els teus fills.


Prediccions de teories científiques | Filosofía y ética | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nPrediccions de teories científiques\nEscrito el 30 de Agosto de 2016 en catalán con un tamaño de 18,65 KB\nSABER COMÚ – CIÈNCIA\nL’ésser humà és un ésser que Coneix, que esta referit a la realitat, Gràcies al llenguatge.\n“el pensament racional, la filosofia neix De la perplexitat o de l’admiració amb que l’ésser humà es troba instalat en la Realitat.”\nSaber comú (limitat): primera Forma de saber. Moltes coses i certeses que sabem venen d’allò que ens han transmès I forma part d’una cultura, i aquests sabers van molt lligats a la practica, i Sovint funciona. Per això el saber comú és tan pràctic com ignorant.\nSaber científic (coneixement limitat I inevitablement parcial): es basa en el coneixement objectiu o teòric i pot Tenir una aplicació pràctica (o no). Intenta comprendre per què i justificar i Divulgar els procediments o coneixements. La ciència és un saber públic.\n: la filosofia cerca allò com l’incondicionat a través d’arguments, De preguntes i respostes racionals, amb el llenguatge.\nTIPUS DE CIÈNCIES\n2 grans àmbits: ciències Descriptives i ciències normatives.\nSabers normatiussón Aquells que defineixen un model ideal a seguir, ens dius el que “hauria de ser”;\nl’ètica Ens diria com hauria de ser una acció bona o virtuosa;\nl’estèticacom hauria de ser una obra d’art perfecta; la política, Com hauria de ser una societat justa...Etc.\nLa ciènciano fa “judicis de valor “ (sabers normatius) , sinó “judicis de fet”: Són els propis de les ciències descriptives que com diu la paraula pretenen Descriure com son “ de fet” els seus objectes d’ estudi. I dir com són de fet, Vol dir explicar-los a partir d’ una lleiexplicativa.\nLes ciències estableixen lleis; Una llei és el principi explicatiu o causa d’ una sèrie de fenòmens; les lleis Així expliquen el que succeeix o ha succeït, i fan prediccions del que succeirà en el futur. Si entenem Ciència com qualsevol saber més o menys reglat, aleshores moltes coses poden Ser ciències. Una ciència es basa en el coneixement De les lleis, que després poden tenir aplicacions (o no) practiques o tècniques. Per ser vàlides, s’han de poder comprovar, perquè es basen en l’observació i l’experiència. Però també hi ha ciències que no es basen en l’experiència, sinó en un Argumentari racional.\nEn tot argument hi ha 2 nivells: El formal(donades unes premisses generals, la conclusió és Necessàriament veritat)i el material (és el que diu si serà del tot veritat o No, des del punt de vista de cadascú).\n: analitzarà l’estructura dels arguments per Analitzar la seva veritat formal.\nDOBLE NIVELL DE CONTRASTACIÓ DE LES TEORIES CIENTÍFIQUES\nLa ciència no Solament ha d’ explicar el que passa (I), sinó que també ha de predir el que Passarà (II). En aquest sentit, parlarem d’un doble nivell de contrastació de Les teories científiques.\nInducció (fets Adquirits per observació) -> Llei o teoria-\n> Deducció (prediccions i Explicacions)\nEn un primer moment s’ ha de comprovar una hipòtesi amb resultats positius. Si la Hipòtesi es comprova positivament rebrà el nom de Llei.\nUna hipòtesi sense Contrastacions positives tampoc vol dir que sigui falsa. L’error en les condicions inicials del Càlcul, noves dades... Etc, poden modificar la validesa de la hipòtesi.\nL’acceptació d’una Llei és l’acceptació d’un esquema d’interpretació, una determinada visió de la Realitat a la que tindrien que ajustar-se tots els fets o fenòmens relatius a La llei.\nEn la mesura que els nous fets s’ajustin A la llei s’entendrà lògicament que la llei és vàlida. Però si hi ha fets Dissonants o no explicats, tampoc significa Que la llei s’hagi d’ abandonar.\nLa ciènciaés una activitat conservadora\n: una llei o teoria es manté mentre explica més coses que els que deixa d’ Explicar. Tota llei o teoria té una validesa d’una abast parcial\n: permet explicar X Fenòmens d’una índole particular.\nUna llei o teoria també ha de permetre deduirracionalment nous fets, noves Lleis, que hauran que ser contrastades Favorablement per a que la llei o teoria sigui admesa com a certa.\nHipòtesi ad hoc:\nés l’ excepció, Però en ciència no es possible l’excepció com a explicació.\n: tercera possible Explicació.\nUna teoria està contrastadaquan té fets, observacions o Experiments positius que la demostren. 3 criteris de demacraciód’una teoria científica:\nEl Criteri de Verificabilitat\n: cal donar probes d’ una Teoria. Però Difícilment és pot verificar cent per cent una teoria; es pot verificar un fet, Però no un enunciat general o teoria; per tant el mateix Cercle de Viena va Redefinir aquest criteri de forma light, sota el nom de Criteri de Confirmabilitat, segons el qual Podem provar més o menys, i per tant fer més o menys probables una teoria. Però Qualsevol teoria pot ser més o menys provada; és més, quan Més genèrica sigui una teoria més “probable” és. O quan més “probable” és , més Improbable. Per això, Karl Popper va formular com a criteri de demarcació entre Ciència i pseudo-ciència, el Criteri de falsabilitat.\nUna bona hipòtesio teoria científica és aquella que fa afirmacions Definides sobre la realitat. Només en aquest sentit ens diu alguna cosa Realment sobre la realitat.\n“Una hipòtesi és Falsable si existeix un enunciat observacional o un conjunt d’enunciats Observacionals lògicament possibles que siguin incompatibles amb ella”. Per Tant, una teoria ha de ser concreta, ens ha de dir què pot passar i què no pot Passar. Si succeeix el que no pot passar, aleshores és falsa.\nCom més falsable i més arriscada Sigui una teoria o hipòtesi més farà avançar aquella ciència. En cas de ser Certa, farà avançar molt més el coneixement. Tota hipòtesi o teoria, tard o d’ Hora, pot ser falsada. Aleshores, caldrà cercar una nova hipòtesi; però aquesta Nova hipòtesi estarà protegida de les falsacions de la hipòtesi anterior, raó Per la qual la nova hipòtesi o teoria serà més complerta i perfecta.\nAixí, la ciència és Una activitat que funcionaria per assaig i error, i que evolucionaria anàlogament al model de la Selecció natural de Darwin.\nSegons Popperuna teoria científica ,per ser-ho ,no tan sols ha de tenir èxits O resultats positius, sinó que , a més, ha de ser immune a les possibles Falsacions de la mateixa, que han de ser predeterminades d’ una forma clara i Concisa.\nEL MÈTODE Científic. DEL MÈTODE INDUCTIU AL MÈTODE HIPOTÈTIC-DEDUCTIU\n: formulat per Francis Bacon el 1620 a l’ obra “Novum organum”. Aquest Mètode va ser el referent fins ben entrat el Segle XX.\nObservació->classificació->hipòtesi→ contrastació de la hipòtesi->deduccions i induccions Posteriors\nLa inducció va dels cassos particulars A l’ enunciat general, i el mètode inductiu Després d’observar tots els fets relacionats amb un problema i Classificar-los faria una hipòtesi que contrastaria, i en cas positiu, es Convertiria en una Llei.\nPerò és impossible verificar tots els fets, i és el que coneixem com a Asimetria entre verificació i falsació. És impossible partir de l’observació i Classificació dels fets. Els fets son infinits i indefinits.\nMètode hipotètic deductiu\n: sorgeix perquè és impossible partir de L’observació i classificació dels fets (els fets son infinits i indefinits), i Consisteix en plantejar hipòtesis i posar-les en contrastació.\nA partir d’algun problema que Necessiti explicació es planteja una hipòtesi i es comprova fent un experiment O contrastació empírica. Si el resultat és positiu, aquesta hipòtesi esdevindrà Una Llei; en cas contrari, direm que hi ha una falsació i el científic haurà de Començar novament i plantejar una nova hipòtesi.\nDistingim entre el mode de Descobriment i el mode de justificació de les teories científiques:\nM. De descobriment\nEl científic Pot crear lliurement les hipòtesi o suposicions, un fet accidental o causal, Una inspiració sobtada, el recull de dades o un prejudici social, polític o Religiós; que poden ser fonts de l’origen de hipòtesis.\nM. De justificació\nÉs el que Farà que una suposició sigui valida o no.\nIMPLICACIONS DE LA CIÈNCIA\nLa ciènciaés el discurs que ha substituït altres formes d’ explicació de la Realitat. Si l’acceptem socialment com indiscutible, probablement, sigui degut, No tant a l’explicació objectiva del món, com a la capacitat tècnica de Transformació i manipulació de la realitat. La ciència ha contribuït a la Racionalització i al canvi del món, i ha modificat la imatge que tenim de la Realitat i de nosaltres mateixos. Per tant, és un discurs social que té Implicacions socials, ètiques i polítiques.\nLa Política té un interès en la ciència no tan sols coma possibilitat de progrés Social, etc, sinó com a forma de domini tècnic o simbòlic.\nL’avenç Científic permet a l’espècie humana la conversió en espècie dominant, en “deus Ex machina”, que pot “jugar” ja a modificar la naturalesa.\nLES TEORIES EN CIÈNCIA\nLes lleis formen part d’ una llei General, que en direm teoria o paradigma.\nAquest model o paradigma Té una caràcter Estructural propi.\nImre Lakatos i Khun, a partir de l’ estudi de l’ evolució de les ciències Mostren el caràcter estructural de les teories i com aquestes són models que Defineixen programes d’ investigació i defineixen nous conceptes.\nLakatos, planteja que una teoria és un model en el que hi ha un nucli centrali a partir d’aquest, uns programes d’investigació.\nEl Nucli central són els pressupòsits bàsics sense el qual la teoria deixa de Tenir sentit. A partir d’aquest model s’obra pas a noves vies d’investigació i Prediccions teòriques i pràctiques a verificar: és el programa d’investigació. Però en tot model o teoria hi ha falsacions, i el fet que n’hi hagi no implica L’abandó de la teoria, sinó que s’intenta protegir la teoria a partir d’un Cinturó protector d’hipòtesis auxiliars.\nSol haver-hi en ciència diferents Models o teories en una ciència:\nQuan una Teoria té èxits inicials i després s’estanca\nQuan una Teoria té poc èxit o moltes falsacions inicials, però un canvi en les Condicions inicials el porta a un nivell d’èxit i encert molt superior a la Rival.\nLakatos parteix del pressupòsit racionalista:\nHi ha un criteri de racionalitat Intern al progrés científica: les teories millors o progressistes acaben Imposant-se i fan avançar la ciència.\nKhun, a partir de l’estudi de la física formula el següent model: 1. Les ciència s’organitza a través de models teòrics generals que esdenominaran paradigmes.\n2.El progrés de la ciència funciona Per canvis de model o paradigmes. 3. Aquest Procés té caràcter revolucionari. 4. En Aquest procés més enllà dels elements racionals (Racionalisme) hi juga un Factor decisiu: la “creença” o fe d’una comunitat de científics respecte el Model o teoria.\nEl moment de presciènciaés el moment de constitució d’una ciència en que Cada investigació utilitza un mètode i conceptes propis. L’èxit d’algun d’aquest Fa que una majoria passi a creure en aquell model i investigui a partir d’aquells Pressupòsits, constituint-se així una comunitat de científics.\nEls nous científics Seran educats en aquell model.\nes compleix quan una majoria de Científics deien de creure en el paradigma vell i passen a creure el nou Paradigma.\nKhundiu que: aquesta revolució respon al model d’una conversióreligiosa, i que no existeixen criteris lògics o Racionals per defensar la superioritat d’un model sobre l’altre perquè els dos Tenen èxits i falsacions, però diferents. També deia que els científics de dos Paradigmes diferents viuen en mons diferents, i ho expressa dient que son incommensurables.\nI aquest punt de vista és relativista, perquè no hi ha un criteri lògic D’evolució científica.\nKanta La pregunta què és la filosofia, diu que quatre són les qüestions per les que S’interroga la filosofia: què puc conèixer?\nÉs la pregunta de l’ ètica, la Pregunta que cada individu ha de respondre. L’ésser humà no és una cosa, sinó Un ésser conscient que pot qüestionar-se allò que en diem futur i la classe de Persona que és. L’elecció, fruit de l’acció, mai és gratuïta. Diferenciem entre esdeveniments i acció:\n: un fet natural, necessari. Moltes Activitats humanes tenen aquest caràcter natural propi dels esdeveniments.\n: conducta conscient i Voluntària que persegueix un fi. Les accions humanes son un tipus d’esdeveniment Especial i pretenen modificar el curs dels esdeveniments. Els esdeveniments Naturals poden ser un succés, un procés o un canvi. Diferenciem 2 conductes\nd’evitació i d’omissió.\nResponsabilitat ésser humà\n: lL’ésser humà des del moment Que coneix i és conscient de les coses, és responsable moralment. És Responsable moltes vegades no només de l’acció, sinó de tot allò que no fa i Podria o hauria de fer (omissió). Som responsables del que fem i del que no Fem. I tindrem resultats i conseqüències. Moltes de les accions que fem son accions morals\n. L’ésser humà és un ésser Moral perquè les seves accions tenen resultats I conseqüències, i quan una acció es irremeiable ens podem sentir responsables i culpables, i això provoca que haguem de justificar-nos\nEl coneixement científic segons Feyerebend Que es la observació del metode científic Lkdfmsdk Metode hipodeductiu Ciencia i metode Popper dades empíriques


Un cúmul d’experiències viscudes a Potosí\nDesprés d’esmorzar i amb el dia mig tapat, anem cap a l’estació de busos de Sucre, avui marxem cap a Potosí i en tenim moltes ganes. No sabem ben bé què ens trobarem però la història concentrada en aquest lloc, ens atreu moltíssim, així que cap allà anem!\nNomés arribar a l’estació, una cholita (no és res despectiu, és com s’anomena a les dones que vesteixen de manera tradicional) ve corrent i ens diu que per 20Bs, surt el bus ara mateix! Comencem a córrer tots tres carrer avall perquè no marxi el nostre transport. El camí passa tranquil, per paisatges llunars, muntanyes molt altes, cactus per tot arreu i rius, que ara van completament secs. Fa sol i els raigs passen pel vidre fins que arriben a la nostra cara. Aquesta calor no és habitual ni als busos en aquest país, així que aprofitem i ens quedem mig adormits. Read the rest of this entry →\nEtiquetes: backpacker, Big Deal, Bolivia, Cerro Rico, Evo Morales, La casa dela Moneda, La Virgen del Cerro, mines, mosamperdut, plata, Potosi, Sud Amèrica, travel


‘Anem al teatre’ promou les arts escèniques entre l’alumnat de Massamagrell\nLes quatre obres s’han realitzat al maig i estan valorades en més de 5.000 euros\nL’alumnat dels centres educatius de Massamagrell està gaudint un any més de ‘Anem al teatre’, la campanya de teatre organitzada conjuntament per la Regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Massamagrell, la Generalitat Valenciana, la Diputació de València, el SARC i el Institut Valencià de Cultura.\nL’objectiu d’aquesta campanya, que celebra ja la seua 34 edició, és promoure les arts escèniques entre la població més xicoteta i crear hàbits per al consum d’aquesta mena de cultura des d’edats primerenques.\nEn paraules de l’alcalde de Massamagrell, Paco Gómez: “Enguany ‘Anem al teatre’ es compon de quatre representacions valorades en un total de 5.138 euros. Al mateix temps que els i les estudiants gaudeixen del teatre, també ajudem a les companyies teatrals”.\nD’altra banda, la regidora de Cultura, Araceli Munera, ha volgut destacar que amb aquesta iniciativa “s’aconsegueix fomentar hàbits d’oci saludables i acostar el teatre als més xicotets i xicotetes. A més d’unir recursos de diferents administracions locals i potenciar l’activitat teatral a la Comunitat Valenciana”.\nLes obres teatrals s’han concentrat aquest mes de maig. El dia 11 l’alumnat de primer cicle infantil del CEIP Bisbe Amigó va gaudir de “La flor Flora”, una obra de la companyia Mira Rosana Projectes Culturals. El 19 de maig l’alumnat de primer i segon de primària va assistir a la representació de “Nina”, obra de la companyia Fil d’Arena. I el 20 de maig va ser el torn de l’alumnat de tercer i quart de primària, que es va divertir amb l’obra “Ludwig i el dur perdut”, de la companyia La Màquina.\nLa quarta i última obra que forma part d’aquesta campanya es realitzarà demà, dijous 26 de maig. “Ni més ni menys”, de la companyia Les Pituister, anirà dirigida a l’alumnat de cinqué i sisé de primària.\nPrevAnteriorEl Club d’Atletisme Els Sitges de Burjassot torna de Gandia amb tres medalles en l’Autonòmic sub-14\nSegüentEl Pirata Dragut torna a CulleraNext


Distribuir la riquesa, un repte ineludible i de justícia social - Associació Nous Camins\n20 febrer, 2020 per Pablo Cirujeda a Blog, Mèxic\nEn el Dia Mundial de la Justícia Social, reflexionem sobre dos dels majors reptes als quals s’han enfrontat les civilitzacions al llarg de tota la història i fins a l’actualitat: les grans bretxes de desigualtat i la distribució de la riquesa.\nSón àmpliament conegudes les piràmides precolombines que han romàs fins als nostres dies com a testimonis de les sofisticades cultures que es van desenvolupar durant segles a l’àrea mesoamericana, principalment als territoris dels actuals països de Mèxic i Guatemala. Milions de turistes visiten cada any els seus principals jaciments arqueològics, com Tikal, Teotihuacan, Xochicalco o Monte Albán.\nPerò pocs visitants s’adonen del fet que en gairebé totes elles s’han trobat restes d’incendis i de destrucció, que marquen el final de cadascuna de les ciutats-estat, alguns fa gairebé 2.000 anys, d’altres fa relativament pocs segles, i que els arqueòlegs han relacionat amb revoltes populars que van acabar amb la vida d’aquestes civilitzacions altament jerarquitzades i, també elles, piramidals: dirigides per una elit privilegiada i dominant, sotmetien una massa popular explotada i precària mitjançant la força militar i religiosa, fins a un punt de trencament que, tard o d’hora, va acabar amb la majoria d’elles, quan la població sotmesa i exhausta va decidir posar fi al domini dels seus opressors.\nLa qüestió social sempre ha estat al darrere de la història i el destí de qualsevol civilització, i la sorpresa que ens poden produir els seus avenços tecnològics o les seves conquestes no hauria d’impedir que ens preguntem també, tant en el cas de les civilitzacions antigues com en les nostres societats contemporànies, si van aconseguir o hem aconseguit desenvolupar fórmules perquè els èxits aconseguits acabin penetrant i beneficiant el conjunt de la població.\nLa història moderna ens presenta l’evolució, amb més o menys sort, de diferents models de distribució de la riquesa segons diversos models polítics.\nEn el moment actual, molts d’ells han entrat novament en crisi, perquè majoritàriament no han sabut disminuir l’enorme bretxa social que es continua obrint entre els més afortunats, d’una banda, i les creixents masses populars, per l’altre, que no aconsegueixen assegurar-se el mínim per a una vida digna i amb oportunitats de creixement: les piràmides humanes del segle XXI són cada cop més altes i més inabastables!\nLes migracions desesperades entre països i entre continents són un record dolorós del fracàs en la producció i distribució de la riquesa no sols en l’àmbit nacional, sinó en l’àmbit global; i l’auge dels nous líders polítics en l’escena global és només un indicador de la necessitat flagrant de trobar fórmules reals i eficaces perquè tots puguin participar en algun grau dels beneficis de la nostra civilització.\nNo cal esperar que la riquesa d’una societat es distribueixi espontàniament de manera equitativa.\nEls gestos admirables per part d’alguns filantrops i persones generoses i desafectades per compartir la seva riquesa amb els més desfavorits no aconsegueixen amagar una realitat comprovada de manera dolorosa durant milers d’anys: no cal esperar que la riquesa d’una societat es distribueixi espontàniament de manera equitativa, perquè fan falta mecanismes públics i de compliment obligatori perquè la solidaritat entre els seus membres sigui efectiva i real.\nSegons dades de l’INEGI (Institut Nacional d’Estadística i Geografia), més de la meitat de la població ocupada a Mèxic guanya menys de 5.000 Pesos (250 EUR) al mes, en un país amb un PIB per capita de més de 9.000 USD, però amb una distribució molt desigual de la riquesa. És només un exemple més de la direcció en què s’està movent el repartiment de la riquesa mundialment, cada cop més desigual i més polaritzada.\nD’altra banda, hi ha un consens sobre el fet que els recursos globals són més que suficients per poder oferir una vida digna a tots els habitants del nostre planeta.\nEn aquest sentit, l’anomenat tercer sector en què s’engloben organitzacions de la societat civil com Nous Camins té una doble missió: fer possible aquesta solidaritat amb aquells que es troben a la base, cada cop més nodrida, de les nostres piràmides d’exclusió social, i reclamar i denunciar davant la societat la necessitat urgent de trobar maneres més eficaces per distribuir la riquesa, un repte sagnant i ineludible.\nNo podem continuar ometent el deure d’afrontar amb valentia i amb creativitat la tasca d’aconseguir més distribució de la riquesa. Les piràmides mesoamericanes ens recorden, a través dels segles, que les societats polaritzades en forma extrema acaben fracassant en el seu intent de perpetuar-se. Som a temps d’evitar-ho, i tenim els recursos per fer-ho.\nHistòria anteriorPer què els anomenem persones “frontissa”? Següent històriaUn lloc per a la trobada i la participació a Independència\nRecuperant dignitat amb la construcció de lavabos Dia dels Drets Humans: Qui vol ser pobre?


Amb nens: Racons naturals a la serra de l’Obac\nPàgina d'inici\tRutes i escapades\tAmb nens: Racons naturals a la serra de l’Obac\nL’Hospital de Sang de Mata-rodona i la Cort Fosca continuen ocults en un indret inhòspit de la serra de l’Obac, que comparteix parc natural amb Sant Llorenç del Munt. Us proposem un itinerari per redescobrir aquests i altres tresors.\nColl d’Estenalles - la Mata - coll de Garganta - coll de Boix - cova de la Cort Fosca - Hospital de Sang de Mata-rodona - agulla - coll de Boix - alzina del Vent - coll d’Estenalles.\nDurada: Entre 3 hores i mitja i 4 h.\nDe les estacions de tren de Terrassa (Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya: 93 205 15 15; Renfe: 902 24 02 02) surt el Bus Parc, que funciona el cap de setmana i festius i que para a diversos punts del parc natural (Oficina de Turisme de Terrassa: 93 739 70 19).\nDes de Terrassa, agafeu la BV-1221 en direcció nord, fins a l’aparcament del coll d’Estenalles.\nRacons naturals a la serra de l’Obac - © Joan Raventós\nEn aquesta ocasió tresquem per la serra de l’Obac, que comparteix parc natural amb Sant Llorenç del Munt. Precisament iniciem l’excursió al coll d’Estenalles, que fa de punt d’intersecció d’aquests dos grans indrets naturals. La ruta no ofereix cap dificultat remarcable i té molts al·licients diversos, com anirem veient.\nSortim del coll d’Estenalles seguint el GR-5 en direcció a la masia de la Mata. El camí ens du arran d’una bassa d’aigua i per sota la capella de Sant Jaume, i continua cap al coll de Garganta, la carena de la Castanyera i el coll de Boix. En aquest punt, deixem el GR-5 i baixem uns metres pel vessant oest fins a trobar una pista que seguim de baixada una estona. A l’inici d’una corba tancada, prenem un sender a mà dreta, que envolta completament un cim rocós. A l’altre extrem seguim senyals de pintura groga, que ens situen al caire d’un espadat. Cal trobar una canal que baixa sense cap dificultat. L’indret és inhòspit, molt frescal i ombrejat.\nLa cova de la Cort Fosca\nEl primer que trobem és l’entrada a la cova de la Cort Fosca. Té un accés planer i es pot recórrer amb facilitat amb l’ajut d’una llanterna. A pocs metres de la cova, en un esvoranc de roca natural, veurem el que resta de l’Hospital de Sang de Mata-rodona, utilitzat durant les guerres carlines per recuperar els ferits en els enfrontaments bèl·lics. Encara queden algunes de les parets que protegien el recinte.\nPer continuar l’excursió, pugem per la canal que ja coneixem i ens continuem enfilant per l’esquena de la roca que ens queda ben bé al damunt. Pugem uns metres i seguim un sender que ens du al cim de l’agulla, de 825 m. És un bon balcó sobre l’Obac, la plana del Bages, Montserrat i els Pirineus. El sender baixa per l’altre vessant i ens retorna a la pista per on hem vingut.\nL'hem de seguir uns metres de cara amunt i prendre el segon sender, a mà dreta, que ens enfila fins a la carena principal de la serra. Allà retrobem el GR 5, que prenem de cara al nord. Al coll de Boix, podem prendre el camí de Mura (N) per anar a descansar sota l’alzina del Vent, un exemplar magnífic que és arran de pista. De nou al coll de Boix, retornem al coll d’Estenalles pel GR-5.\nAlguns trams de roca demanen atenció, però no tenen dificultat. Trobareu aigua a la cova de la Cort Fosca.\nCentre d’Interpretació Coll d’Estenalles. Ctra. BV-1221, km 14,8, Mura (93 831 73 00 | www.parcsdecatalunya.net). Feiners i festius, de 10 a 15 h.


Trobada APTIC MET - APTIC\nTrobada APTIC MET\n01/03/2017 | 7:00 pm - 9:30 pm\n« Taller de contractació editorial. Presentació del Conveni entre l’APTIC i Asterisc Agents\nSEO per a traductors »\nTrobada APTIC MET del mes de març\nDesprés de la parada de l’hivern ens trobarem al bar del CAT Tradicionàrius, al barri de Gràcia de Barcelona, a les 19.00 h. A més, aprofitant que el CAT estrena els concerts de Les Vespres dels dimecres, gaudirem de música folk en directe a partir de les 21.30 h.\nL’aforament és limitat a 20 persones. Un cop arribat al número màxim, es tancarà la inscripció al Doodle de la trobada del mes.\nBar del Centre Artesà Tradicionàrius


Ferran Casas - Dos presos i un discurs | NacióBaixMontseny\nper Ferran Casas, 20 d'abril de 2019 a les 22:00 |\nEls presos han trencat la campanya electoral del 28-A a Catalunya. Els partits havien presentat sense massa fe recursos a la Junta Electoral Central per tal que poguessin participar en debats, mítings i entrevistes. No els ha estat concedit tot el que demanaven, però sí una presència que està sent especialment intensa aquests dies, clau a l'hora que els no pas pocs indecisos decideixin el vot. Es tornaran a fer sentir en el darrer sospir de la campanya, quan no hagin de passar-se el dia al Tribunal Suprem. Amb la seva aparició audiovisual (a NacióDigital, per exemple, sí que hem publicat aquests dies qüestionaris que ens han contestat per escrit Oriol Junqueras i Jordi Turull) no s'hi comptava pel precedent del 21 de desembre. Aleshores, la Junta Electoral no els va fer ni una concessió i fins i tot Jordi Sànchez va ser sancionat per, en una de les converses telefòniques familiars a les quals té dret, gravar un breu missatge.\nLes intervencions de més impacte han estat, lògicament, les dels dos caps de llista, Jordi Sànchez i Oriol Junqueras en sengles rodes de premsa a les agències Efe i ACN. El primer ho tenia molt més difícil que el segon. Junts per Catalunya està en mala posició a les enquestes i les diferents veus de la galàxia Puigdemont emeten missatges contradictoris. L'expresident està tenint un perfil molt baix. Aquests dies no ha deixat d'esbroncar a Twitter els mitjans que no escriuen la seva veritat, però de mítings només n'ha fet dos quan ja s'ha superat l’equador de la campanya.\nPuigdemont es reserva per convertir les europees en una primera volta de les catalanes veient les dificultats que afronta a les generals i a les municipals, i només ha aparegut en un vídeo a Manresa, per videoconferència a Tortosa i en un contacte amb mitjans a Waterloo quan el van visitar els candidats. És important la roda de premsa que faran dilluns amb Sànchez per no seguir alimentant la imatge de contradicció. Fins ara el to i el discurs de l'expresident (ja no cal dir el de Quim Torra i Laura Borràs) no és el mateix que el del cap de llista el 28-A i –no ho oblidem– president de la Crida.\nSànchez va fer un exercici complex el dijous intentant ressituar el to de la campanya del seu partit per no quedar arraconat a l'extrem. La prova que les seves paraules no van acabar d'agradar als que opten encara per un discurs de confrontació formal amb l'Estat i tenen les xarxes com a únic termòmetre és que hi va haver portaveus que van optar per fixar-se en la bandera espanyola i el retrat del rei que presidien la sala de Soto del Real abans que en el que va dir. Sànchez va oferir JxCat com a aliada del PSOE si no menysté el dret a decidir i va deixar clar que el referèndum pactat (que, agradi o no, fa de l'1-O i el seu mandat una pantalla passada) no serà una "línia vermella" per la investidura. No seria, va dir, "responsable" pretendre-ho perquè és impossible que l'altre Sánchez, Pedro, ho accepti en els mesos vinents. I l'alternativa al fet que el líder del PSOE sigui a la Moncloa amb suport de l'esquerra i els independentistes és que hi arribi de la mà de Ciutadans (ni tan sols el PSC evita admetre-ho) o que un bloqueig hi acabi portant els tres nebots de José María Aznar. No hi ha més cera que la que crema.\nLa compareixença de Junqueras va ser, com deia, més fàcil per a ell que la de Sànchez perquè la feina ja estava feta. El líder d'ERC va fer gala de la seva habilitat dialèctica per no exhibir renúncies i durant més d'una hora i mitja va apuntalar el discurs que el seu partit va començar a fer a l'erràtica campanya del 21-D. Un discurs que ha fixat sense gran entusiasme del seu públic tradicional però sí de forma coherent. La via d'ERC, que implica buscar el pacte amb l'Estat i acumular encara més forces i complicitats per fer "inevitable" el referèndum, no ha estat corresposta per l'altra banda i té riscos. El partit degà de l’independentisme busca i necessita un aval clar a les urnes perquè l'Estat, és obvi, no li ho posarà gens fàcil per fer-la creïble i les derrotes podrien alimentar dubtes interns.\nJunqueras, Rovira, Aragonès, Rufián i Torrent reclamen el timó del procés perquè pensen que els seus lideratges i formes de fer s'assemblen més al país en el seu conjunt que les de Torra i Puigdemont, preocupats de fer-se forts entre l'independentisme del morro fort malgrat que tampoc són capaços de posar –ni ara ni després del 27-O– els seus fets a l’alçada de la seva retòrica.\nEls caps de llista de les dues grans famílies de l'independentisme són diferents i defensen ideologies i entorns que també ho són. Però ara sabem que Junqueras i Sànchez tenen una estratègia per forçar el referèndum que no té diferències més enllà del matís. Per ara guarden al calaix la unilateralitat, que l’independentisme no es va veure amb força d'exercir l’octubre de 2017 i que s'intueix d'un preu encara més car del que ja es paga a Soto del Real i imposaran una bona colla de jutjats. Ara que les cartes són damunt la taula no tindria sentit que, compartint el Govern com diuen que volen seguir fent, al Congrés ERC i JxCat no anessin a l'una en l'assumpte que més il·lusió col·lectiva ha generat en les darreres dècades.\nPòquer de campanya: el 18 de maig, en quatre claus\nLa lliçó de la Cambra\nDigue’ns quatre coses, urna nostra\nPer Joan de canyamars el 21 d'abril de 2019 a les 22:50\nEl que pasa es que el seu diari CiU de les subvencions i la por a perdre-la els empeny a baixar se els pantalons. Així no a ítem enlloc.\nDoncs sí és així, haurem de votar a uns altres\nPer Joan de Canyamars el 21 d'abril de 2019 a les 22:47\nJo veig el que veig i sento el que sento i no és això que diu vostè. Els que vam fer l'1 O no acceptarem aquesta tornada a l'autonomisme perquè els aparells dels partits necessitin xupar de mamella. Però que és això? Es no entendre res. Si fos així, aquests dirigents i partits seran arraconats quan els votants s en adonin de l aixecada de camisa\nA Coripe (Sevilla)\nPer Anònim el 21 d'abril de 2019 a les 21:41\nAlcalde del PSOE, Junta de PP-C’s-VOX, poble adoctrinat Armes per a tots els ciutadans, odi entre pobles (abans nacions), venjança religiosa... Alguns es justifiquen per la crema de retrats del rei o de ninots de partits penjats en un pont,... Democràcia??\nPer Fartdetot el 21 d'abril de 2019 a les 09:34\nEn Ferran Casas se suma al corrent massa habtual de l'independentisme poruc i gens realista Presentar dues opcions (Diàleg o unilateralitat) com si la primera permeés aconaseguir res i la segona no, és falaç. El que bloqueja la situació és cedir i acatar tot el que digui Espanya. ESPANYA NO NEGOCIA, a veure si ho enteneu d'una vegada. Primer, per convicció. I segon, per què hauria de negociar quan veu que la repressió funciona? Aqueta actitud d'ERC i JXC envia al missatge a Espanya que amb la repressió ens aturarà. L'únic amanera de fer que això avanci és tornar a la mobilitzaci´p de l1-O. ERC i JXC pensen que si són bons minyons l'amo no els castigarà; és a dir, no assumeixen la realitat. I això els invalida per liderar res. La República es fa en contra desobeïnt Espanya, no acotant el cap i demanant perdó. L'única manera de moure el tema és votar FR; si la majoria de catalans voten ERC i JXC estarem dient que no només el polítics, també el poble, es rendeix. Estaria molt bé que els dos partits exindependentistes expliquessin perquè van pitjar el fre en comptes de l'accelerador perqué encara no ho han fet. I estaria molt bé que els mitjans que secunden aquests actitud diguessin a quins interessos obeeixen.


Blanes declararà els búnquers de La Sardana Bé Cultural d´Interès Local - Diari de Girona\nBlanes declararà els búnquers de La Sardana Bé Cultural d'Interès Local\nblanes | david jiménez 28.02.2014 | 00:00\nImatge d´un dels tres nius de metralladora de la Guerra Civil ubicats a la zona de La Sardana-Racó Blau. ICV-EUia\nImatge d´un dels tres nius de metralladora de la Guerra Civil ubicats a la zona de La Sardana-Racó Blau.\nEl ple municipal de l'Ajuntament de Blanes va aprovar ahir, amb l'única abstenció de CiU, una moció d'ICV-EUiA per "instar l'equip de govern a declarar Bé Cultural d'Interès Local el conjunt de l'accés i nius de metralladora que formen el Búnquer de La Sardana per garantir-ne la preservació i no desaparició de les estructures que formen part de la memòria històrica de la Vila de Blanes".\nEl text el va defensar el regidor d'ICV-EUiA Víctor Catalan i va fer una exposició dels motius i condició actual de les estructures. En aquest sentit, va iniciar la seva intervenció recordant que la Guerra Civil va suposar "un punt d'inflexió en la història" dels blanencs i blanenques. Amb tot, va lamentar que el municipi té "el seu patrimoni històric" en un estat "deficient", des del punt de vista arquitectònic, "deixant enderrocar al llarg del temps part del patrimoni edificat a la vila per fer noves construccions contemporànies".\nSobre els vestigis de la Guerra Civil, es troben en estat "d'abandonament" i, malgrat que hi hagi documentació fotogràfica o escrita, les construccions no estan catalogades. D'aquesta manera, es proposa "catalogar les estructures defensives de la Guerra Civil que existeixen a la zona de La Sardana-Racó Blau". Aquestes són unes estructures subterrànies "fetes amb ciment armat i que acaben amb les mitges esferes o cúpules i, encara que se les anomena búnquers són nius de metralladora".\nL'exèrcit republicà va ser el responsable d'aquestes construccions que, a Blanes, podrien "haver quedat vinculades a una de les línies defensives del territori català". Ara, la majoria d'aquests nius, va argumentar Catalan, "encara es poden trobar tal com es van construir" però degradats, ja que "sempre han estat oberts i "es troben pintats" i amb "deixalles".\nEn concret, es proposa declarar Bé Cultural el búnquer de La Sardana, que era un conjunt de tres nius de metralladores que encara es poden observar, mentre que els passadissos queden soterrats sota el bosc. Part d'aquests passadissos són de formigó i les zones de paret irregular estan excavades "a pic i pala". A més, va recordar que tant l'entrada com els tres nius són en zona verda i no edificada ni edificable segons el POUM i que precisament serà un futur parc.\nDurant el debat polític només els grups del PP i del govern del PSC van intervenir. Precisament, es va constatar la bona sintonia (en aquest tema) entre Catalan i el regidor d'Urbanisme, Miquel Lupiáñez. Ambdós van coincidir què es tracta d'unes estructures amb valor sentimental i de memòria històrica. Per Lupiáñez, "és un valor pedagògic per a les generacions futures" i va matisar que s'inclouran els búnquers al Catàleg de protecció de béns.\nAlhora, el regidor va admetre que hi ha poca documentació i, de fet, Catalan va comunicar que la majoria de documentació sobre els búnquers es té gràcies a treballs de recerca d'estudiants i d'un projecte que enllesteix el seu grup. Davant això, Lupiáñez va admetre la manca d'aquesta documentació i va demanar que "aquestes feines de recerca ens les pugueu fer arribar".\nD'altra banda, els pròxims 12 i 13 d'abril tindran lloc unes jornades de voluntariat per netejar i "restaurar" aquestes estructures.\nDes del PP, Celestino Lillo va demanar que s'incloguin els búnquers en algunes rutes locals mentre que CiU (que es va abstenir) no va intervenir al debat de la moció.


El “més clicat” ahir 18 de maig a totlleida.cat NOTÍCIES. Diari digital de proximitat. Informació de confiança. - TOTLLEIDA\nEl “més clicat” ahir 18 de maig a totlleida.cat NOTÍCIES. Diari digital de proximitat. Informació de confiança.\n10. ALTRES NOTÍCIES … 62,04%\nANIVERSARI. 19 de maig Jordi Moncasi i Argilés compleix anys. ¡Moltes felicitats per molts i molts anys !


L'Informatiu - 06/07/16 - RTVE.es\nL'Informatiu - 06/07/16\nLeo Messi i el seu pare han estat condemnats a 21 mesos de presó cadascu per haver comès tres delictes fiscals. L'Audiència de Barcelona també els ha imposat una multa d' uns 2 milions d'euros. Els Messi poden recórrer la sentència davant el Tribunal Suprem però no hauran d'ingressar en presó perquè la pena és inferior a dos anys.\nContinuen els escorcolls en el marc de la macrooperació Térmyca, avui molt centrats en l'exalcalde de l'Ametlla de mar, Andreu Martí. Aquesta matinada ha quedat en llibertat un dels 11 detinguts ahir en aquesta operació, que investiga el presumpte desviament de fons públics a través de la consultora Efial. Els altres 10 detinguts passaran a disposició judicial a partir de demà. Els agents han trobat abundant documentació que ara caldrà analitzar.\nLa normalitat va tornant poc a poc a Vueling. Avui ja no hem vist les cues dels últims dies als taulells de la companyia, que assegura que el 90% dels vols programats compleixen els horaris. No hi ha cap cancel·lació prevista entre els 700 vols programats per avui, tot i que hi ha hagut retards en alguns vols de primera hora del matí.\nCommoció entre els companys de la dona morta ahir a una sucursal bancària del carrer de Ganduxer de Barcelona. Demanen més seguretat a les oficines, i asseguren que el crim es podria haver evitat. L'agressor venia de matar un home i després es va suïcidar. Els mossos investiguen les circumstàncies del crim, que podria tenir motius econòmics.\nLa C-13, la C-65 i la C-31 són algunes de les carreteres amb pitjor senyalització de Catalunya. És el que sosté un estudi del RACC que apunta que hi ha llargs trams sense indicacions i que cal revisar la velocitat en algunes vies en funció de la seva morfologia.\nveure més sobre "L'Informatiu - 06/07/16" veure menys sobre "L'Informatiu - 06/07/16"\nProgrames complets (7271)\nL'Informatiu 2- 22/06/2020\n11:32 - 22 jun 2020\nEls últims 14.307 programes de L'Informatiu\nNou L'Informatiu cap de setmana - 4/07/2020 Completo 26:55 8% ayer\nL'Informatiu cap de setmana - 4/07/2020 ayer\nNou L'Informatiu en 3' - 29/06/2020 Fragmento 2:59 8% pasado lunes\nL'Informatiu en 3' - 29/06/2020 pasado lunes L'actualitat de Catalunya a L'Informatiu en 3 minuts: Represa del curs: Al setembre, centres amb tot l'alumnat, i una inversió de 370 milions i 5.000 professionals més R...\nVeure Otros documentales - La batalla desconocida\nVeure La noche temática - El lenguaje del cuerpo\nVeure Telediario - 21 horas - 04/07/20\nVeure La noche temática - El poder de las palabras


La Falla Rei en Jaume I de Cullera fitxa a Xavi Tur per a la falla gran i a Jorge Gil per a la falla\nEl passat dissabte 26 de maig va tindre lloc la signatura de contractes amb els artesans fallers encarregats de realitzar les falles que plantarem a la nostra demarcació el pròxim mes de març en un acte on vam deixar clar el suport de la nostra comissió a la campanya #VolemFalla.\nAquest any s´ha decidit comtar amb Jorge Gil per a la falla infantil i amb Xavi Tru per a la falla gran. Jorge no és la primera vegada que ens planta, perquè va realitzar les nostres falles tant grans com infantils de 2013 a 2015, aconseguint uns resultats més que satisfactoris. D´altra banda, Xavi Tur s´estrena amb nosaltres, un artesà faller que coneixem bé, ja que a Cullera ha plantat amb diverses comissions i ha sigut guanyadors tant el la secció primera com de la secció segona a més d´altres guardons com els d´enguiny i gràcia i d´interés turístic.\nAmb aquesres línies volem donar-los la benvinguda, i dexixar constància de la il.lusió que tenim posada en els seus projectes. A més, ens agradaria agrair el treball de Fede Alonso i de Joan Simó pels seus treballs en la nostra comissió els darrers dos anys, així com desitjar-los sort en els seus futurs projectes.\n#FallesdeCullera #Cullera #ArtistesFallers #FallaReienJaumeI


Els consumidors europeus insten Apple a modificar la seva política de garanties "enganyosa"\nEl gegant informàtic anuncia els seus productes amb un any de garantia, mentre que a Europa, el mínim exigit són dos\nEFE Brussel·les Actualitzada el 19/03/2012 18:22\nOnze associacions de consumidors de països europeus han instat Apple a "aturar immediatament les pràctiques enganyoses" sobre la garantia que ofereix per als seus productes, que a la UE sempre ha de ser d'almenys dos anys.\n"Els consumidors tenen dret a informació clara i sense ambigüitats sobre totes les característiques dels productes, incloses les garanties legals i comercials", va assenyalar la directora general de l'Organització Europea de Consumidors (BEUC), Monique Goyens.\nVa destacar en un comunicat que, en un esforç conjunt, organitzacions de consumidors han demanat al gegant tecnològic nord-americà "posar fi a les seves pràctiques injustes".\nGoyens ha subratllat que, a la UE, els consumidors tenen dret a un mínim de dos anys de garantia legal, i que "no han de ser enganyats o confosos" sobre els seus drets fonamentals "perquè una companyia vulgui vendre els seus serveis comercials de garantia".\n"Aquest cas és fins i tot més important perquè afecta un destacat líder de mercat i les pràctiques tenen un ampli impacte", ha conclòs.\nBEUC ha explicat que, arran d'una denúncia de l'associació italiana de consumidors, les autoritats de competència d'aquest país van imposar a Apple una multa de 900.000 milions d'euros el desembre de 2011, en considerar que havia violat la legislació comunitària sobre pràctiques comercials injustes.\nEn concret, es va acusar la companyia d'anunciar que els seus productes es comercialitzen amb un any de garantia de fàbrica, sense donar indicacions clares sobre que els consumidors tenen dret a un total de dos anys de garantia de forma automàtica i sense costos addicionals, ha recordat l'organització europea.\nTambé es va retreure a Apple la manera com presentava i venia als consumidors el seu "pla de protecció AppleCare", que consistia en vendre una extensió de la garantia.\nL'autoritat italiana de competència va determinar que aquestes pràctiques "confonien els consumidors" i posaven en dubte el seu dret, assegurat per llei, a tenir una garantia de dos anys.\nD'aquesta manera, ha considerat que els consumidors no podien prendre cap decisió informada, i que se'ls conduïa a adquirir de forma errònia les garanties comercials de Apple.\nLa decisió de l'autoritat italiana va ser apel·lada per la firma, de manera que el cas tornarà a ser examinat aquest dimecres a Itàlia.\nBEUCha apuntat que altres associacions de consumidors d'altres països de la UE han observat les mateixes pràctiques a la pàgina web de la companyia, i que també han queixes sobre la presentació i promoció del servei de garantia d'Apple en altres territoris.\nAixí, l'organització europea ha instat la companyia a "adaptar la informació dirigida als consumidors d'acord amb els estàndards de la UE i la legislació nacional", ha conclòs.\nLes associacions de consumidors que van escriure a Apple o presentar una denúncia pertanyen a Espanya, Itàlia, Bèlgica, Portugal, Luxemburg, Alemanya, Holanda, Dinamarca, Polònia, Eslovènia i Grècia.


Holiday home Los Romerales - El Chorro Alora Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 82 allotjaments a Alora.\nEl Chorro, Alora, Espanya - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Los Romerales - El Chorro\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Alora, Holiday home Los Romerales - El Chorro és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Los Romerales - El Chorro, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday home Los Romerales - El Chorro.


Mor ofegat un home de 38 anys a la platja de l'Postiguet\nInici Successos i tribunals Mor ofegat un home de 38 anys a la platja de l'Postiguet\nUn home de 38 anys va morir ahir ofegat després de ser rescatat d'l'aigua a la platja de l'Postiguet d'Alacant.\nUn home de 38 anys va morir ahir ofegat després de ser rescatat d'l'aigua a la platja de l'Postiguet d' Alacant.\nSobre les 14:45 hores d'ahir, es va alertar el CICU que havien tret de l'aigua a un home inconscient a la platja del Postiguet. El CICU va mobilitzar una unitat de SAMU i una unitat de SVB.\nFins a l'arribada dels serveis mèdics d'emergència, el personal de l'servei de Socorrisme de la platja va realitzar a l' banyista de 38 anys d'edat, la reanimació cardiopulmonar bàsica.\nUn cop al lloc, l'equip mèdic de l'SAMU va continuar amb la reanimació cardiopulmonar avançada i altres maniobres d'estabilització; però no hi va haver resposta, l'home havia mort.\nL'autòpsia revelarà les causes de l'ofegament.


PRIMERA MOTOFARRA A MONTMELÓ\nEl proper diumenge 7 d'abril, l'associació del poble Moteros Montmeló, organitza la primera "Motofarra 2019" que es farà al municipi. L'entitat omplirà el al Vial del Congost amb una nova activitat que es vol consolidar per a fer anualment al municipi.\nEn l'activitat podreu gaudir de diferents activitats relacionades amb el motociclisme des de les 10 del matí a les 17 hores. L'organització té preparada activitats de tot tipus, pels més menuts circuits amb neumàtics, tallers de dibuix i pintacares. Pels més grans exposició de motocicletes i carrera de lents. La jornada estarà animada per un grup de Batukada que posarà el ritme a l'esdeveniment durant el dia.\nProp de les 12:00, Rubén Sevilla, realitzarà un espectacle d'Stunt i durant tot el matí hi haura un servei de barra i butifarrada. Si voleu venir a dinar, el tiquet tindrà un cost de 10€, que inclourà la beguda, la botifarra i un sorteig. Dos d'aquests 10€ del cost del dinar, seran solidaris. Es destinaran a comprar una cadireta a l'Aina, una nena amb síndrome de Loeys-Dietz, una malaltia que afecta al teixit connectiu.\nData de modificació: 04/04/2019 20:10:00


El celler Perinet del Priorat produirà dos vins a Califòrnia\nEl celler Perinet del Priorat produïrà dos vins a Califòrnia\nEls vins mediterranis de Perinet arribaran als cellers Alpha Omega i Tolosa.\nHan creat una societat amb dos cellers més d'Estats Units\nActualitzada 10/08/2017 a les 19:53\nEl celler Perinet, del Priorat, ha creat una societat amb dos cellers de Califòrnia: l'Alpha Omega, a Napa, i Tolosa, a San Luis Obispo. D'aquesta manera, el celler aconsegueix instal·lar-se al mercat nord americà amb vins mediterranis. «Produïm vins d'estil Bordeus a Alpha Omega i vins de varietats pròpies de la Borgonya a Tolosa», expliquen des de Perinet.\nL'acord representa un moviment important per a Perinet, que reforça el seu posicionament en la venda directa al consumidor dins d’Espanya i Europa, en sumar un soci que ha esdevingut una referència en aquest camp als Estats Units .\nAmb la signatura d'aquesta societat, a l'equip de professionals del celler Perinet, liderat per l'enòleg i investigador Toni Sanchez-Ortiz, s'hi afegeix Jean Hoefliger. Hoefliger, nascut a suïssa, és enòleg a Alpha Omega, assessor a Tolosa i a d'altres cellers capdavanters al món.


El dia que Rajoy va obrir la caixa dels trons - Jaume Clotet\nQUATRE MILIONS DE FIRMES Rajoy va presentar a les portes del Congrés les signatures contra l'Estatut. JUANJO MARTÍN / EFE\nBarcelonaEn algun magatzem dels afores de Madrid, llogat pel Congrés, s'hi amaga una de les raons que expliquen la multiplicació dels independentistes i el vigor de l'actual procés sobiranista. Són 4.028.396 firmes, amuntegades dins de 876 caixes, que el PP va recollir fa vuit anys durant el debat estatutari català. La campanya de recollida de firmes va començar el 31 de gener del 2006. L'objectiu oficial era reclamar al govern de José Luis Rodríguez Zapatero que sotmetés la reforma de l'Estatut a un referèndum en què votessin tots els ciutadans de l'Estat. Mariano Rajoy, llavors cap de l'oposició, volia que tots els espanyols responguessin a la següent pregunta: "¿Creu convenient que Espanya segueixi essent una única nació en la qual tots els seus ciutadans siguin iguals en drets i obligacions, així com en l'accés a les prestacions públiques?"


Els xics i xiques de les seleccions Sub 12 comparteixen les experiències del recent Campionat d'Espanya amb una corporació que ajuda la Federació a través de l'àrea d'Igualtat i Esports\nElls tornen a l'elit amb un tercer lloc en el torneig disputat a Mislata; elles van protagonitzar el moment més emotiu en permetre a les xiques de Melilla marcar el seu únic gol en el campionat\nLes xiques i xics de les seleccions valencianes Sub 12 van visitar aquest dimarts la Diputació de València després de la seua participació en el Campionat d'Espanya disputat en La Canaleta de Mislata. Ells van aconseguir un meritori tercer lloc i tornen a l'elit del futbol base nacional. Elles van protagonitzar el moment més emotiu del torneig en permetre a les xiques de Melilla, una federació en què les llicències no es compten per milers i la dona no té tan fàcil jugar a futbol, anotar el seu únic gol en el campionat nacional.\nL'entrenadora de la Selecció Valenciana Sub 12 femenina és Ana Gómez, promotora d'un gest que van secundar les seues jugadores i que ha encés les xarxes socials amb la flama del ‘joc net’. “Recorde com si fora ahir el moment en què la jugadora de Melilla va vindre a agrair-nos que els deixàrem marcar aquell gol; això és esport i no volíem ferir a unes xiquetes l'única il·lusió de les quals és jugar al futbol”.\nEn la recepció a aquestes joves promeses del futbol valencià, la diputada d'Igualtat i Esports, Isabel García, va destacar “aquest gest que us ennobleix”. La responsable provincial d'Esports va destacar la importància que les institucions donen suport a l'esport base i femení. “Les xiques omplin estadis i cada vegada tenim més fitxes de xiquetes i dones futbolistes, però aquesta ona creixent ha d'aconseguir també el suport d'altres ens i patrocinis d'empreses en aqueix camí cap a la igualtat”, va considerar García.\nTambé el president de la Federació de Futbol de la Comunitat Valenciana, Salvador Gomar, va aplaudir el gest de la selecció femenina amb una federació que té poques llicències i a la qual van llançar el missatge de “no deixeu mai d'intentar-lo”. Gomar va celebrar el bon moment del futbol base valencià i la moda que xiquets i xiquetes emulen als seus referents, i va insistir al seu torn en “la importància de continuar treballant els valors”.\nL'entrenador dels xics, David García, va destacar el retorn de la Sub 12 a l'elit del futbol base nacional amb el tercer lloc conquistat a Mislata, on València va exercir d'amfitriona. Un pas al capdavant més d'una federació que competeix a primer nivell i que en l'àmbit de l'esport femení ha superat ja les 5.000 llicències, sobre la base del programa ‘Valenta’ que dóna l'oportunitat a xiquetes i dones futbolistes.


Caldos per hivern - El Gourmet Català , Barcelona Caldos per hivern - El Gourmet Català , Barcelona\nCaldos per hivern\nEls caldos són una molt bona manera d’escalfar-se a l’hivern aprofitant aliments. A més, els caldos es poden menjar en sí o ens poden servir per fer altres receptes, com sopes, guisats o arrossos, i dotar-los de més gust i aliment.\nA més, els caldos poden ser una gran opció si el que busquem és depurar el nostre organisme després dels àpats de Nadal. Els caldos no equivalen a menjar poc, perquè acostumen a preparar-se amb aliments carregats de nutrients i vitamines.\nA l’hivern, els caldos es converteixen en un dels plats preferits per sopar. Hi ha molts tipus de caldos que es poden servir calents, i ens ajuden a entrar en calor després de dies freds. El clàssic és el caldo de pollastre i verdures, però també hi ha de més especials com el de porros i ametlles o el de marisc o bolets.


La Residència Molí-Via Favència es posa en la pell de les persones residents a través de la tecnologia\nEl personal de la Residència Molí-Via Favència, equipament públic que gestiona Grup Mutuam al barri de la Prosperitat, es va posar en la pell de les persones residents, a través del vestit de simulació d’edat MAX. Aquesta tecnologia prové de Biel Consulting, una entitat que proveeix serveis d’innovació per a millorar l’envelliment i la qualitat de vida en les persones grans.\nL’equip va poder gaudir d’un curs per a posar-se en la pell de la gent gran amb limitacions. Això és atès que aquest vestit està modulat per a tenir en compte les diferents evolucions del procés d’envelliment. Basat en diversos estudis científics de diferents disciplines, permet canviar la perspectiva i percebre l’entorn i el mateix cos de qui ho porta, des del punt de vista d’una persona amb limitacions.\nLes i els professionals, ja eren conscient de la importància de tenir un envelliment saludable i actiu, però després d’aquesta l’experiència la idea va quedar reforçada. Una estona molt interessant per a conscienciar-nos de les necessitats i requeriments de les persones grans que atenem.\nLa música, una bona eina per a la teràpia amb gent gran als centres de dia i residències del Grup Mutuam\nCategories Els nostres centres Etiquetes MolFav18 Navegació per les entrades\nEl valor d’una professió, Dia Internacional de la Infermeria\nLa importància de l’estimulació basal en la gent gran al Centre Assistencial Mutuam La Creueta de Sabadell


Angel Guarner (Dir.Tècnic): "la metodologia del Villarreal és positiva"\n16/06/2022 | 244 Publicado en TEMPORADA 2021/22\nAngel Guarner, Director Tècnic de l’Escola ens fa un repàs del que ha estat la recentment acabada 2021/2022, valorant com s’han desenvolupat les jornades de portes obertes i altres temes interesants:\nQuina valoració fas de les dues setmanes que hem realitzat de “portes obertes” a La Puríssima per captar futuribles jugadors?\nLa valoració és positiva, on han vingut xavals d’altres Escoles i d’altres que durant la temporada hem estat seguint i que ara han vingut per a entrenar amb nosaltres.\nI a més durant esta mateixa setmana hem continuat amb els equips de futbol-11...\nSi. Hem aprofitat esta última setmana per a perfilar els equips de cara a la propera temporada per a vorer on ubiquem cada jugador en els nostres equips, si bé cap decisió que prengam serà definitiva.\nAmb la celebració diumenge passat del Torneig Femení es fica el punt i final a la 21/22. Quin balanç fas com a Director Tècnic?\nNosaltres sempre intentem que quan s’acabe cada temporada els xavals hagen millorat, i pense que enguany ho hem aconseguit. El nostre treball va encaminat a que tots agafen els conceptes bàsics que nosaltres volem perquè quan canvien d’equip tots els tinguen assimilats i sàpiguen aplicar-los conforme pugen de categoria.\nCom està sent el treball per confeccionar els equips de cara a la 22/23?\nDe moment estam perfilant els equips, i és una feina com totes les temporades, amb baixes i altes, tant de jugadors com d’entrenadors. Pensa que n’hi ha jugadors que volen estar en equips de superior categoria i nosaltres els oferim eixa possibilitat. Com he dit abans hem estat seguint jugadors tota la temporada i molts d’ells s’han decidit per formar part de la nostra Escola. De moment estic content perquè hem aconseguit firmar bons jugadors importants que faràn els nostres equips més competitius.\nEs nota el creixement de la nostra Escola en quant la demanda d’incorporacions que estem tenint?\nDe fet puc dir-te que són més els jugadors bons que venen que els que ens deixen, el que vol dir que estem fent be les coses perquè molts volen formar part de la nostra Escola. Açò implica que la metodologia que estem implantant, seguint les directrius del Villarreal CF, és clarament positiva. Pensa que enguany quasi tots els xavals que acaben la etapa de cadet van a quedar-se al Juvenil, no com passava abans que decidien emigrar a altres llocs. Estem molt agraïts al Villarreal pel conveni que tenim amb ells, ja que ens permet acoblar la seua metodologia de treball a les condicions que tenim i el creixement dels jugadors deixa ben a les clares que estem fent-ho d’allò millor, com ho demostra la quantitat de xavals que volen formar part de la nostra Escola.


Torre de Can Colom - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEntitat territorial administrativa Mont-ras (Baix Empordà)\nDarrera la masia de Can Colom\n41° 55′ N, 3° 08′ E / 41.91°N,3.14°E / 41.91; 3.14Coord.: 41° 55′ N, 3° 08′ E / 41.91°N,3.14°E / 41.91; 3.14\nLes restes d'una torre de guaita anomenada Torre de Can Colom o Torre Ferrera, es troben al cim d'un pujol, al vessant nord-oriental del puig de Cucala, a la zona de contraforts del massís de les Gavarres al sud del nucli de Mont-ras, formant part del barri de Cucala.\nEn els primers documents medievals, Mont-ras és esmentat amb el nom de Torroella. Així apareix en el testament d'Ermengarda que deixava, altres propietats, un mas situat a Torroella, al monestir de Sant Pere de Galligants. El mas havia pertangut al vescomte Énnec. També es comprova que el lloc pertanyia al terme de Palafrugell. L'any 1062 els comtes Ramon Berenguer i Almodis signen un conveni amb Dalmau Bernat de Peratallada el qual havia de defensar, entre altres senyories, Torroella. L'any 1065 hi ha una referència a «Torrezela de Monte-Raso». Amb el temps, Mont-ras romandrà com a nom únic, si bé al segle xii el lloc encara apareix anomenat alguna vegada únicament Torroella. El 1133 i el 1163 hi ha referències a un alou situat a Torroella. El primer esment conegut sobre l'església del lloc diu «Sancto Steffano de Turricella».\nDurant els segles xiii i xiv es troba ja només el nom de Mont-ras. Així, per exemple, en documents dels anys 1298 i 1379. Únicament en els nomenclàtors diocesans que esmenten l'església, perdura el nom compost «Torroella de Mont-ras». Així, en les «Rationes decimarum» (1279 i 1280), al Llibre Verd de la seu (1362) i en els dos nomenclàtors del final del segle xiv. Popularment, però, aquest topònim ja era força oblidat.\nLa torre era de planta circular. En queda només el basament i al voltant no s'hi veuen enderrocs; fa pensar que foren aprofitats per a construir algunes masies properes. El mur conserva una alçada màxima d'1,55 m al costat de ponent. El gruix del mur oscil·la entre 2,05 a ponent i 1,92 m a llevant. El diàmetre total és de 6,95 m; el de l'espai interior, de 2,95 m. L'aparell constructiu és de pedres lligades amb abundant morter, de gra aspre, molt compacte i dur. El parament exterior i l'interior presenten una capa d'arrebossat grossa i ferma, amb el mateix morter que fou curosament allisat. Per aquest motiu és difícil veure l'aparell que hi ha dessota. Semblen endevinar-se blocs de pedra força grans, més o menys escantonats situats horitzontalment. Semblen endevinar-se algunes filades de lloses inclinades.\nLa funció de la torre resta clara; guaita del corredor de Palafrugell, pas natural fins al mar. En un nivell més baix dels contraforts de les Gavarres hi discorria el vell camí de Girona.\nLa datació és difícil. Per la capa d'arrebossat es pot comparar amb algunes esglésies preromàniques del mateix Empordà: l'absis de Sant Cristòfol de Fonolleres o les capçaleres de Sant Esteve de Canapost i de Sant Martí de Vallmala. També l'arrebossat intern de l'església/ermita de les Cavorques. Aquest paral·lelisme porta a considerar-la de temps alt-medievals. No és impossible que la torre hagués estat bastida en temps més reculats; visigòtica, o baix-imperial romana, amb perduració als primers segles medievals.\n↑ 1,0 1,1 1,2 Badia i Homs, Joan. «Torre de Can Colom». A: L'Empordà I. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 1989, p. 221-222 (Catalunya romànica, VIII). ISBN 84-7739-098-3.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Torre_de_Can_Colom&oldid=26423758»


Antich oferí «il·lusió, confiança i utopia» en el discurs d'investidura\n11 maig 2021 19:19\nAvui serà investit president amb els 31 vots d'UM i tots els dels partits de l'esquerra\nBartomeu Picornell | 23 juliol 1999\nAntich volgué deixar clars els fonaments ideològics del Pacte.\nFrancesc Antich no es limità ahir, en el discurs d'investidura, a l'enumeració d'accions concretes "ja avançades per Diari Balears diumenge passat", sinó que insistí en els «intangibles», en l'esperit de l'aliança, per demanar la confiança de la Cambra autonòmica. Avui serà investit president amb els 31 vots d'Unió Mallorquina i del conjunt de l'esquerra.\n«El dinamisme social de les Illes Balears "digué" s'ha d'expressar i traduir en accions reals i decidides dels seus representants polítics. Però, paral·lelament, la demanda de les ciutadanes i dels ciutadans del nostre país, com correspon a una societat moderna i avançada, va més enllà d'allò que és tangible i quantificable: volen seguretat, volen prosperitat; però també volen il·lusió i volen confiança. I, fins i tot, dosis d'utopia, tan necessàries per tal que els països caminin endavant».\nAntich havia començat el seu discurs "clarament de coalició en la lletra i en l'esperit" recordant el caràcter parlamentari de la nostra democràcia i el fet que el president no s'elegeix directament sinó que aquesta és una prerrogativa dels diputats de la Cambra.\nDesprés va voler detallar minuciosament els elements subjacents que han permès l'entesa de forces polítiques tan diferents en un programa comú. Va refutar, un altre cop, que es tractàs d'un pacte contra algú, sinó «una majoria a favor de les Illes Balears», perquè «les Illes pateixen la crisi del conservadorisme, que s'ha tornat ranci, ha esgotat el seu model social, ja no engresca».


Èxit en la presentació de Sin Alma de Mikel Oraá a Xàtiva - Portal de Xàtiva\nInicio Cultura Libros Èxit en la presentació de Sin Alma de Mikel Oraá a Xàtiva\nÈxit en la presentació de Sin Alma de Mikel Oraá a Xàtiva\nEl vitorià Mikel Oraá que va residir a la nostra ciutat fins fa ben poc ha tornat per presentar la seua primera novel·la «Sin Alma» que està tenint molt bona acollida al mercat havent esgotat la seua primera tirada en menys d’un mes. Un èxit que sembla que també s’ha traslladat a la nostra ciutat, vist que el col·legi d’arquitectes s’ha quedat menut per a la presentació i ha sigut necessari fer varis torns per tal que tota la gent podés escoltar les seues explicacions, dialogar o rebre un exemplar signat.\nOraá ha explicat que aquest llibre va sorgir durant un període de crisi personal que el va portar a qüestionar-se el que sentia i pensava. «Vaig començar a llegir llibres d’autoajuda, però no eren el que necessitava i vaig començar a investigar sobre psicologia i neurociència i vaig descobrir un món apassionant, de seguida em vaig adonar que allò donava per relatar una història, una manera d’explicar a altres persones que d’aquestes situacions es pot eixir». Mikel ha afegit que «Soc periodista i no psicòleg, tinc molt de respecte per la seua tasca, per això he fet una novel·la, no vull aparentar el que no soc ni fer cap tipus d’intrusisme. M’he limitat a contar coses que he après i traçar un poc el camí que he seguit per arribar a una situació de millora personal. Tampoc vull ser un coach. Vull ser el que soc, una persona que conta històries per arribar a la gent i deixar un missatge».\nD’altra banda l’autor ha afegit també que «Tot i que la portada del llibre és molt vitoriana, bona part del contingut està molt relacionat amb Xàtiva. Vaig viure dos anys a aquesta ciutat al barri del Carmen i a Bixquert, i els he reflectit al meu llibre. També hi ha una persecució per carrers empedrats per a la que em vaig inspirar en els carrers prop de la Seu. Xàtiva està molt present en l’obra, moltes de les meues experiències bones i roines durant aquests dos anys a la ciutat les he traslladat a llibre». Oraá ha descrit la seua òpera prima com «un thriller distòpic, una novel·la negra sobre com gent tòxica, gent sense ànima, fa mal a la resta de la societat aprofitant el poder que té». El vitorià ha confessat també que «aquesta no és la meua primera novel·la, vaig fer dos intents anteriors fa temps però no vaig quedar satisfet amb els resultats i vaig decidir parar-les i esborrar-les, d’una vaig arribar a escriure cent-trenta-cinc pàgines, però no era el moment. La meua experiència vital a Xàtiva em va donar l’empenta definitiva que em calia per fer una obra de la qualitat que jo volia, una de les coses que sempre agrairé a aquesta ciutat».\nOráa ha confirmat que pensa seguir amb la seua ronda de presentació de la novel·la i ha mostrat la seua satisfacció per les ventes. «En menys d’un mes s’ha esgotat la primera tirada i els lectors em traslladen que els agrada el llibre. És meravellós veure que el teu esforç té eixa acollida. Xàtiva és una segona llar per a mi i veure com hui ha acudit tanta gent a parlar amb mi i sentir el que tenia que explicar m’ha omplit de goig»


L'USdA veu "inadmissible" que els treballadors hagin de comunicar a les empreses el resultat del test d'anticossos | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLa Unió Sindical d´Andorra (USdA) ha rebut queixes de treballadors perquè les seves empreses els han demanat d'efectuar els test d'anticossos massius de la Covid-19 i després els siguin comunicats els resultats. Des de l'USdA "considerem aquestes practiques del tot inadmissibles", segons expliquen en un comunicat.\nL'USdA explica que els tests d'anticossos massius no són obligatoris, però sí recomanables i recomana a tots els treballadors que se'l facin, amb la intenció de tenir una visió sanitària el més acurada possible de l’abast de la pandèmia al país.\nAra bé, "una altra cosa es que els treballadors tinguin obligació de comunicar aquests resultats ni tant sols si han assistit a la realització dels mateixos", remarquen. Des del sindicat, entenen que aquesta informació s'ha de reservar a la xarxa sanitària.\nPer aquest motiu, l'USdA fa al Govern tres peticions. En primer lloc, que vetlli pel bon ús de la informació sanitària de la pandèmia de la Covid-19. En segon lloc, que no permeti que aquesta informació sanitària pugui ser utilitzades per persones alienes a l'àmbit de la sanitat. Finalment, que impedeixi que aquesta informació es pugui convertir en una cacera de bruixes del món empresarial en contra dels treballadors.\nEscrit per tonet el Dg., 26/04/2020 - 20:47 Enllaç permanent\nestic segur que Gabriel ubach si que sel fara, que no digui ara ximpleries pels treballadors que emb sembla que son prou responsables per sapiguer lo que han de fer i lo que no.


IB3 | Trenta-quatre detencions en la cinquena nit d’aldarulls a Catalunya\nPortada > espanya > Trenta-quatre detencions en la cinquena nit d’aldarulls a Catalunya\nTrenta-quatre detencions en la cinquena nit d’aldarulls a Catalunya\nUn a Lleida, dos a Tarragona i trenta-u a Barcelona\nDissabte a vespre a Barcelona. Comença una nova nit de prostestes per l’empresonament de Pablo Hasel. Ho fan de manera cívica. Fins que passa una hora, tal com ha succeït al llarg de les quatre nits anteriors. Els contenidors comencen a calar-se foc, es comencen a veure els primers vidres romputs i la tensió augmenta entre els agents i els manifestants. Aquesta cinquena nit d’aldarulls ha finalitzat amb 34 detencions, la xifra més alta de tota la setmana. Un a Lleida, dos a Tarragona i 31 a Barcelona. A Granada, també ha estat la cinquena jornada i ha acabat amb un detingut per calar foc mobiliari públic.\nUna situació molt diferent viscuda a Madrid anit passada. És la primera vegada que no ha estat necessària la intervenció policial. Els manifestants, a diferència dels altres dies, s’han concentrat de manera pacífica i sense incidents. Tot i això, no estava autoritzada per la Delegació del Govern. Es va organitzar a través de les xarxes socials.\nEl mateix va ocórrer a Palma. Sense comunicació oficial, ARRAN convocà a través de les xarxes socials els manifestants. Des de Pere Garau, unes 150 persones recorregueren alguns dels carrers més coneguts de la ciutat. Tots, amb civisme i mantenint les mesures de seguretat. La majoria dels assistents era gent molt jove. Alguns menors d’edat.\nPer demà dilluns, 22 de febrer, el Sindicat d’Estudiants dels Països Catalans ha convocat una nova concentració de protesta a Son Lledó, a la Uibé, a les 12 del migdia.\nLa causa investiga l'origen del seu patrimoni


Riscos del ‘RUNNING’ | IRENE CASELLAS | Salut | La República\nRiscos del ‘RUNNING’ Riscos del ‘RUNNING’ Riscos del ‘RUNNING’ Riscos del ‘RUNNING’ + Riscos del ‘RUNNING’ E-mail\nCórrer és un esport assequible i senzill, però cal aplicar el sentit comú a l'hora de practicar-lo. Arxiu.\nLes lesions esportives són més habituals entre els aficionats que entre els esportistes d’elit Arxiu.\nRiscos del ‘RUNNING’ Riscos del ‘RUNNING’ Riscos del ‘RUNNING’ Riscos del ‘RUNNING’ Riscos del ‘RUNNING’ E-mail\nCórrer és una activitat física assequible per a tothom qui tingui bona salut. No fa falta ser cap expert, és relativament barata i no està condicionada a horaris, equips i instal·lacions. Només cal motivació i el calçat adequat. Potser per això, aquesta pràctica s’ha generalitzat tant en els últims anys, esperonada també per un aire de modernitat –ja no se surt a córrer, ara es fa running– i, evidentment, per les noves tecnologies, que ofereixen als corredors –o runners, si ho preferiu– aplicacions que permeten controlar temps, distàncies, consum calòric, constants vitals... tot el que faci falta.\nEn una societat on el sedentarisme s’estén perillosament –les administracions ens ho recorden cada dia–, el running s’ha convertit en una sortida per a moltes persones que han decidit iniciar-se d’aquesta manera en la pràctica esportiva. Que està quallant amb força, es pot comprovar repassant les llistes dels corredors que cada any s’apunten a curses populars de tota mena, unes xifres que no paren de créixer. Però que sigui fàcil i assequible, no vol dir que el running no s’hagi de prendre seriosament, com qualsevol altra activitat física vigorosa.\nNo val arrencar a córrer i prou, s’han de tenir en compte una sèrie de precaucions per evitar que un esport que ens ha d’ajudar físicament i mentalment no acabi sent perjudicial. En el cas de persones que no han fet mai exercici físic, encara que es trobin bé de salut, és important que facin una visita al metge abans de posar-se a córrer fins a l’extenuació. Així es podrà valorar si cal que se sotmetin a una prova d’esforç per descartar que hi hagi cap complicació cardíaca que suposi un risc. De fet, les revisions mèdiques i les proves d’esforç ja són obligatòries en alguns clubs esportius on s’entrenen menors.\nTal com explica el secretari del Col·legi Oficial de Podòlegs de Catalunya, Carles Espinosa, en començar a córrer són pocs els corredors que prenen consciència de la importància de ser intel·ligents i d’extremar les precaucions. “Encara que en algunes lesions hi ha un grau d’atzar –de vegades tenim mala sort, com una ensopegada–, moltes són generades com a conseqüència d’errors comesos pels corredors”, explica.\nPer això insisteix que la majoria de lesions es poden evitar prenent algunes precaucions simples: planificant correctament els entrenaments; enfortint tot el cos i fent bé els estiraments (no només de les cames); escalfant abans de córrer; duent a terme un protocol adequat de recuperació després de l’entrenament, i treballant per a la millora de la tècnica de carrera i per a la correcció de desequilibris que puguin provocar sobrecàrregues.\nAl marge dels consells generals aplicables a qualsevol activitat esportiva, els corredors també han de tenir una cura especial dels peus. Així, els podòlegs recomanen neutralitzar l’excés de suor amb productes en pols específics, aplicant-los entre el peu i el mitjó i també entre el mitjó i la sabatilla. També cal evitar l’ús de sabatilles esportives en el dia a dia, i assecar bé el peu després de la dutxa per evitar l’aparició de fongs o bacteris.\n“Si el corredor té qualsevol tipus de trastorn al peu, ja sigui a la pell, a les ungles, a les articulacions, als lligaments... és imprescindible que es posi en mans d’un podòleg que li faci una revisió i li deixi els peus en les millors condicions possibles per afrontar els entrenaments”, afegeix Espinosa. En qualsevol cas, les ungles s’han de tallar sempre rectes, evitant arestes que puguin danyar els dits contigus i llimant bé les vores.\nEls podòlegs també recomanen, en benefici dels peus, que els entrenaments segueixin un ordre relacionat amb el tipus de superfície, començant per herba i seguint per sorra, asfalt i com a últim formigó. És a dir, fent una transició de superfícies toves a dures. “S’han d’aprofitar els entrenaments per observar en quines parts se solen formar les butllofes i protegir-les. Es poden col·locar esparadraps en aquelles zones que ja estiguin localitzades. És important posar l’esparadrap sobre la pell neta i seca perquè s’enganxi bé. També es poden aplicar productes lubricants, com vaselina o similars, en zones de possible fricció per prevenir l’aparició d’aquestes butllofes”, indica Espinosa. Revisar bé la llaçada de les sabatilles; utilitzar mitjons que facilitin l’expulsió de la suor i fer estiraments específics per als peus són altres mesures que ajudaran a evitar problemes.\nUn altre dels efectes de córrer o de qualsevol activitat esportiva d’impacte (per exemple l’aeròbic) és que pot debilitar el sòl pelvià. Quan correm, cada vegada que els peus toquen a terra el nostre cos rep un impacte equivalent a fins a quatre vegades el nostre pes. Part d’aquest impacte el rep el sòl pelvià, el conjunt de músculs que tanquen i sostenen tota la part baixa de l’abdomen, una mena de plataforma on es recolzen els òrgans genitals, la bufeta de l’orina i el recte.\nHi ha diversos factors que el poden debilitar, com els parts, fer abdominals, aixecar pesos, tossir molt, tocar instruments de vent, fer força per anar de ventre o qualsevol altra activitat que faci augmentar la pressió abdominal. Això passa perquè l’abdomen és com un globus inflat: si augmenta la pressió pels costats, empeny cap avall i tiba el sòl pelvià. Com a conseqüència, si es debilita molt és possible que s’acabi produint incontinència, dolor, algun tipus d’hèrnia o de prolapse dels òrgans i fins i tot disfunció erèctil. La millor manera d’evitar-ho és exercitar aquesta musculatura correctament, fent gimnàstica hipopressiva: exercicis específics que es fan reduint la pressió dins l’abdomen. Són més fàcils del que sembla, però assegureu-vos que us els ensenyen a fer bé.\nSaber triar les sabatilles\nLa República 23-06-2018, Pàgina 28


Rescabalar-se amb l'escalf del Narcís Sala - UE Sant Andreu\nRescabalar-se amb l’escalf del Narcís Sala\nEl Sant Andreu rep la FE Grama diumenge a la tarda (18:00 h) al Narcís Sala. L’afició andreuenca empenyerà un dia més l’equip cap a la victòria contra un rival que no ha tingut un bon inici de temporada. Els quadribarrats necessiten tornar a sumar els tres punts per a acostar-se a les primeres posicions de la lliga.\nL’empat sense gols a Granollers va deixar un regust agredolç al Sant Andreu. Els andreuencs van aconseguir mantenir la porteria a zero després de quatre jornades, però no van crear suficients oportunitats de gol per a endur-se el triomf de la capital vallesana. Els d’Azparren volen ara rescabalar-se a casa i sumar tres punts més.\nLa FE Grama no ha debutat a Tercera amb massa bon peu. L’equip colomenc només ha sumat una victòria en vuit jornades, amb quatre empats i tres derrotes. Les últimes quatre jornades, ha signat les taules a un gol en tres ocasions.\nAzparren no podrà comptar amb Óscar Muñoz ni Víctor Alonso per lesió.\nCompetició: Jornada 9 de la Tercera Divisó (Grup V)\nHorari: diumenge 7 d’octubre, a les 18:00h\nArbitratge: Ainara Andrea Acevedo Dudley (del. Barcelona), assistida per Daniel Luque Ortuño (Barcelona) i Sergio Garcia Cobos (Barcelona)


straddle3.net * projectes * germanetes * Solar activat per veïns i veïnes de l'Eixample Barcelonès\narquitectura, instalació, domini públic, recents / destacats\nSolar activat per veïns i veïnes de l'Eixample Barcelonès\nConsell de Cent / Viladomat, Barcelona\nEl projecte de participació descrit a continuació té l'embrió a l’Assemblea de l'Esquerra de l'Eixample, sorgida arran del moviment d'indignants del 15M (2011) i compta amb el suport institucional de l’Associació de Veïns i Veïnes de l’Esquerra de l’Eixample (AVVEE), així com l'assessorament tècnic de diferents entitats com Straddle3, Idensitat, Camí Amic, Entrebanc, IntraScapeLab, CST, Makea, Raons Públiques, o Encajes Urbanos entre d’altres.\nGermanetes s'emplaça a l'àmbit d'un solar municipal de 5500 m2 destinat a equipaments, abandonat des de l'any 2004, al bell mig de l'Eixample Barceloní. Concretament a l'illa compresa entre els carrers Consell de Cent, Comte de Borrell i Viladomat. L'objectiu del projecte, des dels seus inicis, ha estat la reapropiació d'espais buits i improductius en favor de la ciutadania; i la pacificació dels carrers adjacents al solar per aconseguir més espai públic per a la vida social. Tot, amb una voluntat d'incidir sobre el barri i més enllà dels seus límits administratius. L'Octubre de 2011, en el marc de la Festa Major del Barri, es va promoure un taller obert de mapeig en què els veïns van evidenciar un eix d'equipaments al carrer Borrell articulats al voltant de les escoles i de l’Associació Camí Amic; poc espai públic verd de qualitat; i un gran espai en desús. Fruit de la descoberta es va plantejar treballar per a la reapropiació del solar de les Germanetes i es va constituir Recreant Cruïlles. El grup va veure en aquell buit urbà l'oportunitat per a desenvolupar un nou model social i urbà, més sensible a la participació ciutadana i a evitar impactes ambientals.\nEs va promoure un ampli procés participatiu de base per obrir i aprofitar el solar de manera autogestionada mentre els equipaments municipals promesos no es construïen. Per aconseguir la màxima difusió, es va treballar en una doble línia. Per una banda la programació d'actes festius reivindicatius al carrer (Taller d’Idensitat Dispositiu In/Out; Acció de Mural amb fotografíes Inside/Out, entre d’altres), culminats amb arrossades per a aconseguir el ressò popular necessari de cara a l'administració. I, per altra banda, l'elaboració d'un projecte sòlid de consens. Així doncs, es van convocar 4 tallers deliberatius al Centre Civic Golferichs on es va treballar en format de procés participatiu obert sobre la problemàtica de l'espai i els futurs usos alternatius. En paral·lel es van teixir aliances profitoses amb col·lectius d'arquitectes com Straddle3, que posteriorment va fer possible gran part de les infraestructures de l'espai, o amb col·lectius d’artistes com Idensitat amb els que es va desenvolupar una sèrie de projectes d’intervenció simbòlica a l’espai en col·laboració amb els veïns a través del projecte Dispositius Post.\nEl març del 2012 l'Ajuntament de Barcelona va presentar la convocatòria del Pla BUITS. Un concurs que promovia la cessió de solars municipals a entitats i associacions sense ànim de lucre per tal de desenvolupar activitats temporals. La convocatòria es va percebre com una oportunitat, un cavall de Troia que permetria entrar al solar sense renunciar a realitzar accions reivindicatives a l'espai públic.\nFinalment, el Novembre de l'any 2013, dos anys després de l'inici de la reivindicació veïnal, es va accedir al solar, amb el suport de l'AVVEE com a representant institucional. Aquesta nova etapa va estar marcada per diverses jornades de treball col·laboratiu per a la construcció de dos dispositius (cúpula i contenidor), en què Straddle3 va guiar i facilitar la infraestructura bàsica per a l'inici de l'activitat. Va consistir en el muntatge d'un magatzem aprofitant un contenidor d’obres revestit de fusta per conferir-li un aspecte més amable; i una gran cúpula geodèsica d'acer amb unes grades concèntriques. Possiblement l'expressió més clara i contundent d'un espai que dóna l'oportunitat d'escoltar i ser escoltat. Un espai molt adient a l'assemblea i a la representació. En paral·lel, es va crear un grup de treball per a la construcció d'un hort reivindicant l'espai verd.\nA principis de l'any 2014, 3 anys des de les primeres accions com a col·lectiu i un any després de l'inici de l'activitat, Germanetes s'ha convertit en un petit centre cívic a l'aire lliure on es desenvolupen tallers i classes gratuïtes diàriament. Un nou espai social en un barri densament poblat. Un focus de pensament crític que entre d'altres, promou noves maneres de consumir a partir dels Mercats de Pagès mensuals. I per últim, la visibilització del solar, ha esperonat la construcció d'uns equipaments reivindicats històricament (Institut, Centre de Dia, Escola Bressol). Malgrat haver assolit alguns dels objectius inicials, la iniciativa continua treballant per aconseguir la peatonalització dels carrers adjacents al solar per tal de teixir una xarxa pacificada amb una plaça a cada cruïlla.\nGermanetes no només conforma un espai urbà, sinó un espai humà, en el qual la manera de fer les coses resulta tan important com els projectes en si mateixos. Per això, la sintonia constant entre les demandes i les necessitats veïnals és clau en el procés del projecte.


Els agents cívics continuen la campanya perquè les mascotes es passegin lligades — Ajuntament de Vic\nSou aquí: Inici → Notícies → Els agents cívics continuen la campanya perquè les mascotes es passegin lligades\nEls agents cívics continuen la campanya perquè les mascotes es passegin lligades\nA partir del dimecres 20 de maig es multaran amb 50 euros els propietaris de gossos deslligats i amb 150 euros si els gossos deslligats són de races potencialment perilloses\nEspai de lleure de gossos\nEls agents cívics han recordat durant tot el període de confinament que cal portar les mascotes lligades a l’hora que se les treu a passejar. Ara, i d’acord amb la normativa vigent, es començarà a sancionar per evitar que les persones portin el seu gos deslligat a la via pública i a les zones verdes no autoritzades. Per aquest tipus d’infracció, la multa serà de 50 euros i, en el cas que es tracti d’un gos de raça perillosa, seran 150 euros.\nLa campanya es posarà en marxa després que els agents cívics de la ciutat hagin detectat un alleugeriment en les mesures a l’hora de passejar les mascotes i fruit, també, de nombroses queixes de la ciutadania sobretot a la zona del Puig dels Jueus, l’Anella Verda i la zona esportiva.\nLa normativa actual ja estipula que els animals han d’anar lligats per tot el municipi excepte a les zones d’esbarjo de gossos. En el cas de l’Anella Verda, les normés d’ús que hi ha als plafons d’entrada també recorden l’obligació de dur-los amb corretja.\nEs recorda que Vic disposa de sis espais de lleure de gossos habilitats a diferents punts de la ciutat que podeu consultar aquí. Per evitar contagis i extremar les precaucions sanitàries i higièniques, se n’ha de fer ús en hores de poca afluència, en un màxim de 15 minuts i amb un aforament de dues persones, tenint especial cura d’evitar el contacte entre animals.