Dimecres 7 juliol del 2004\nAquesta època els de la ràdio tenim la mania de començar a dir "ràdio a la fresca" o "glaçons de ràdio" o coses tant ridícules com aquesta perquè arriba l'estiu. Al Què està passant... vivim l'estiu amb alegria però amb normalitat. Avui 7 de juliol, Sant\nCatalunya. Denuncien la mort de 20 gats enverinats al mercat del Ninot. Un grup de veïns del mercat del Ninot, recolzats per la Fundació Altarriba, estan preparant una denúncia davant de la desaparació de 20 gats que, pressumptament, han estat enverinats. Margarida Vela, una de les veïnes que, fins ara, cuidava aquesta colònia de gats –que ja fa anys que està instal·lada al mercat–, va explicar que el dia 26 de juny al vespre va veure una desena de coloms morts davant del mercat i va avisar els Bombers i la Guàrdia Urbana. Els agents municipals van dir-li que semblaven morts per enverinament i li van recomanar que posés una denúncia.\nDos dies més tard, quan els veïns que alimenten els gats van anar al mercat van veure que, enlloc dels 35 que formaven la colònia, només els van anar a rebre una desena de felins.\nFórum. El col·lectiu Contrastant ha arribat al Fórum. És aquell col·lectiu que es dedica a comptar el nombre de persones que van a un esdeveniment i contrastar les dades que es fan oficials. Aquest grup de gent asseguren que el Fórum de les Cultures no arribarà als cinc milions de visitants previstos.\nDe moment ha publicat una mostra de les dades de diumenge passat. Ho pots veure aquesta adreça. Els organitzadors havien difós que havien superat el milió de visitants. Contrastant asseguren que van passar pel Fórum menys de mil visitants en dues hores i quart de control repartides entre les cinc i dos quarts de vuit de la tarda. Segons el col·lectiu, amb aquestes xifres és impossible que el Fòrum de les Cultures arribi als cinc milions de visitants abans que s'acabi.\nCrítica. Un grup de crítics del cineasta Michael Moore exposen a internet el documental 'Fahrenheit 9/11'. A Moore no li fa rès que el docuemental es pugui descarregar des d’aquesta setmana sempre i quan no tingui la finalitat d’obtenir beneficis. Moore no està dacord amb la llei del copyright i per tant no li molesta. De totes maneres la distribuidora no ho veu tant bé i es planteja prendre accins legals contra aquests distribuidors per la xarxa. L’adreça per descarregar-se el film és MooreWatch.com.\nInternet. Bona iniciativa d’un hospital de Mallorca a internet. Els usuaris de Son Llàtzer de Palma podran consultar el seu historial a través de la xarxa.\nEs tracta de moment d’una prova pilot que es fa amb 90 pacients que poden consultar proves dermatològiques i dels ulls a través d’internet i del telèfon mòbil.\nSi va bé la iniciativa es traslladarà a altres centres de les balears. Son Llàtzer es convertirà en l’hospital Pioner a Espanya i dels primers a tot el món que posa en funcionament el sistema d’atenció a l’usuari sense papers i a distància.\nEl sistema e-salut a Son Llàtzer començarà a funcionar amb normalitat l’any que ve, el 2005\nMòbils. Les Operadores de mòbils alerten que aquest estiu es poden produir problemes a les zones turístiques massificades de caiguda de la xarxa. Les operadores diuen que falten antenes per donar cobertura a l’allau de turistes.\nEls telèfons mòbils van pel mateix camí de les apagades de llum per l’ús excessiu dels aires condicionats.\nFerien falta unes dues mil antenes més però aquesta necessitat xoca totalment amb la creença que les antenes provoquen malalties. Els Ajuntaments no volen donar permisos per instal·lar antenes perquè els veïns no les volen a prop.\nLa xarxa quedarà saturada en algunes zones massificades. La costa mediterrània espera rebre aquest estiu uns 45 milions de turistes.\nLes operadores enviaran furgonetes mòbils amb estacions i antenes per la costa per evitar les saturacions però és una manera molt precària d’arreglar les coses.\nConcert de BOB DYLAN. Les entrades estan exhaurides.\nEl cantautor actua al Poble Espanyol de Barcelona dins el Festival Internacional de les Arts, l'expressió artística del Fòrum 2004.\nInterpretarà una recopilació dels seus millors temes, que permetran al públic navegar pel seu univers personal i per la seva trajectòria a través del folk rock, del country rock i de la cançó protesta.\nEl concert de Barcelona marca l'inici de la gira que Dylan realitzarà per Espanya durant el mes de juliol. Després de la ciutat comtal, el cantautor visitarà Motril, Córdoba, Alcalá de Henares, Lleó i Santiago de Compostel·la\nL’astronauta està convenút que l’home podra viatjar a Mart d’aquí a quinzew anys sempre i quan els governs, diu, facin les inversions que permetin resoldre les limitacions físiques i tècniques.\nPedro Duque diu que les inversions sempre seran rentables a llarg termini. Al seu pas pel Museu de la Ciència de Valladolid, l’astronauta espanyol més famós diu que quan es tenen diners i il·lusió es pot aconseguir qualsevol cosa\nL’actriu ha esperat la mort de Marlon Brando per confessar que l’actor ha estat el gran amor de la seva vida i que van mantenir en secret una relació. Ho publica el diari Italià Il Corriere della Sera. Segons el diari, l’actriu grega va fer aquesta revelació quan se li va acostar un periodista preguntánt-li algun comentari sobre Brando. Irene Papas ha dit ara que havien mantingut la relació en secret perquè no la volien compartir amb ningú.\nEs van conèixer fa 50 anys a Roma quan ell tenia 30 i ella 24.\nUna fundació que es diu Joseph Rowntree dem la Gran Bretanya ha fet una investigació sobre qui i en quines zones es produeixen els avortaments.\nDe l’estudi en surten diverses conclusions;\n- La meitat de les joves britàniques d’entre 15 i 17 anys que queden amb estat escullen abortar.\n- Es dona el fet que les que decideixen abortar són les que tenen més poder adquisitiu i es troben en millor situació econòmica.\n- A les àrees de la Gran Bretanya més pobres només aborten el 18 % de les adolescents que es queden prenyades.\n- En canvi, al sud del país on hi ha les zones més riques aborten un 76 %\n- Les especialistes diuen que com més incert és el futur de la mare més disposada està a tenir el fill.\n- Les que tenen un futur basat en l’educació, el treball i una carrera professional són les que més aborten\n- En les zones pobres s’accepta més fàcilment un embaràs als 15 anys que a les zones riques.\nTot això és com una mena de contradicció perquè la llei de l’abortament del 1967 a la Gran Bretanya es va aprovar precisament per ajudar a les noies amb pocs recursos que no podien mantenir el fill a poder abortar.\nPrecisament avui es publiquen a Catalunya dades d'abortaments entre adolescents. Les illes balears és on se'n fan mes i a Catalunya el 60 % de les adolescents entre 15 i 19 anys que es queden amb estat sense desitjar-ho aborten.\nL'Avi Domingo truca a un anunci on un home-tunning es ven un aleró de cotxe per 100 euros.\n- Han trascenti els hàbits dels espectadors a l’Eurocopa de Porugal. Segons la informació de les audiències el partit de la final entre Portugal i Grècia va ser el programa més vist de tota la setmana a Espanya però en segona posició hi ha la sèrie Los Serrano amb una diferència de només 25.000 espectadors.\nL’eliminació d’Espanya de l’Eurocopa va fer que les mestresses de casa, diuen els especialistes, i els joves perdéssin interès per la competició. En canvi la majoria d’homes adults van continuar enganxats a l’Eurocopa i es van xupar la resta de partits.\nLa cadena de televisió canadenca CBC ha penjat a internet un gràfic amb la tecnologia FLASH per explicar gràficament com és un camp de refugiats. Al Tour a Virtual Refugee Camp, s’hi pot fer exactament això: passejar-se per un camp de refugiats iraquians virtual.\nEl camp que s’hi ensenya és un model que s’acosta a l’ideal proposat per les Nacions Unides però moltes vegades no arriba a ser tal i com desitjariem. Pots veure-ho aquesta adreça.\nUn sondeig que s’ha fet en tres clíniques de Washington, es conclou que unes tres quartes parts dels pares admeten que els seus fills veuen lluites, armes i altres classes de violència a la televisió almenys un cop per setmana tot i la insistència per evitar-ho.\nDiversos estudis de pediatres asseguren que com més escenes veu el nen d’aquest tipus més agressiu és. Un altre estudi fet a 2500 adolescents preguntant sobre els hàbits del tabac i les pel·lícules que veuen el cinema, s’ha pogut demostrar que hi ha una relacó total entre la pemisivitat dels pares en permetre que vegin films en què l’hàbit del fumar és normal i la tendència dels menors a probar-ho\nTV Catalunya estrenarà el setembre una sèrie d'animació que ensenya els més petits a conèixer les vitamines dels aliments. El Club Super3 estrenarà 'Vitamínix', que consta de 31 episodis de 2 minuts.\nPublicat per Mariola a 7.7.04


El Rei Joan Carles "ha evolucionat satisfactòriament durant les primeres hores del post-operatori" després de ser-los realitzats aquest dissabte tres bypass, segons el comunicat mèdic que ha emès aquest diumenge l'Hospital Universitari Quirónsalud a Pozuelo de Alarcón (Madrid).\nDesprés de l'èxit en l'operació dels tres by-passes al Rei emèrit, Felip VI i la Reina Sofia es van mostrar "molt contents" pel resultat de l'operació, afirmant que "tot va ser perfecte".\nA més, ha afegit que don Joan Carles s'ha aixecat i ha començat a ingerir aliments i que presenta "bon estat d'ànim".\nNo obstant això, romandrà en la Unitat de Vigilància intensiva (UCI) de l'hospital, on es troba des que va sortir de l'operació aquest dissabte, com "és habitual en aquest tipus de procediments", tal com van precisar ahir des de l'hospital.\nEls metges van implantar amb èxit tres bypass al Rei Joan Carles en una intervenció quirúrgica "sense incidències", segons l'informe mèdic emès per l'hospital.\nEn concret, al Rei Joan Carles se li van implantar 3 bypass aortocoronarios, durant una operació que va durar diverses hores i que va concloure poc abans de les 15.00 hores.\n"Com és habitual en aquest tipus de procediments el pacient ha passat a la Unitat de Control Intensiu per al seu seguiment postquirúrgic", va afirmar Lucía Alonso, directora gerent de l'hospital.\nLa intervenció va ser realitzada pel cap de servei de Cirurgia Cardíaca de l'hospital, Alberto Forteza, qui és alhora cap del servei de Cirurgia Cardiovascular de l'Hospital Porta de Ferro de Majadahonda, a Madrid.\nEl proper informe mèdic està previst per aquest diumenge, a les 12 del matí.


Granollers presenta el projecte per transformar Can Relats | Revista Digital del Vallès\nGranollers presenta el projecte per transformar Can Relats\nby valles | mayo 25, 2018 8:06 pm\nCan Relats a començament de maig del 2017 quan ja s’havia enderrocat el mur i la reixa que envoltava la finca. Josep Mas\nAquest dijous s’ha presentat als mitjans informatius, a la Sala de Plens de l’Ajuntament, el projecte del futur equipament de Can Relats al carrer del Bisbe Martí Grivé 47, al barri de Sant Miquel. A la presentació han assistit els tres arquitectes guanyadors entre els cinc equips tècnics que es van participar al concurs públic per l’obra, Maira González, Francesc Vargas i Ana Aguado i en representació del consistori, l’alcalde Josep Mayoral; el regidor d’ Obres i projectes, Albert Camps i les regidores Mònica Oliveras i Maria del Mar Sánchez, d’Urbanisme i habitatge i Serveis Socials, respectivament.\nEl concurs plantejava que la construcció havia de respondre a les necessitats d’un equipament social i que s’havia de tenir en compte la conservació de la façana principal de l’edifici original de Can Relats, ja que està catalogada com a patrimoni arquitectònic. Per complir amb aquesta exigència l’obra requereix la construcció d’un reforç estructural que actuarà també com a element d’unió, a la vegada que de separació, entre la nova edificació i la façana que ara queda en peu de l’antic edifici. També s’han conservat les dues magnòlies del jardí, entre la casa i el carrer.\nEs conserva la façana antiga, separada del nou edifici\nEl projecte preveu l’execució l’obra en dues fases, la primera que hauria d’adjudicar-se a finals d’estiu i estar acabada al mateix temps que els blocs d’habitatges que s’estan construint. En aquesta fase es reforçarà la façana vella i es construirà la planta baixa del nou edifici i els espais exteriors del jardí.\nDetall de la façana principal, amb la balconada i la font que ha desaparegut. Josep Mas\nSegons han explicat els arquitectes l’estructura de la nova edificació serà molt lleugera, amb murs de càrrega de fusta i unes façanes molt vegetals. La planta respectarà la topologia original i ocuparà el mateix espai que la casa on vivia la família Relats. La superfície construïda serà de 139,20 m², que ocuparan dues sales polivalents, separades per envans movibles que permetran convertir-les en una de sola, un despatx, lavabos i magatzem. El pressupost d’aquesta fase, que s’inclou en els pressupostos de l’any que ve, és de 350 mil Euros.\nLa segona fase per la qual no hi data predeterminada consistirà en la construcció de la primera planta que es destinarà zona d’atenció personalitzada, amb dues sales per entrevistes, una altra de seguiment, un despatx, serveis sanitaris i un magatzem\nEl disseny del nou edifici ha tingut en compte la sostenibilitat. Els arquitectes volen que sigui un edifici una mica emblema en el barri i es tindrà en compte l’estalvi energètic. L’estructura serà de fusta però amb un gruix aïllant considerable i una bona part es construirà en un taller extern per minimitzar les molèsties al barri i escurçar el temps de construcció. Totes les dependències tindran finestres a l’exterior per tenir llum natural i situades a banda i banda per facilitar el corrent d’aire i una millor ventilació. La il·luminació serà a base de llums leds o la climatització a l’hivern per aerotèrmia, un sistema d’energia renovable que aprofita l’energia de l’aire exterior per climatitzar el local.\nUn centre per a Serveis Socials\nFinalment quedava desvetllada una mica la incògnita que, especialment al barri on hi ha Can Relats es té sobre l’aprofitament del nou local municipal. S’havia dit en un començament, quan també es parlava que l’espai del pati seria molt més gran i els edificis d’habitatges molt més baixos, que a Can Relats s’hi ubicaria un centre per la gent gran i fins i tot que seria una ampliació de la fundació Antònia Roura però la crisi va fer desistir d’aquests projectes. Ara s’ha previst que s’hi ubicaran els serveis socials que actualment estan a l’antiga guarderia Cangur del carrer de Roger de Flor. Hi haurà l’Espai Familiar Petits i Grans per a nens de 0 a 4 anys i les seves famílies on podran fer activitats lúdiques i educatives i també el Centre Obert Sud, on es potencia l’adquisició d’aprenentatges bàsics i d’oci educatiu, d’hàbits i normativa social. Can Relats serà un dels cinc centres oberts de la ciutat.\nl’actual, projecte amb la façana separada. Ajuntament de Granollers\nPer tancar la presentació del nou Can Relats l’alcalde Josep Mayoral va recordar sobretot «per la majoria de representants dels mitjans informatius, per la seva joventut» i que no han viscut el començament del procés d’aquesta història. L’any 1983 l’Ajuntament va proposar catalogar Can Relats com a element del patrimoni arquitectònic però els propietaris van recórrer la catalogació i uns deu anys més tard l’afer va acabar amb una sentència judicial desfavorable a la catalogació. L’Ajuntament va insistir i entre 1996 i 1997 es va encarregar la revisió del catàleg, considerant que l’edifici era important per conservar-se i es va negociar am la propietat el sostre de l’edificació que s podria fer en el solar restant, tant en l’Avinguda de Sant Esteve com en el carrer de Sant Josep de Calassanç i l’edifici quedaria per la ciutat. Com ja s’ha explicat, allà pel 2007 es va pensar en un Centre de Dia. Més tard va començar la crisi, la Generalitat va suspendre d’alguns dels seus compromisos i la Fundació Antònia Roura no comptava amb la capacitat de fer-hi cap obra. L’edifici es va declarar en ruïna i es va protegir només la façana.\nCom va dir el regidor Albert Camps, pròximament s’explicarà el projecte aprovat al veïnat que a hores d’ara, la majoria no entén ni perquè s’ha conservat la façana, gastant un munt de diners, aparentment sense cap sentit artístic. Potser també costarà d’entendre el projecte que la deixa com aïllada del nou edifici. S’ha de veure el resultat final. D’aquí a quatre dies, unes tres setmanes, tampoc s’entendrà massa el fet que al mateix barri i a la mateixa illa de Can Relats es comenci a enderrocar l’església dels escolapis. Diuen que no té prou antiguitat, només prop de 80 anys. Sense comentaris. Ja en parlarem un altre dia.\nSource URL: https://revistadelvalles.es/2018/05/25/granollers-presenta-el-projecte-per-transformar-can-relats/


Poder, Professió i Arquitectura. Una crítica des del feminisme - AU Agenda\nJueves 26/4 de 2018 19.30\nSusana Torres, arquitecta argentino-nord-americana crítica i educadora, ofereix la conferencia ‘Poder, Professió i Arquitectura. Una crítica des del feminisme’, dijous 26 d’abril, a les 19.30 hores, a l’Aula Magna del Centre Cultural La Nau, amb entrada lliure fins completar l’aforament.\nA aquesta conferència, organitzada per l’Escola Europea de Pensament Lluís Vives i la Unitat d’Igualtat, es parlarà sobre la construcció de l’àmbit i les eines de poder que defineixen l’entorn professional de qualsevol activitat i, en particular, de l’arquitectura, analitzat des d’una posició feminista.\nSusana Torres es dedica a la docència, l’escriptura i el disseny enfocat a la forma en què el públic ocupa els espais, i com aquest reprodueix els rols definits per gènere, ètnia o edat. En aquesta línia, Torre revoluciona l’arquitectura i trenca els estereotips creats entorn al gènere femení, concebent projectes interpretats des de les particulars necessitats i comportaments de la dona i relegant tipologies preconcebudes en la història, permetent així viure els espais, tant a homes, dones, xiquets, joves o ancians, com a agents socials capaços de generar diverses aportacions culturals a la societat.


A qui ens dirigim - ESADE Executive Education\nEmpreses nacionals i internacionals. Tant si són petites empreses nacionals com grans empreses internacionals, podem dissenyar programes a mida de cada necessitat. A més, la nostra plataforma de programes híbrids permet que el programa dissenyat a mida per a l’empresa es pugui seguir des de diferents llocs del món. El nostre professorat pot desplaçar-se fins a on l’empresa vulgui fer la formació presencial.\nProgrames per a diferents nivells de seniority\nPersonalised TOP Executive Learning Experiencies. Als líders sènior que no tenen temps de seguir les classes convencionals, els oferim:\nAnàlisi de les noves tendències globals. Lideratge VUCA (en entorns volàtils, incerts, complexos i ambigus). Avaluació dels contextos geopolítics. Pensament no lineal i innovació disruptiva\nLearning academy, sessions de discussió amb altres experts.\nExperiències en altres contextos diferents del propi\nAls directius o líders que necessiten formació per avançar cap a posicions de més responsabilitat dins de les seves empreses o organitzacions, els oferim programes de consolidació i excel·lència en àrees fonamentals de management.\nEmerging Leaders Programmes. Adreçats a persones amb potencial per assumir posicions directives dins l’empresa. Els oferim els marcs teòrics, les experiències pràctiques i els casos d’èxit necessaris per abordar projectes de creixement professional i personal.


Quan la vela és llatina | JOSEP BOFILL BLANC | El Punt Avui\nQuan la vela és llatina Quan la vela és llatina Quan la vela és llatina Quan la vela és llatina + Quan la vela és llatina E-mail\n7 agost 2009 2.00 h\nQuan la vela és llatina\nLes trobades de vela llatina són el resultat acurat d'associacions d'arreu del país dedicades a la preservació del patrimoni marítim\nPujant l'embarcació de vela llatina Santa Espina. Des del 1983, cada any, la platja del Port Bo de Calella de Palafrugell acull la trobada de barques de vela llatina. P. DE P MANEL LLADÓ.\nQuan la vela és llatina Quan la vela és llatina Quan la vela és llatina Quan la vela és llatina Quan la vela és llatina E-mail\nLa recuperació de patrimoni marítim és dinàmica i no es limita a portar peces als museus, sinó que, a més de recuperar-les, diferents associacions les fan navegar a través de trobades. Fins i tot fent travessies arriscades, com ho va ser, ara no fa gaire, la que van portar a terme membres de l'Associació dels Amics de la Vela Llatina de Calella de Palafrugell. «Vam fer 120 milles navegant a vela, per arribar a Menorca», recorda ben orgullós i satisfet el president de l'associació calellenca, Pere de Prada.\nOrígens de la vela llatina\nI és que la vela llatina és una eina de navegar «que vam utilitzar en una de les èpoques més glorioses i pròsperes de la nostra història, quan Catalunya va arribar fins a Grècia competint en el comerç amb potències econòmiques i comercials molt importants, com eren Venècia o Gènova. Va ser una comunicació amb els ports de la Mediterrània. Després va venir la Renaixença i els viatges a Cuba. Però això ja és una altra història», explica Pere de Prada.\nJa des de molt abans del canvi d'era, la Mediterrània ha estat un nexe d'unió entre diverses civilitzacions que s'han enriquit d'aquesta relació. Una relació en què la utilització de la vela llatina és un exemple com a mitjà de propulsió de les embarcacions marítimes. La representació més antiga coneguda d'una vela llatina és en una làpida funerària que actualment és al Museu d'Atenes, datada aproximadament l'any 150 aC.\nTrobades i associacions\nA Catalunya, una de les trobades més antigues de vela llatina és la de Sant Feliu de Guíxols, la primera i única edició de la qual es va celebrar l'any 1989. I és en aquesta Costa Brava centenària on hi ha la flota més important d'aquest tipus d'embarcacions.\nLes trobades que tenen lloc a diferents localitats costaneres han estat peça clau per a la recuperació de la vela llatina. Ara fa tot just un mes, a Calella de Palafrugell (Baix Empordà) han celebrat la dissetena edició de la seva trobada. Així mateix, la Festa de la Sal de l'Escala (Alt Empordà) ha esdevingut una cita per als seguidors d'aquesta modalitat. També fan trobades importants a Cadaqués (que va instituir-se com a punt de trobada dels amants de la vela llatina i ja ha arribat a la 22a edició), Llançà i el Port de la Selva (Alt Empordà), Palamós (Baix Empordà), Vilassar de Mar (Maresme), Badalona i Barcelona (Barcelonès), Cambrils (Baix Camp) o Catarroja (Horta). Així mateix, les Balears són un altre centre important de recuperació de la vela llatina, amb trobades a Mallorca i Menorca, que estan impulsades per entitats reconegudes com són els Amics de la Mar, de Menorca, i el Club Nàutic Cala Gamba, de Mallorca. Les trobades són el resultat d'un acurat treball portat a terme per les associacions d'arreu del país dedicades a la preservació del patrimoni marítim. Són unes associacions que estan lluitant per mantenir viu no només el record, sinó també el present de la vela llatina, que durant molt de temps, tal com quedava palès a les primeres ratlles, va ser mestressa d'una Mediterrània cobejada per moltes nacions. Unes associacions que han crescut i han augmentat la seva activitat basada en la divulgació d'aquest patrimoni, ja que des de finals de 1980 vetllen per la recuperació de la vela llatina.\nLa recuperació de vaixells\nEn tot plegat, cal no oblidar la gran importància dels vaixells recuperats, que, tal com indicàvem en començar, no queden com a peces de museu, sinó que, pel fet de navegar, són embarcacions didàctiques que serveixen per educar petits i grans sobre la història de la navegació o recuperant la navegació tradicional, o promovent la vela llatina com a pràctica esportiva. Perquè, deixant de banda el vessant cultural, la recuperació de la vela llatina ha fet que fos reconeguda com a classe per les federacions de vela i que sorgissin competicions arreu.\nEl «Santa Espina», llaüt emblemàtic\nFa 81 anys que el mestre d'aixa Bonaventure Colomines va construir a Banyuls de la Marenda (Rosselló) el Santa Espina (llavors amb el nom de Francis), un llaüt de sardinal de 10 metres d'eslora. Des que va ser restaurat l'any 1975, i ja com a Santa Espina, ha esdevingut una embarcació emblemàtica en el camp de l'art de navegar amb vela llatina.\nEl «Rafael», una barca de mitjana\nConstruïda l'any 1915 a Palma (Mallorca Occidental) per pescar amb vela, el 1925 s'hi va instal·lar un motor. En l'actualitat forma part de la pedagogia pràctica del Museu de la Pesca de Palamós per poder viure el món de la navegació tradicional d'una manera directa i activa.\nEl «Sant Ramon», dels més antics\nFet amb fusta, seguint el sistema tradicional de construcció en enramada, el Sant Ramon és un llaüt quillat construït l'any 1904. La seva quilla és feta en dues peces de roure. És un dels vaixells de vela llatina més antics i més grans dels que naveguen pel Mediterrani. Pertany a l'Ajuntament de Vilassar de Mar i ofereix activitats didàctiques i navegació.\nEl motor del llaüt «Sant Isidre»\nFa 14,60 metres d'eslora i es va construir a Portocolom (Mallorca Oriental) l'any 1925 per a la pesca de bou en parella. El Sant Isidre va néixer amb un motor d'escassa potència, per entrar i sortir del port en substitució de les veles. Des del 1995 és un vaixell fortament vinculat a la badia de Roses, on té la base habitual.\nPunt de Festa 07-08-2009, Pàgina 4


La densitat de parell, la varietat de productes, ampli rang de velocitats, gran compacitat i l'efectivitat de preu fan de la sèrie C, un reductor sense precedents en el món dels motorreductors i els reductors de velocitat.\nJoc angular reduït, funcionament silenciós i un fàcil muntatge del motor per part del client, són els factors claus dels reductors de la sèrie LC.d.\nEls reductors sense fi de corona són fites per a la indústria de tot el món .tenen èxit en la combinació d'una qualitat sense compromisos, amb tecnologia d'última generació i un preu competitiu.\nLa seva flexibilitat ve donada per l'àmplia selecció de diverses opcions de muntatge, les configuracions d'eixos i la unió de motor, totes elles estàndard. El cargol sens fi i la versió de doble cargol sense fi, amb o sense el limitador de parell, també sumen per obtenir un ampli ventall de possibilitats.\nEl reductor ortogonal (també anomenat reductor d'engranatges cònics) és modular, està format per kit compactes: set d'entrada, set de reducció i set de sortida, això permet que es puguin muntar i desmuntar fàcilment\nEl reenviament de la sèrie RAN està dissenyat per a transmissions en què cal unir dos eixos ortogonals. Fàcils d'instal·lar i gairebé sense manteniment, els reenviaments de la sèrie RAN ofereixen moltes disposicions d'eixos i amb relacions exacatas a partir d'1: 1, que són molt útils quan es tracta de sincronitzar un accionament. També disponible en la versió per a ser utilitzat com gat mecànic.\nLa sèrie C és un reductor en disposició coaxial d'engranatges helicoïdals. La seva característica principal és la seva construcció modular que li permet la intercanviabilitat de l'entrada i primer tren amb les sèries A (reductor ortogonal) i la F (reductor eixos paral·lels pendular).


Nestlé i l'oli de palma | Nestlé\nNestlé i l’oli de palma\nEls productes de Nestlé que contenen oli de palma són segurs per a la salut?\nNestlé garanteix que aquests i tots els seus productes són totalment segurs per a la salut.\nEls potencials riscos a què es refereix un informe de l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària (EFSA) i que han estat difosos per alguns mitjans guarden relació amb el tractament a què se sotmet la matèria primera després de la seva recol·lecció perquè sigui apta per a consum i durant el procés de fabricació dels productes als quals s'incorpora.\nEn el nostre cas, vam seleccionar els nostres proveïdors i monitoritzem contínuament els nostres processos per assegurar-nos que tots els nostres ingredients se sotmeten a rigorosos controls de seguretat i compleixen amb tots els requisits legals, així com amb les recomanacions en matèria de seguretat d'experts de la FAO / OMS, entre altres institucions.\nÉs important destacar que en el procés d'elaboració dels nostres productes no es generen greixos trans, ja que no utilitzem cap greix ni oli hidrogenat (greixos trans es relacionen amb un major risc de malalties cardiovasculars).\nLa utilització de l'oli de palma es realitza per motius sensorials com la textura. En comparació amb els olis convencionals (oliva, gira-sol), és més resistent i manté molt millor la conservació del producte.\nContràriament al que es creu, l'oli de palma és el greix sòlida amb el menor percentatge de greixos saturats. Conté un 52% de greixos saturats, quantitat inferior a la d'altres greixos d'aplicació similar, com l'oli de coco (92%), la mantega (66%) i el sèu (54%) i, a més, conté un 38% de greixos monoinsaturats i un 10% de poliinsaturats.\nUn dels nostres compromisos nutricionals és la millora contínua en la quantitat i qualitat de greixos dels nostres productes. D'acord amb aquest compromís, estem alineats amb les recomanacions de l'OMS en relació a greixos saturats (com l'oli de palma) i greixos trans i estem reduint els nivells de greixos saturats dels nostres productes.\nObjectiu per al 2020: obtenir un oli de palma d'origen 100% responsable\nNestlé està treballant per augmentar la quantitat d'oli de palma d'origen responsable en la seva cadena de subministrament. També ho estem fent per garantir que els nostres proveïdors compleixen amb les nostres Directrius d'abastament responsable (PDF, 1 MB).\nAquestes directrius segueixen els criteris de la Taula Rodona sobre l'Oli de Palma Sostenible (RSPO, per les sigles en anglès) sobre el desenvolupament i ús d'aquest ingredient i van més enllà, ja que inclouen mesures concretes per protegir les molleres i les terres amb grans reserves de carboni. Això últim és fonamental per fer front a la desforestació i prevenir els conflictes socials per les disputes per drets territorials.\nTots els nostres proveïdors han de complir les lleis i regulacions locals sota les nostres directrius. Per això, des de novembre de 2005 el cultiu i extracció de l'oli de palma en zones desforestades no està permès. Així mateix, han de respectar el consentiment lliure, previ i informat de les comunitats indígenes i locals i protegir les molleres i els boscos amb grans reserves de carboni.\nActualment, estem desenvolupant la nostra cadena de subministrament d'oli de palma amb el nostre col·laborador The Forest Trust (TFT, per les sigles en anglès). Ara podem rastrejar més de el 90% d'aquest ingredient. El nostre objectiu és obtenir un oli de palma d'origen 100% responsable en 2020.\nNestlé també se centra en programes d'assistència tècnica per als petits agricultors, com Rurality, la iniciativa de The Forest Trust. Al centrar-nos en aquest col·lectiu, millorem de manera directa el nostre proveïment d'oli de palma responsable, la qual cosa suposa una gran diferència per al manteniment dels agricultors que ens proveeixen.\nQuina és la posició de Nestlé davant l'informe de Greenpeace sobre la desforestació a Indonèsia?\nHem detectat alguns problemes amb un dels nostres proveïdors d'oli de palma a Papua, Indonèsia, i estem treballant estretament amb The Forest Trust per tractar-los. Si detectem deficiències en el compliment dels nostres estàndards per part del proveïdor, prendrem mesures, incloent la possible suspensió del contracte.\nNestlé està compromesa amb la "desforestació zero" a tot el món per al 2020. Això vol dir que cap dels nostres productes s'associarà a ella. Ens oposem fermament a la desforestació i l'estem abordant proactivament a través del nostre programa d'abastament responsable.\nA Nestlé treballem per aconseguir l'objectiu d'utilitzar només oli de palma procedent d'origen 100% responsable a la fi de 2020 (pdf, 90 Kb).\nQuè fa Nestlé per fer front als abusos laborals i dels drets humans?\nEls abusos contra els drets humans no tenen cabuda en la nostra cadena de subministrament d'oli de palma, però estan presents en el sector. Per abordar-los sistemàticament, es necessita una acció enèrgica i col·lectiva que transformi la indústria i endureixi les normes. Ens comprometem a afrontar qualsevol cas d'abús que es produeixi, treballant estretament amb altres organismes.\nA l'abril de 2018 vam llançar el nostre Pla d'Acció global per abordar els temes relacionats amb els drets laborals en la nostra cadena de subministrament d'oli de palma. En ell s'estableixen els objectius, les activitats i les intervencions de les que parlarem amb els nostres socis i altres actors de la indústria per afrontar les qüestions laborals. Així mateix, oferirem actualitzacions públiques i periòdiques del nostre progrés.\nEl 2017 vam publicar el nostre Pla d'Acció juntament amb una Avaluació de drets laborals de la nostra cadena de subministrament d'oli de palma a Indonèsia, que encarreguem a l'Institut Danès de Drets Humans (DIHR, per les sigles en anglès) i a l'TFT. El pla es va centrar específicament en els drets laborals dels treballadors. Els equips de l'DIHR i de l'TFT van entrevistar a més de 200 persones, inclosos els treballadors de plantacions i fàbriques, petits agricultors i membres de la comunitat local.\nAmb aquesta avaluació, Nestlé pretenia comprendre més al detall l'impacte real i potencial sobre el treball en la nostra cadena de subministrament d'oli de palma d'Indonèsia. També vam voler elaborar recomanacions sobre el paper que tant nosaltres com altres agents de la indústria hauríem exercir per abordar-los.\nAmb agents ens referim a el govern, la societat civil, organismes nacionals i internacionals de certificació de sostenibilitat, com Oli de Palma Sostenible d'Indonèsia (ISPO, per les sigles en anglès) i la Taula Rodona sobre l'Oli de Palma Sostenible (RSPO, per seves sigles en anglès), organitzacions internacionals i compradors d'oli de palma.\nEl Pla d'Acció és el següent pas en el nostre treball per aconseguir una cadena de subministrament sostenible, que es basi en el nostre programa d'abastament responsable existent. El camí per assolir la transformació en tot el sector de l'oli de palma és llarg i encara queda molt per fer.\nQuina és la posició de Nestlé davant l'informe d'Amnistia Internacional?\nEn l'informe d'Amnistia Internacional, "Indonèsia. El gran escàndol de l'oli de palma", s'assenyalen presumptes abusos contra els drets humans a Indonèsia i que no tenen cabuda en la nostra cadena de subministrament d'oli de palma. Aquests abusos estaven relacionats amb Wilmar, un dels nostres proveïdors. Estem treballant en estreta col·laboració amb ells per abordar aquest assumpte.\nNestlé va col·laborar activament amb Amnistia durant la redacció del seu informe i proporcionem informació detallada sobre la nostra relació amb Wilmar. Hem respost públicament a les quatre cartes que Amnistia ens ha enviat des d'octubre de 2016 i ens hem reunit amb ells per analitzar la situació i el progrés sobre el terreny.\nAlgunes de les qüestions que Amnistia assenyala són complexes. Per això, ni els remeis eficaços, ni la millora en les pràctiques de funcionament ni els canvis sistèmics en la indústria en última instància es donen de la nit al dia.\nPortem sis anys treballant amb socis, inclòs The Forest Trust (TFT), per millorar la transparència, la traçabilitat i les actuacions dels proveïdors en la indústria de l'oli de palma. El nostre Codi de Proveïdors inclou regles estrictes sobre els drets laborals. Per això, suspendrem a aquells que no compleixin aquests requisits.\nLlegiu la nostra resposta completa a l'informe d'Amnistia.\nQuines accions està duent a terme Nestlé per acabar amb la desforestació en la cadena de subministrament d'oli de palma?\nNestlé es compromet a garantir que no hi haurà desforestació a les zones de les que obtenim els nostres ingredients i materials d'embalatge en 2020. Assumim aquest compromís en 2010 i va ser el primer d'aquest tipus assumit per una empresa d'alimentació.\nEns hem compromès a posar fi a la desforestació en la nostra cadena de subministrament d'oli de palma; ens estem centrant en millorar la traçabilitat. A més, treballem amb els nostres proveïdors per saber exactament d'on prové el nostre oli de palma.\nAmb aquesta informació, no deixem d'augmentar la proporció d'oli de palma d'origen responsable. Aquest és l'oli de palma que obtenim de proveïdors que compleixen totalment amb les nostres Directrius d'abastament responsable i el nostre Codi de Proveïdors. Aquest document prohibeix explícitament la desforestació en la nostra cadena de subministrament.\nEn termes generals, Nestlé dona suport al compromís de la Consumer Goods Forum d'arribar al final de la desforestació neta per a l'any 2020. Hem signat la Declaració de Nova York sobre els Boscos (PDF, 1 MB), i som un membre actiu de la Aliança Públic Privada Zero desforestació 2020, una aliança dedicada a posar fi a la desforestació en l'oli de palma.\nQuè fa Nestlé per fer que el seu oli de palma deixi de ser d'empreses involucrades en la desforestació de la selva tropical a l'ecosistema de Leuser (Indonèsia)?\nEstem molt preocupats per les denúncies que relacionen a les empreses d'oli de palma amb la desforestació en l'ecosistema de Leuser (Indonèsia). PT. Agra Bumi Niaga, una de les assenyalades en les últimes campanyes relacionades amb aquest assumpte, va anar un subproveedor de Wilmar, que subministra oli de palma a Nestlé.\nWilmar va cessar el seu negoci amb aquesta empresa immediatament després de publicar aquestes acusacions. Nestlé està treballant estretament amb Wilmar per investigar les denúncies.\nWilmar s'ha posat en contacte amb tots els seus proveïdors que treballen en els 50 km de l'ecosistema de Leuser per reforçar la seva Política de no desforestació, no torba i no explotació (PDF, 1 MB). Aquest compromís posa de manifest el de Nestlé per acabar amb la desforestació en la nostra cadena de subministrament d'oli de palma.\nA més, Wilmar ha organitzat diversos tallers a la regió per conscienciar sobre la importància de l'ecosistema de Leuser i sobre el necessària que és una acció col·lectiva per protegir-lo.\nEstem treballant estretament amb Wilmar i la resta dels nostres proveïdors en iniciatives de sostenibilitat per abordar problemes com la desforestació al nord de Sumatra (Indonèsia), on està l'ecosistema de Leuser. Això ens ajudarà a identificar les zones en què la desforestació és un risc en la nostra cadena de subministrament per a prendre mesures contundents.\nNestlé obté oli de palma de REPSA a Guatemala?\nHem decidit suspendre la compra d'oli de palma a REPSA. Respectarem els nostres contractes vigents amb la companyia, però no els renovarem. Esperem acabar les relacions comercials com a molt tard al setembre de 2018.\nNestlé obté l'oli de palma de el Grup IOI?\nDesprés que al març de 2016 el grup IOI fos exclòs de la Taula Rodona sobre l'Oli de Palma Sostenible (RSPO, per les sigles en anglès) després de les denúncies d'abusos contra els drets humans i la desforestació, Nestlé va deixar de comprar oli d' palma immediatament en plantacions involucrades en aquest assumpte.\nVam poder fer-ho a causa dels forts sistemes de traçabilitat dels que disposem. A més, duem a terme una avaluació de el pla d'acció de IOI juntament amb el nostre soci TFT, en resposta als problemes plantejats. Vam decidir posar fi a aquest tema. Per això, Nestlé no s'adjudicarà cap negoci nou a IOI i els ha cancel·lat tots els contractes existents.\nQuè s'està fent Nestlé per donar resposta a les inquietuds sobre el proveïment d'oli de palma de Indofood?\nAl desembre de 2016, Nestlé i Indofood Group van acordar a Indonèsia fer-se càrrec de l'abastament d'oli de palma per als productes de Nestlé elaborats a la nostra empresa conjunta.\nAquest acord està relacionat amb el nostre objectiu que el 100% de l'oli de palma que comprem es pugui seguir fàcilment fins plantacions gestionades adequadament que compleixin amb les normatives dels Alts Valors de Conservació (AVC), de les Reserves Elevades de Carboni (HCS, per les sigles en anglès) i del Consentiment Lliure, Previ i Informat (CLPI).\nLa transició va començar al gener de 2017 i ja ha finalitzat. Pel que fa a l'oli de palma que Indofood compra per a ells, nosaltres seguim compartint pràctiques adequades amb la companyia, per contribuir a una transformació més àmplia de el sector.\nCHF 109.40 (-0.22%)


El nou Auditori Caló de s’Oli acull el primer Festival Badia de Portmany, amb concerts durant sis setmanes al juliol i agost - Salvem Sa Badia de Portmany\nBy Salvem sa Badia 22 juliol 2021 No Comments\nL’Ajuntament de Sant Josep de sa Talaia i la iniciativa Salvem Sa Badia de Portmany han organitzat el primer Festival Badia de Portmany, un ampli programa de concerts que se celebren en un escenari exterior del nou Auditori Caló de s’Oli, amb la mar com a teló de fons. Els recitals a l’aire lliure coincideixen amb l’exposició de fotografies de la primera edició del concurs d’imatges submarines MARE, que té lloc en el propi hall de l’auditori.\nAquesta col·laboració sorgeix després de la inauguració de la mostra fotogràfica, el passat cap de setmana, durant la qual es va oferir una actuació musical en el mateix escenari del festival, a càrrec del trio de jazz compost per l’organista català Víctor Gressely, el baixista nord-americà Dennis Herman i el saxofonista islandès Sigurdur Jonsson. A més, s’han programat altres vuit concerts, tots protagonitzats per bandes de l’illa, per al que queda de juliol i el mes d’agost, i que tindran lloc a partir de les 21 hores. Juntament amb les actuacions, està prevista la instal·lació d’algun ‘food truck’ on el públic pugui consumir menjars i begudes a l’aire lliure, al costat del recinte d’actuacions.\n· Diumenge 25 de juliol: LaCalle\n· Dissabte 31 de juliol: Sequoia Trio\n· Diumenge 1 d’agost: Pez Mago\n· Dissabte 7 d’agost: Bluesmafia\n· Diumenge 8 d’agost: Sonics\n· Dissabte 14 d’agost: Gianni Gagliardi\n· Diumenge 15 d’agost: Pasados de Vueltas\n· Diumenge 22 d’agost: Sol Post Jam Session.\nPresentació aquest diumenge de la iniciativa ‘Es Voluntaris de sa Badia’\nAquest diumenge, 25 de juliol, Salvem Sa Badia de Portmany presentarà també a l’Auditori Caló de s’Oli el nou servei ‘Es Voluntaris de sa Badia’, un equip de joves preocupats pel medi ambient que aquest estiu treballaran per a conscienciar sobre el valor de la Posidònia, evitar fondejos sobre la praderia i en altres qüestions ambientals. L’acte de presentació tindrà lloc entre les 21.30 i les 22 hores, en el descans del concert d’aquest diumenge que protagonitza el grup LaCalle.\nL’exposició MARE està composta per unes 40 imatges de múltiples professionals i aficionats, les millors que es van presentar l’any passat al Certamen Audiovisual per la Conservació de la Mar Balear. Romandrà exposada fins al 29 d’agost i podrà visitar-se tots els dies excepte els divendres, de 10 a 13.30 hores, però també durant els concerts. Les imatges, a més, han estat disposades al costat de les vidrieres, de tal forma que poden contemplar-se des de l’exterior a qualsevol hora.\nLa mostra l’han organitzat l’Ajuntament de Sant Josep de sa Talaia i MARE, certamen promogut per la Fundació Marilles, amb la col·laboració del Fòrum Marí i Salvem Sa Badia de Portmany. Aquesta última entitat és l’encarregada de dinamitzar l’exposició i exposar aquest espai a la ciutadania. De dilluns a dijous, una oceanògrafa de Salvem Sa Badia explicarà l’exposició als alumnes de les escoles d’estiu del municipi i organitzarà tallers sobre biodiversitat, relacionats amb el medi marí.


Biblioteca del CEFIRE de València: Els fils d'infantil : innovArte Educación Infantil\nEls fils d'infantil : innovArte Educación Infantil\nAutor: Ángeles Abelleira Bardanca, Isabel Abelleira Bardanca\nTítulo: Els fils d'infantil : innovArte Educación Infantil\nEditor: Editorial Rosa sensat\nEls fils d'infantil. InnovArte Educació Infantil, el treball guanyador del XXXVI Premi Marta Mata de Pedagogia, és un petit tresor. Un llibre que emociona i sedueix, ple de coneixement i d'experiència, d'idees brillants, d'imatges precioses, de reflexions plenes de seny, de crítiques consistents. Un pou de recursos que milloren les competències professionals dels mestres i els coneixements dels infants, lluny de modes passatgeres i d'urgències burocràtiques. Una reflexió i uns recursos fruit d'una pràctica quotidiana continuada, amb una base científica i tècnica solvent i actual.\nLes autores són mestres d'infantil amb més de 20 anys de servei en escoles públiques de Galícia. El títol del llibre fa referència a la seua trajectòria docent i és una mostra de 70 experiències realitzades al llarg dels últims set anys amb xiquets i xiquetes de segon cicle d'educació infantil, i recollits en 20 fils o capítols.\nMaría de los Ángeles (Ames, 1966) y María Isabel (Ames, 1970) són mestres d'educació infantil en el municipi d'Ames (la Corunya), un poble situat al costat de Santiago de Compostel·la. Ángeles treballa en l'EEI Milladoiro i M. Isabel en el CEIP A Maía.\nL'any 2010 van obrir el blog InnovArte Educación Infantil que actualment ja compta amb més de mil entrades , amb experiències, reflexions educatives i altres informacions i comentaris\nLes germanes Abelleira són un referent educatiu a Galícia, on han obtingut diversos premis, col·laboren habitualment en la formació permanent del professorat i assessoren projectes innovadors i publicacions especialitzades.\nEn la Biblioteca del CEFIRE de València pots trobar aquest llibre i molts més.\nPublicado por Biblioteca del CEFIRE de Valencia en 4:41


(S'ha redirigit des de: Naftalina)\ncompost químic, sòlid inflamable, hidrocarbur aromàtic policíclic, naphthalene (en) i carcinògen\nNaftalè, també conegut com a naftalina, biciclo[4.4.0]deca-1,3,5,7,9-pentè és un hidrocarbur sòlid de color blanc cristal·lí amb la fórmula C10H8 i l'estructura de dos anells de benzens fusionats. La seva funció més coneguda és com a ingredient principal de les boles de naftalina contra les arnes de la roba. És volàtil i forma un vapor inflamable que ràpidament es sublima a temperatura ambient fent una olor característica que es detecta a tan baixa concentració com és 0.08 ppm per massa.\nEntre 1819–1820, dos químics va informar d'haver obtingut un sòlid olorós derivat de la destil·lació del quitrà del carbó El 1821 John Kidd va descriure moltes de les propietats d'aquesta substància i proposà dir-li naftalina per haver-se obtingut de la nafta un terme ampli per productes del carbó volàtils. La fórmula química de la naftalina va ser determinada per Michael Faraday el 1826. L'estructura de dos anells de benzè fusionats va ser proposada per Emil Erlenmeyer el 1866, i confirmada per Carl Gräbe tres anys després.\nCAS · InChIKey · PubChem · RTECS: QJ0525000 · AEPQ · ChEBI · KEGG · ChemSpider · ChEMBL · UNII · ZVG · Infocard ECHA · HMDB · DSSTOX · RxNorm CUI · Beilstein: 1421310 · Gmelin: 3347 ·\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Naftalè&oldid=23785372»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 juny 2020 a les 22:56.


Biblioteca INS Menéndez y Pelayo: Donació Blanquerna\nEntre les moltes feines que fem a la biblioteca de l'Institut, s'inclou la de "caçar" llibres gratuïts que puguin complementar el fons de la biblioteca.\nDe les últimes donacions que hem caçat, avui volem compartir la que ens va fer fa unes setmana la Biblioteca de la Facultat de Psicologia, Ciències de l'Educació i de l'Esport de la Universitat Blanquerna.\nNaturalment no tot el que ens donen acaba incorporat al catàleg. De vegades cal fer una tria, perquè com podeu veure en aquest cas hi havien llibres que ja teniem repetits, massa vells o massa infantils. Però d'aquesta donació ens vam quedar 3 novetats, un parell de clàssics i dos llibre jocs.\nEls altres llibres ens seran molt útils per formar part de la panera de Nadal o per donar a la campanya "Per Sant Jordi, cap nen sense llibre”, a la que participem cada any.\nAquestes novetats les podeu consultar a l'últim butlletí electrònic de novetats publicat per la biblioteca.\nTags: Adquisicions , Donacions


El bitllet senzill del bus urbà de Manresa costarà 1 euro durant tot l'estiu - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl bitllet senzill del bus urbà de Manresa costarà 1 euro durant tot l'estiu\nLa mesura es començarà a aplicar el dilluns 6 de juliol per promoure l'ús del transport públic\nredacció | manresa 03.07.2020 | 17:27\nEl bitllet senzill del urbà costarà la meitat del que és habitual. Passa de 2 a 1 euro durant l'estiu ARXIU/MIREIA ARSO\nEl bitllet senzill del urbà costarà la meitat del que és habitual. Passa de 2 a 1 euro durant l'estiu\nEl preu del bitllet senzill de bus urbà de Manresa costarà 1 euro, la meitat del que val ara, durant tot l'estiu. La mesura s'aplicarà a partir de dilluns vinent amb l'objectiu de recuperar la confiança dels usuaris de l'autobús urbà i també de promocionar l'ús del transport públic de la ciutat, segons ha explicat l'Ajuntament de Manresa.\nEl servei ja funciona al 100 % des del passat 21 de juny. És el servei no lectiu, el que s'implanta tots els estius quan acaba el curs escolar. Segons l'Ajuntament, es vol convidar a tothom qui ho vulgui a fer servir el bus urbà per als seus desplaçaments habituals per la ciutat.\nAmb les mesures que s'han posat en marxa aquestes darreres setmanes com com l'increment del servei respecte el període de la covid, accions de neteja i higiene, i campanyes de promoció, els usuaris estan recuperant la confiança en el servei, assegura l'Ajuntament.\nS'ha observat un increment sostingut en el seu ús per moure's per la ciutat. La mesura del bitllet senzill a 1 euro s'inscriu en el conjunt de mesures que promou l'Ajuntament de Manresa en el marc del Pla de Recuperació Social i Econòmica engegat amb motiu de la pandèmia de la covid-19.\nPer tal de fer promoció de la campanya del bus a 1 euro, es posaran vinils a les principals marquesines de la ciutat i als busos, també se'n farà difusió als panells electrònics que indiquen el temps de pas de cada bus, a la web de manresabus, app i a les xarxes socials. Tot amb l'objectiu d'incrementar l'ús del transport públic de la ciutat, tant pels usuaris habituals, com per a persones que en vulguin provar la seva eficàcia i comoditat, sobretot en aquests mesos d'estiu.\nLa campanya posa èmfasi en la seguretat, la frescor i la sostenibilitat de l'ús del transport públic i segueix informant del preu de les targetes multiviatge com la T-10 (a 0,91 € el viatge) i la T-mes (que per un euro al dia permet viatges il·limitats).\nLa mesura ja s'ha posat en pràctica en altres ocasions com per exemple durant la Setmana de Mobilitat. Ja llavors la venda de bitllets senzills va augmentar un 50 % en algunes jornades.


Doodle • conesa\nPetites il·lustracions per a àlbums\nT’agrada quan veus àlbums de viatge, journals o planners… però no saps ni per on començar? no saps dibuixar cap decoració? o les composicions et queden malament? Doncs aquest taller està pensat per a tu!\nComençarem creant petites il.lustracions o doodles com avions, tasses, llàpis, tiquets… les dibuixarem i donarem color. Són il.lustracions que et serviran per a decorar qualsevol projecte com àlbums o planners i també projectes de scrap. Parlarem de diferents composicions i de com usar-les per als diferents tipus de pàgina. Els esquemes són el recurs perfecte per a quan tenim la pàgina en blanc davant i no sabem com començar.\nTot això ens servirà per a crear un àlbum. Un àlbum que ja tindrem preparat per a documentar les pròximes vacances, qualsevol event, la pròxima setmana… és un projecte que cadascú pot adaptar al que vulgui: viatges, planners, journals…\nUs esperem amb el llàpis entre mans!!!\nPublicada el 10/07/2019 Por .


Els cossos dels set veïns identificats en la Fossa 112 ja descansen en el cementeri de Tavernes - Diari Serpis\n– Després d’anys de lluita, per fi, les famílies poden descansar, tancar les ferides i soterrar dignament els éssers estimats en el seu poble\n– També s‘ha posat un socarrat a l’entrada del cementeri que rendeix homenatge a les víctimes\nLes restes dels set veïns de Tavernes de la Valldigna identificats en la Fossa 112 descansen en pau en el cementeri municipal, prop dels seus familiars. Després d’anys de lluita, per fi, les famílies poden descansar, tancar les ferides i soterrar dignament els éssers estimats en el seu poble.\nL’alcalde de Tavernes, Sergi González, ha sigut l’encarregat d’obrir l’acte d’homenatge i recepció de les despulles dels set veïns represaliats durant el franquisme: Vicente Gómez Marí, Vicente Carbó Torres, Juan Bautista Solanes González, Eduardo Sancho Sifres, Felipe Sala Escrihuela, José Peiró Calabuig i José Duato Ferrer .\nL’acte ha comptat amb la presència dels familiars de les víctimes, la consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, Rosa Pérez Garijo, el director general de Qualitat Democràtica, Iñaki Pérez Rico, el diputat de Memòria Històrica, Ramiro Rivera, i membres de la corporació municipal.\nLa presidenta de l’Associació de Familiars de Víctimes del Franquisme Fossa 112, Carmen Gómez, ha dit unes emotives paraules en record dels vallers represaliats pel franquisme, entre ells, el seu avi, l’alcalde republicà de Tavernes, Vicente Gómez Marí. Un altre dels familiars, Felipe Sala, ha recitat un emotiu poema que va aprendre des de ben menut per a honrar la memòria de les víctimes afusellades.\nPer últim, s‘ha descobert un socarrat en l’entrada del cementeri que rendeix homenatge a les víctimes i guardat un respectuós minut de silenci.\nL’alcalde, Sergi González, ha destacat que “és un dia que no oblidarem mai per totes les emocions que hem viscut en aquest acte necessari de reparació i justícia democràtica, el qual permet a les famílies mitigar el sofriment durant aquests anys”. La regidora de Memòria Històrica, Noèlia Alberola, ha recordat que “després de més de tres anys de lluita conjunta i un llarg procés, hui és un dia molt important i emotiu perquè les famílies han pogut donar una sepultura digna als seus éssers estimats”.\nDurant el dia de hui, les restes dels cossos dels set veïns seran soterrades junt amb els seus éssers estimats en el cementeri de Tavernes, on descansaran dignament per a sempre.\nArticle anteriorEl Llar Juvenil de Bellreguard realitza activitats alternatives durant la Pasqua\nArticle següentSatisfacció en el si del PP de la Safor


El Maresme és una de cinc comarques més pobres de Catalunya\nVista del polígon del Pla d'en Boet, centre d'activitat econòmica de la capital del Maresme\n4 de gener de 2022 (10:55 CET)\nEl Maresme és una de cinc comarques més pobres de Catalunya segons el PIB per càpita\nEs tracta de la cinquena comarca amb un PIB per càpita més baix, 10.000 euros per sota de la mitjana catalana\nEl Maresme és una de les comarques més pobres de Catalunya, malgrat ser la cinquena que aporta més PIB al seu conjunt. Així ho mostra l'estudi del Consell Comarcal del Maresme, amb dades de 2019, abans dels efectes de la Covid.\nSegons aquest estudi, el Maresme es troba molt per sota de la mitjana catalana pel que fa al PIB per càpita. Es tracta de la cinquena amb xifres més baixes de Catalunya en aquest àmbit, només per sobre del Priorat, Montsià, Baix Penedès, Garraf i Pallars Jussà. Aquest fet contrasta amb que el Maresme aporta el 4,06% del Producte Interior Brut (PIB) català, darrere del Barcelonès, el Vallès Occidental, el Baix Llobregat i el Vallès Oriental.\nLaper mitjana catalana és de 32.600 euros de PIB per càpita, mentre que al Maresme se situa tan sols en 22.500 euros. La majoria de municipis de la comarca van augmentar el PIBa excepció d'Arenys de Mar i Cabrils, que van mantenir les mateixes xifres que l'any anterior (2018) i Dosrius, Malgrat de Mar, El Masnou, Sant Andreu de Llavaneres, Sant Pol de Mar i Tordera que van registrar un descens.\nUna altra característica general és que el sector que més riquesa genera és el dels serveis amb l’excepció de Palafolls on la indústria, amb una contribució del 48,8%, supera als serveis (45,4%). El pes del sector serveis a nivell local oscil·la entre el 51,3% d’Argentona i el 89,8% de Calella. Alella (88,2%), Cabrils (86,4%), Tiana (86,3%) i Sant Vicenç de Montalt (86,1%) són també els municipis amb més impacte de les aportacions del sector serveis.\nA banda de Palafolls, Argentona (40,1%), Arenys de Munt (32,5%) i Dosrius (32,6%) són els altres tres municipis amb més pes industrial. D’altra banda, Vilassar de Mar és el municipi en què el sector primari fa una major aportació al PIB (7,1%) seguit per Arenys de Mar (3,4%) i Vilassar de Dalt (3,2%).\nLa riquesa generada en el sector de la construcció té un pes sobre el PIB municipal del 12,7% a Premià de Mar, del 10,9% a Canet de Mar i del 10,7% a Sant Andreu de\nDavidML Fa 18 dies\nEl PIB és el valor del que es produeix i la població és la gent que hi resideix. El titular no és gens encertat, el que vol d’or és que el Maresme té una funció mès residencial que productiva. Això no vol dir que les persones que resideixen a la comarca siguin més pobres que la resta, ja que igual obtenen les seves rendes d’empreses situades a comarques Veïnes com el Barcelonès i el Vallès Oriental.\nMiro Fa 15 dies\nDoncs això diu molt de la ineficiència i ineptitut dels polítics de la comarca en especial de Mataró que no atrauen empreses ni feina com si el Barcelonès o els 2 Vallès.\nEstà mal calculat Fa 19 dies\nEls càlculs no son correctes. Aquesta comarca és molt més pobra del que es diu perquè hi ha molts immigrants que no estan censats i no compten. Si comptessin aquests, encara el PIB per càpita resultaria més baix.\nEntre l'atur i els nouvinguts que en lloc d'aportar la majoria venen a viure del cuento com voleu que estigui la ciutat?\nRespon 26 5 Denuncia\nCaldrien altres variables amics del Consell Fa 21 dies\nL'efecte dels barris pobres sobre la comarca aquí tenen el seu efecte. També la població migrant i vulnerable. Hi ha municipis com Tiana dels més rics del país o Sant Vicenç\nPer això mateix tenint dels municipis petits més rics del país com deixa aquesta notícia de malament a Mataró i a la comarca en general . Es lo que té tenir uns pessims i lamentables dirigents a la comarca més preocupats pel llacet i omplir-se les butxaques amb els menes que mirar pels maresmencs. Una auténtica vergonya


Lluís Montfort, quart amb el seu equip en l’Open Storm International 4 Team de Bowling - Seleccions.cat\nLes instal·lacions de Cristal Bowling de Wittelsheim (França) van acollir la quarta edició de l’Open Storm International 4 Team, que va tornar a tenir presència catalana després de la participació, ara fa dos anys, de les seleccions masculina i femenina de Bowling de Catalunya. Lluís Montfort va prendre part en la competició com a component del Storm France, mentre que Artur Colomer i Andrés Sanz van formar part del quartet del Sweetrade Europe. El primer va tancar la participació amb la quarta posició final, mentre que els segons van ser 9ns de grup i es van quedar a un pas de disputar la fase de defensa de posició. El certamen va aplegar 36 equips d’arreu d’Europa, que acollien un total de 158 esportistes, 130 masculins i 28 femenines.\nLluís Montfort -segon per la dreta-, amb el seu equip en l’Open Storm de Bowling.\nMontfort, a tocar del podi\nLluís Montfort va competir amb l’equip Storm France juntament amb Pierre-Luc Sánchez, Vivien Bados i Valentin Saulnier. El català va acreditar una mitjana individual de 205,28. El conjunt es va classificar 2n de grup amb un total de 13.887 pals (204,22 de mitjana) i va obtenir la 4a plaça després de disputar la partida de defensa de posició. Es va enfrontar al 2n classificat del grup A, de la mateixa manera que es van veure les cares els primers de tots dos grups, els tercers, els quarts, i així successivament fins a arribar als vuitens de cada grup, malgrat que cadascun el componien 18 equips.\nArtur Colomer i Andrés Sanz, amb el seu equip en l’Open Storm International 4 Team.\nColomer i Sanz, sense defensa de posició\nL’equip Sweetrade Europe, format per Artur Colomer (198,12 de mitjana) i Andrés Sanz (186,47), amb els francesos Jean-Michel Salvini i Maximilien Fialon, es va quedar a un pas de la classificació per a la defensa de posició, ja que va ser 9è del grup A amb una mitjana d’equip 198,63. Només els vuit primers de cada grup s’enfrontaven per a decidir la classificació definitiva. Per a Sanz es tractava del debut en una competició internacional fora de casa.\nCampió íntegrament femení\nL’equip campió va ser l’Storm Europe, format per quatre de les millors jugadores europees, Ghislaine Van der Tol (Països Baixos); Mai Ginge Jensen (Dinamarca); Jenny Wegner (Suècia) i Maria Koshel (Rússia), amb un total de 14.559 pals, 206,10 de mitjana. Els catalans Artur Colomer i Lluis Montfort, jugadors del Club de Bowling Sweetrade de Les Franqueses del Valles, estan patrocinats respectivament per Ebonite i Storm, marques distribuïdes per l’empresa Bowltech, que dirigeix Patrick Guerre amb Mercedes Palacin. Podeu consultar les classificacions definitives a través d’aquest enllaç.


El Barça torna a Old Trafford, on vol guanyar per primer cop per fer un pas de gegant a Europa\nArturo Vidal, Leo Messi i Luis Suárez AFP\nEnviat especial a ManchesterOld Trafford intimida ja des de fora. En cada racó, en cara mur, s’hi respira futbol. A mesura que t’acostes a la gespa, et van mirant, desafiants, Duncan Edwards, Bobby Charlton, Matt Busby, David Beckham, Ryan Giggs, Alex Ferguson, Cristiano Ronaldo o Paul Pogba. El club amb més aficionats al món, l’equip amb més títols de lliga anglesa i amb més Champions d’Anglaterra. Els diables vermells, l’equip que porta més d’un segle construint un relat guanyador que des de fa uns anys ha topat amb una bèstia negre: el Barça.\nEl club blaugrana torna a Old Trafford (21 h / Movistar Champions), on no ha guanyat mai en quatre visites i on no jugava des de les semifinals de la Champions perdudes l’any 2008. Llavors Laporta perdia els papers a la llotja protestant una polèmica arbitral, i un jove Messi no podia obrir la defensa d’un Manchester United que es proclamaria campió pocs dies després. Però des de llavors el Barça s’ha menjat la moral dels red devils, derrotant-los en dues finals de la Champions, a Roma i Wembley. I, per acabar-ho d’adobar, el Barça ja guanya més diners que un club que presumia de ser el més ric del món no fa tant. “Els grans clubs sempre tenen una aurèola que no marxa, però no pots guanyar sempre”, explicava Valverde, després d’escoltar com Gerard Piqué es desfeia en elogis sobre el club on va jugar amb 17 anyets. “Aquest és el club més gran d’Anglaterra. Jugar aquí sempre intimida”, sentenciava Piqué, tot mirant les parets de la sala de premsa, plena de jugadors amb qui va compartir vestidor, com Ole Gunnar Solskjaer, l’actual tècnic dels red devils.\nEl Barça sortirà a jugar a Old Trafford amb l’etiqueta de favorit penjant del coll, una etiqueta que pot pesar molt. De fet, et pot ofegar, com li va passar al PSG contra un Manchester United en què el tècnic noruec intenta aixecar, de mica en mica, una casa que va deixar feta miques Mourinho. “Si la gent diu que ets favorit, s’accepta, però sent favorit no es guanya un partit”, puntualitzava un Valverde que haurà de decidir si fa jugar un Ousmane Dembélé que es va entrenar amb els seus companys però que podria quedar-se a la banqueta per no forçar i trencar-se un altre cop. I tot, en un partit en què el Barça es comença a jugar trencar la ratxa de tres temporades consecutives quedant-se als quarts de final. Valverde valora donar minuts a Arturo Vidal per intentar contenir la velocitat d’un rival físicament molt fort. El tècnic va insinuar que Dembélé no serà titular, fet que genera un debat: apostar per Vidal, és diferent a fer jugar Coutinho. I tot, amb el dubte al lateral entre Semedo i Sergi Roberto. A més, el United fa molts dies que prepara aquest partit, a diferència d’un Barça que afrontava un partit clau contra l’Atlètic de Madrid fa tot just quatre dies.\n“Haver guanyat aquell partit ens anima i iguala l’element físic, però és cert que ells pressionen molt”, deia Valverde. “Segurament tindrem la pilota i ells amb velocitat intentaran fer-nos mal. Són un equip anglès: fort, ràpid, amb joc aeri... Ens poden fer mal”, va raonar també Piqué sobre un equip que recupera alguns dels seus jugadors tocats, com Ander Herrera al mig del camp o Rashford en atac. El United tindrà la baixa de futbolistes com Alexis Sánchez en un duel en què haurà de defensar amb intensitat, perquè a nivell individual futbolistes com Smalling o Lindelof poden patir ara que Lionel Messi i Luis Suárez arriben en un gran estat de forma. “Cal atacar, cal marcar. A Lió no vam poder fer gol i després a la tornada no va ser còmode jugar, perquè sabíem que si ens marcaven un gol patiríem”, va admetre un Valverde que valorarà fins al final què fa amb la peça que balla, la de Dembélé, que va rebre l'alta mèdica. El seu substitut pot ser clau per decidir si se somiarà al Teatre dels Somnis. O si caldrà viure un nou malson als quarts de final.


El jaciment de petjades de dinosaure de Fuma... - Govern.cat\nquery_builder 10 novembre 2021 11:31\nLa Comissió territorial d’urbanisme ha aprovat el projecte per crear un itinerari que facilitarà la visita del jaciment, el més important d’Europa en petjades fossilitzades\nLlum verda també a una nova zona d’equipaments públics al municipi de Lladurs (Solsonès), al voltant de l’actual pista poliesportiva\nSimulació d'un dels panells informatius a l'itinerari del jaciment de Fumanya.\nLa Comissió territorial d’urbanisme de la Catalunya Central, presidida pel director general d’Ordenació del Territori i Urbanisme, Agustí Serra, ha aprovat avui el projecte per crear un itinerari exterior al jaciment paleontològic de Fumanya, al municipi de Fígols (Berguedà). Amb unes 2.000 petjades de dinosaures conservades en una paret de roca de75 metres d’alt i 500 metres de llarg, és el jaciment més important d’Europa en aquest àmbit i un dels més rellevants del món.\nL’antiga explotació minera de carbó a cel obert va deixar al descobert aquest ric llegat del Cretaci, que ha permès la construcció del Centre d’Interpretació Dinosaures de Fumanya, gestionat pel Museu de les Mines de Cercs.\nEl projecte d’habilitació de l’itinerari per a vianants, impulsat pel Consell Comarcal del Berguedà, preveu les intervencions mínimes necessàries per fer visible el jaciment i incorporar la interpretació dels seus trets fonamentals. Així, es proposa reutilitzar els camins existents, emprats pels camions de l’antiga explotació minera, i evitar l’impacte que provocaria el moviment de terres per a l’obertura de noves vies. Els camins es condicionaran per al trànsit de vianants i per a vehicles de manteniment, amb paviment natural. Allà on no existeixi camí, s’habilitaran passeres i plataformes elevades. On sigui estrictament necessari, els camins es delimitaran amb baranes baixes laterals, per evitar que els visitants s’apropin excessivament a les petjades.\nNou pol d’equipaments a Lladurs\nD’altra banda, la Comissió ha emès un informe favorable al Pla especial per al desenvolupament d’un nou pol d’equipaments a Lladurs (Solsonès), al voltant de l’actual pista poliesportiva, per donar sortida a les necessitats del municipi.\nL’àmbit d’actuació, de 8.480 m2, se situa al sud-est del terme municipal. L’Ajuntament proposa definir una franja edificable al sud de l’àmbit, al costat de la pista poliesportiva, mantenint tota la resta com a espai lliure.\nEn aquesta nova franja es construirà un edifici de vestidors, amb espais diferenciats per a l’àrbitre i els equips, i amb una planta superior que farà de mirador sobre la pista. Això permetrà substituir els actuals vestidors, obsolets, que s’ubiquen a l’edifici de l’ajuntament-escola i ampliar l’escola.\nSimulació d'un dels nous edificis.\nTambé es construirà un edifici d’instal·lacions per a una caldera i una sitja d’emmagatzematge d’estella de biomassa. L’objectiu és substituir l’actual caldera de gasoil per un sistema més eficient energèticament i més respectuós amb el medi ambient.\nImatge 1 74\nImatge 2 111\nImatge 3 24\nPDF | 682


cursos realitzats per a comunicar amb perpectiva de gènere cal mirar el món amb una altra mirada Cursos\nA Món Comunicació varem crear la nostra Web el 2003. La nostra experiècia en l'organització de cursos en TICS i Internet es remonta al 1995, quen des de l'Adpc, i dintre del programa europeo: "Dones Periodistes a Internet" van desenvolupar diversos cursos i projectes pilots de formació, fin a l'any 2000:\nPosteriorment varem organitzar diversos cursos per editar blocs en wordpress i Joomla.\nTrobem la referència d'aquests cursos al primer espai Web de la Xarxa Internacional de Dones Periodistes i Comunicadores. També varem organitzar diferents cursets d'un dia a diversos ajuntaments i centres cívics. Aquest cursets van ser per publicar blocs utilitzant l'eina de Gooble blogspot.\nD'altra banda, des de Món Comunicació hem creat blocs, com Comuniquem en Xarxa o el Bloc de Media Mediterrània.\nActualment col·laborem en La Independent, i mantenim el bloc de moncomunicacio i santmartiambveudedona.cat. Aquest últim dissenyat per Àngels Pujol.\nAlguns dels clients en manteniment de blocs ASAJA, AMFAR , i d'un fòrum de doens agricultores a Internet, en el periode d'eleccions aCambres Agràries.\nDes de Món Comunicació hem promogut i realitzat cursos de formació en Internet i en tecnologies de la informació (TICS). Al 2009 vàrem posar en funcionament i publicar el Bloc de moncomunicacio i al 2010 Santmartiambveudedona.cat. Abans havíem posat en marxa els canals de les iniciatives Comuniquem en Xarxa, i el Blog de la Xarxa Mediterrània de Comunicació .\nAixí mateix, formen part de del seus inicis (2010) de Laindependent.cat, la primera agència d'informació de gènere de Catalunya. També hem estat les responsables de contiguts i del manteniment dels blogs d'ASAJA i d'AMFAR durant els anys 2010 i el 2011, així com de la dinamització de fòrum de Rural Activa, durant les eleccions a les Cambres Agràries de Catalunya (primer trimestre del 2011). Oferim els seguents cursos...\n1) Redacció periodística, notícies, reportatges. Elaboració d'un butlletí.\n2) Elaboració de Blocs amb Wordpress, Blogspot i Joomla.\n3) Creació d'espais webs amb Dreamweaver i Flash.\n4) Xarxes Socials i la seva dinamització.\n5) Edició de Vídeo digital. 6) Realització i producció de vídeo. 7) El guió en els reportatges d'investigació. 8) Fonts d'informació periodística i bases de dades professionals. 9) Periodisme de precisió. Periodisme a partir de documentació complexa.\n10) Les polítiques open data. Periodisme de dades\nConsultar: cursos realitzats //+ Formació 1995-2003


El hip-hop a Andorra\nEl fet que l’art que trobem a Andorra sigui purament decoratiu trenca amb els fonaments principals de la cultura original d'aquest moviment\n5 min. Andorra la Vella 22/02/2018 20:00\nPATRÍCIA PÉREZ-PASTOR DE MENEZES\nEl hip-hop és un moviment cultural que es compon de diferents disciplines artístiques que van néixer entre els joves d’una subcultura marginal del sud del Bronx (Nova York) durant la dècada dels 70. Els quatre elements que representen les diferents manifestacions de la cultura són: el rap, el 'djing', el 'graffiti' i, per últim, el 'breaking', és a dir, la dansa. La funció inicial d’aquest moviment, el hip-hop, era que els joves que volien rebel·lar-se contra les desigualtats que vivien en aquestes zones urbanes d’escassos recursos ho poguessin fer mitjançant aquesta disciplina. Així doncs, el hip-hop va funcionar com una manera d’autoexpressió reivindicativa que proposava fer reflexionar, desafiar, una alternativa o simplement transmetre la situació de misèria que vivien mitjançant l’art.\nAvui en dia, a nivell mundial, encara apareixen nous estils en cada un dels elements inicials que s’adapten als nous contextos culturals però sense deslligar-se dels principis fonamentals d’aquesta cultura.\nPerò, ara, sense anar tan lluny, quins dels quatre elements trobem a Andorra, qui en forma part i com ho viuen?\nD’una manera més 'underground' (que es desenvolupa al marge de l’activitat pública oficial) trobem les batalles de rap que organitzen els mateixos joves del país, mitjançant les xarxes socials, com per exemple la plataforma de Facebook o Instagram, en què informen a la resta dels joves del dia, l’hora i el lloc on es realitzarà la batalla entre els diferents MC (terme amb el qual es denomina als rapers). Un dels organitzadors, Adrià Gómez Martos, manifesta el temps i dedicació que li ha suposat aconseguir realitzar aquest tipus d’esdeveniments, sobretot amb l’ajuda dels seus amics més propers amb qui comparteix l’afició i amb els quals van fer néixer la idea d’aquest projecte que pretén unificar i donar un lloc a tots aquells que d’alguna manera viuen la cultura hip-hop.\nL’Adrià ens diu “Andorra no és només l’avinguda Carlemany, i és per això que el que volem és fer-nos conèixer, que la gent vegi que els que vivim aquí no som robots, que hi ha gent diferent que té coses a dir i coses a aportar, gent disposada a cridar el que pensa. Però perquè això pugui arribar a l’objectiu es necessita el suport del comú per a tos els joves emprenedors, no només a nosaltres sinó a tots aquells que tenen un projecte entre mans. Sobretot, avui en dia no és fàcil trobar joves que tinguin un motiu pel qual es vulguin moure. És precisament per això que s’ha de donar el màxim suport a tots aquells que tenen alguna cosa a aportar a la societat andorrana”. Per a l’Adrià, el hip-hop és la manera d’expressar tot allò que amb les seves paraules, gestos i actes no pot.\nUna altra manifestació artística que va néixer amb un caràcter reivindicatiu i que posa en relleu la llibertat d’expressió en zones urbanes és el 'graffiti', tot i que en trobem mostres reduïdes a Andorra. De fet, les que en trobem són d’un caràcter purament estètic ja que solen ser pactades amb el comú; per tant, no sempre són una expressió totalment sincera i lliure com la dels 'graffitis' que caracteritzen el moviment del hip-hop.\nPel que fa a la dansa, a Andorra fa anys que la trobem molt estesa, tant en els esbarts com en les acadèmies de dansa clàssica. En canvi, la vessant més urbana, no fa tant temps que la trobem plenament en actiu en aquest petit país. Hi ha tres escoles de dansa en les quals s’imparteixen classes d’aquest tipus i aquestes són Liquid Dansa, Areaesport, Fit Dansa i TC escola de dansa. En aquests centres, així com en el cas del 'graffiti', la finalitat del ball és sobretot estètica i predomina l’art de la 'performance' (actuació) més que l’art reivindicatiu. Per tant, quin és el tipus de dansa que encaixa més amb el moviment del hip-hop? Un dels impulsors de la dansa urbana a Andorra és el Patrick Sanches. En Patrick ha estat professor en diferents escoles que abarquen l’estil més urbà de la dansa, que és l’estil que més domina, el que es pot anomenar la vessant més 'Old school' de la dansa urbana.\nAquesta vessant engloba els primers tipus de dansa que van aparèixer en la modalitat hip-hop, com per exemple el 'popping', el 'locking' o el 'krump'. En Patrick és de fet un dels pocs professors que trobem d’aquestes modalitats del hip-hop aquí a Andorra. A més de ser professor, el Patrick sempre ha tingut la idea de promoure la veritable dansa de carrer. Aquesta que permet als joves juntar-se una tarda al parc i compartir tot el que saben entre ells. Més d’un cop ha realitzat diferents trobades de ballarins disposats a fer un tipus d’intercanvi de coneixements. Ens diu, “cal donar més oportunitats i facilitats a l’art de carrer, i no associar sempre les drogues amb el hip-hop.”\nDesprés de veure les diferents vessants urbanes que es donen al país, podem veure que en alguns dels casos, el fet que l’art que trobem a Andorra sigui purament decoratiu trenca amb els fonaments principals de la cultura original del hip-hop, que té com a finalitat última l’expressió més sincera. Tot i així, observem clarament que sí que existeix un art de carrer, que sovint no es deixa veure, o no està el suficientment fomentat i impulsat per les entitats a les que els hi correspon fer-ho. És cert que es podria dir que vivim en un dels països més conservadors del món, però això no justifica el fet que no es contribueixi als nous moviments que podrien sorgir de tots els projectes que s’intenten tirar endavant. De fet, el vanguardisme del segle XX mai hagués estat el que és si els artistes no haguessin intentat experimentar, innovar i trencar amb l''statu quo' de l’època. Per això mai sabem quin xoc cultural o quin nou moviment podríem estar a punt de viure, i cal donar oportunitats a tots els propòsits que sorgeixen.


Recaptació executiva. Agència Tributària de Catalunya\nLa recaptació tributària consisteix en l'exercici de les funcions administratives conduents al cobrament dels deutes tributaris. La gestió d'aquesta funció de recaptació es porta a terme en dos períodes: voluntari i executiu.\nInici del període executiu\n- Per a les liquidacions notificades prèviament i no ingressades el dia del venciment, el període executiu comença l'endemà de l'acabament del termini voluntari d'ingrés.\n- En el cas de deutes a ingressar per autoliquidació, si s'ha presentat la documentació sense fer l'ingrés del deute o s'ha demanat l'ajornament dins de termini, el període executiu comença l'endemà del venciment del termini reglamentari d'ingrés. En el cas que l'autoliquidació s'hagi presentat fora de termini i no s'ingressi el deute en el moment de presentar-la o es demani l'ajornament, el període executiu comença l'endemà de la presentació.\nS'inicia amb la notificació de la provisió de constrenyiment a la persona deutora, en la qual s'identifica el deute pendent i se li requereix perquè efectuï el pagament dins el termini establert. En la provisió de constrenyiment s'adverteix que, si no s'efectua l'ingrés, es procedirà a l'embargament de béns. Respecte a l'embargament sobre els béns de la persona deutora, se segueix l'ordre de preferència determinat legalment.\nTermini d'ingrés per als deutes en període executiu\n- Deutes notificats entre els dies 1 i 15 de cada mes: fins al dia 20 del mateix mes o el dia hàbil immediatament posterior.\n- Deutes notificats entre el 16 i últim de cada mes: fins al dia 5 del mes següent o el dia hàbil immediatament posterior.\nSi no s'ingressa el deute tributari dins d'aquests terminis, la recaptació s'efectuarà de forma coercitiva per la via de constrenyiment sobre el patrimoni de la persona obligada al pagament.\nInformació sobre com fer el pagament:\nEfectes de l’inici del període executiu\na) Meritació dels recàrrecs del període executiu, que són de tres tipus:\n- El 5%, si es paga el deute abans que es notifiqui la provisió de constrenyiment.\n- El 10%, si es paguen el deute i el recàrrec dins el termini de pagament obert per la notificació de la provisió de constrenyiment.\n- El 20%, més els interessos de demora, si el pagament es fa fora dels terminis indicats anteriorment.\nb) Execució del patrimoni de la persona deutora, si no s'ingressa en el termini establert. Quan el deute estigui garantit mitjançant un aval o qualsevol altre tipus de garantia, els òrgans de recaptació competents l'executaran en primer lloc.\nEl procediment de constrenyiment acaba amb el pagament del deute, l'acord de fallida de la persona obligada al pagament i les altres responsables o l'acord d'extinció del deute per qualsevol altra causa legal. En els crèdits declarats incobrables, el procediment es podrà reprendre, dins el termini de prescripció, quan es tingui coneixement de la solvència de la persona deutora o responsable.\nAjornaments i fraccionaments en període executiu\nLa sol·licitud d'ajornament i fraccionament en període executiu es pot presentar en qualsevol moment, sempre que no s'hagi produït una notificació de l'acord d'alienació de béns embargats. Podeu consultar més informació sobre la documentació, el lloc i el model de sol·licitud a l'apartat:\nCàlcul de sou embargable\nRecàrrecs. Quadre resum (PDF)\nQuadre del tipus d'interès legal i de demora (PDF)\nEntitats financeres col·laboradores. Pagament telemàtic i pagament presencial\nGestió telemàtica del deute. Tríptic informatiu (PDF) [785,47 KB ]


Animeu-vos a conèixer aquest museu situat a Les Masies de Voltregà!\nEl coure és un mineral fonamental per la societat i el seu desenvolupament; sent un excel·lent conductor elèctric i tèrmic va ser un dels primers metalls utilitzats per l’ésser humà. Per això van anomenar Edat del Coure i Edat del Bronze a dos períodes de l’antiguitat. Actualment s’utilitza per la fabricació de cables elèctrics, línies aèries, catenàries de tren, instruments de música, canonades, monedes, etc.\nEl Museu del Coure es troba a les instal·lacions de La Farga, una empresa metal·lúrgica existent des de 1808 primer a la Barceloneta i després a la comarca d’Osona. L’edifici on se situa el Museu del Coure va ser la residència dels comtes Lacambra i és d’estil modernista de principis del segle XX . Va ser inaugurat l’any 2008 amb motiu de la celebració del bicentenari del naixement de La Farga Lacambra, una de les empreses del grup familiar.\nEl Museu és un espai cultural que divulga mitjançant diferents recursos, el coneixement, l'ús i les aplicacions que ha tingut i té el coure al llarg de la història tant a nivell industrial com econòmic i social.\nEl museu compta amb peces originals de l’antiguitat, minerals procedents d’arreu del món així com casos pràctics que posen de manifest les propietats d’aquest metall, entre d’altres. La visita inclou l’accés a la passarel·la on es visualitza el procés de com a partir de coure en estat líquid es transforma en diversos productes finals com son cablejats o catenària pels trens.


Tancat per VACANCES - A la brasa i al caliu\nArriba el moment que cal fer una aturada en el camí. Les vacances generalitzades són un invent força modern, però ja les hem incorporat a les qualitats de l’aire que ens vivifica. Els pròxims dies i les properes setmanes seré amb la família a Holanda i després fora de Barcelona, i aquest bloc que, a la brasa i al caliu, mira de ser intens també té ganes de descansar. I de tornar després, amb les piles carregades, a la continuïtat d’una experiència realment gratificant, de debò.\nLa calor ens imposa el canvi d’hàbits. Ho hem organitzat així i qualsevol s’hi resisteix. Qui pot fer vacances, poques o moltes, en fa, i a qui li agrada viatjar -i avui ja som legió- se’n va a veure món, més a prop o més lluny.\nAquest estiu, donaré -donarem- alguna volta per Holanda. Un país sembla que molt atractiu, començant per l’emblemàtica Amsterdam on, si tot va bé, hi aterraré dilluns.\nJa tindré ocasió d’anar-vos-ho explicant. D’aquí a uns dies -si em torno a quedar un mínim per Barcelona- o unes setmanes -si en torno a fugir de seguida.\nMentrestant, reiterar-vos quant de bona és aquesta experiència blocaire. Gràcies a mi, no dic que no, però també gràcies, en una part molt important, a la vostra atenció, seguiment i -deixeu-me posar sentimental- carinyo. Si més no, en tinc la percepció.\nTancat per vacances, doncs, però és un tancament del tot provisional. Mentrestant, que us ho passeu bé i sigueu feliços!\n20 de juliol de 2007 a les 4:29 pm\n…tot i que – me conec – t’enyoraré. Jo seré absent a l’agost , la primera quinzena…miraré de treure el nas, però poc. Que tinguis sort i que l’estiu et sigui ben plaent. Bon viatge !\n21 de juliol de 2007 a les 11:31 am\nQue vagin bé aquestes vacances, Joan. Però em penso que se t’acumularà le feina, quan tornis. Això de "El Jueves" dóna molt de sí, no trobes? Serveix per fer una nova valoració de la famosa "transició", aquella estafa de la qual encara en paguem les conseqüències.Els Borbons, en tant que hereus de Franco, en un país normal serien a la presó o a l’exili. Aquí, en canvi…


APGCC Professionals de la gestió cultural noticia Jornada Activem la participacio Jove als espais culturals\nJornada: Activem la participació Jove als espais culturals\nAl Centre Cultural La Mercè de Girona, el proper dimecres 7 de juliol a les 18 h\nLocalització: Centre Cultural la Mercè, Girona\nLa Fundació La Ciutat Invisible organitza el proper dimecres 7 de juliol un espai de trobada entre professionals de la cultura per compartir estratègies de futur que facilitin la participació de la gent jove a la vida cultural.\nA la jornada es presentarà l’estudi del CoNCA sobre la participació cultural dels joves a Catalunya juntament amb joves de Salt que van participar-hi. Seguidament, Quim Brugué, catedràtic de la Universitat de Girona, aprofundirà en els aspectes clau per democratitzar la política cultural. I finalment, la taula rodona “Més enllà de l’accés” recollirà les propostes per a la gent jove del Teatre Municipal de Girona, el Bòlit – Centre d’Art Contemporani, l’Auditori de Girona i Temporada Alta.\nLa jornada tindrà lloc al Centre Cultural La Mercè de Girona, el proper dimecres 7 de juliol a les 18 hores amb inscripció prèvia gratuïta i places limitades.\nConsulta el programa adjunt a la notícia\nActivem la participació jove als espais culturals - Dossier


Web oficial del Villarreal CF - Aconsegueix les samarretes solidàries per a Zoe!\nJa estan a la venda a la botiga oficial online del Villarreal CF per 150 euros\nUna oportunitat única per a demostrar solidaritat i passió pel Villarreal CF. Els seguidors grocs ja poden adquirir per 150 euros una de les samarretes oficials que els jugadors del Submarí van utilitzar en el partit d'ahir davant l'Athletic Club a l'Estadi de la Ceràmica. Totes elles estan signades pels seus protagonistes. Els beneficis aniran destinats a la causa de ‘La nostra guerrera Zoe’, una xicoteta vila-realense de tan sols 14 mesos que va nàixer amb una cardiopatia complexa i que necessita ser intervinguda a Boston.\nLes samarretes solidàries del partit davant l'Athletic són les següents:\nSamarreta Gerard Moreno\nSamarreta Dani Parejo\nSamarreta Sergio Asenjo\nSamarreta Moi Gómez


França i Dinamarca, en el capítol final de l’Europeu\nKarabatic, Sorhaindo i Noddesbo, els protagonistes en clau blaugrana de la final de l’Europeu de Dinamarca, que es disputarà aquest diumenge a les 17.30 hores Espanya disputa, a les 15.00 hores, la lluita per la medalla de bronze contra Croàcia\nÚltim capítol. Dinamarca contra França, o, en altres paraules, l’amfitriona contra la selecció que va tombar la campiona del món a les semifinals. Ambdós conjunts, amb presència blaugrana en les seves files, posaran el punt final a l’Europeu disputat a Dinamarca.\nNoddesbo, a les files daneses, pot presumir de ser jugador de l’únic conjunt que compta per victòries tots els partits disputats (9). A l’esquadra francesa, Karabatic és el segon màxim assistent, amb 34 passades en set partits, i Sorhaindo és un dels màxim bloquejadors en l’apartat defensiu (sis bloquejos en set compromisos).\nEl conjunt gal encapçala la taula de màxims golejadors del torneig (218). La seva estela la segueix el conjunt amfitrió, amb 215 dianes. Uns números que fan pensar que la final no es desmarcarà de les exhibicions ofensives que han protagonitzat ambdós combinats. Les dues seleccions sumen un 66% d’encert davant la porteria rival.\nUna de les grans amenaces per al conjunt gal és Mikel Hansen. L’exblaugrana, màxim assistent amb 47 passades, és el setè màxim golejador de la competició amb 30 dianes en set partits.


Condicions de privacitat – Amigo Hotel | Web Oficial | Hotels a Kuala Lumpur\nAquesta Política de privacitat s'aplica a www.amigohotel.com.my, que és propietat i està operat per Amigo Hotel. Aquesta Política de privacitat descriu com recopilem i fem servir la informació que deixes al nostre web (www.amigohotel.com.my), com ara les teves dades personals. A més, descriu les opcions que tens pel que fa a l'ús que fem de les teves dades personals i com pots accedir-hi i actualitzar-les.\nSi vols que es deixin de processar les teves dades d'acord amb el que s'estipula als propòsits C-F i no trobes cap opció per donar-te de baixa directament (com per exemple, a la configuració del teu compte), posa't en contacte amb reservations@amigohotel.com.my .\nConfiem en tu per assegurar que les teves dades personals estan completes, són precises i estan actualitzades. Si hi ha cap imprecisió o canvi en les teves dades personals, cal que ens n'informis immediatament a reservations@amigohotel.com.my . Gestionarem la teva petició d'acord amb la llei vigent.\nSi tens cap pregunta o queixa sobre com processem les teves dades personals o vols exercir els drets que es descriuen en aquest avís, pots posar-te en contacte amb nosaltres a: reservations@amigohotel.com.my . També pots posar-te en contacte amb l'autoritat de protecció de dades local.


Per: Mª del Mar López de Febrer i Aissata M’ballo Diao\nEls ‘crudivegans‘, aquells que adopten el crudiveganisme, només mengen verdures i fruites, excloent dels seus àpats tot aliment d’origen animal, fins i tot els ous, la mantega i el formatge. Javier Medvedovsky, que s’autoanomena ‘Espiritual Chef‘, porta nou anys menjant vegetals crus i no ha patit problemes de salut greus. De fet, la ciutat de Barcelona està emergint com un dels centres de crudivegans més importants, amb l’aparició de nombrosos establiments que ofereixen l’alternativa ‘raw’.\n“El ‘crudivorisme’ no és nou ni és una moda, és una cosa que ha existit sempre. Allò que sí és nou és l’art culinari del crudiveganisme.” Medvedovsky va començar a canviar la seva dieta arran d’un col·lapse pulmonar. Havia estat treballant com a cuiner en diversos restaurants durant sis anys quan va passar pel quiròfan. Llavors va iniciar-se en la medicina xinesa, la qual va recomanar-li deixar d’ingerir làctics i farines. Així, va prendre consciència de la reacció que tenien els aliments al seu cos. “O fas el que et diuen els metges o busques per què et va passar”. Tot i això, el xef evita les etiquetes: “M’agrada menjar vegetals frescos i, de tant en tant, quan haig de menjar socialment alguna cosa com pa, o simplement vull fer-ho, ho faig.”\nEn comptes de coure el menjar, els crudivegans utilitzen altres tècniques de cuina per manipular els aliments. L’objectiu és que es mantinguin “vius i frescos”. Aquestes tècniques inclouen la deshidratació, la fermentació o la germinació. La raó per la qual decideixen no cuinar el menjar és que la cocció provoca la pèrdua de nutrients dels aliments. A més, determinats cuinats, com per exemple l’oli reutilitzat, poden produir tòxics. Malgrat aquest argument, se sap que la cocció facilita tant la digestió com la destrucció de gèrmens. A més de no incloure aliments cuinats, la dieta crudivegana exclou els productes envasats i processats, els refinats -com el sucre, la farina i la sal-, els transgènics i l’alcohol.\nEs tracta, així doncs, d’un estil de vida, una “medicina preventiva” -en paraules de Medvedovsky- i d’una filosofia ecològica, ja que té com a objectiu retornar a la naturalesa i aconseguir un equilibri tant físic com espiritual. En un món cada cop més contaminat a causa de la creixent industrialització, Marta Verges, assistent nutricional i xef de “cuina viva”, assegura que ens hem allunyat de la naturalesa i dels “nostres orígens”. Segons Verges, “el sistema capitalista inculca la productivitat per sobre de tot” i “ens ha enlluernat sota l’estat del benestar”.\nTot i promoure una alternativa que consideren sana i una filosofia de vida, no tothom pot ser crudivegà, ja que cada sistema digestiu és diferent. Una dieta basada en aliments crus pot ser difícil d’introduir en certes persones. No tots els aparells digestius tenen la mateixa facilitat per digerir els aliments crus. Hi ha aparells que estan menys tonificats i que, per tant, han de començar a ingerir aliments crus “de mica en mica”. Un bon inici són, per exemple, els sucs o batuts verds, que “ja estan pre-digerits”. En aquest sentit, també es pronuncia Mercè Passola, autora i referent en el món del crudiveganisme, en dir que “el crudiveganisme és un camí que s’ha de sentir i seguir a poc a poc”.\n“La vida es fa més lleugera”\nEls defensors del crudiveganisme asseguren que els aliments crus vegetals són els que mantenen intactes les seves propietats nutricionals i són font de vitamines, minerals i àcids grassos. També argumenten que es tracta d’una alimentació molt depurativa i alcalina, ja que deixa molt poc residu a l’organisme. D’aquesta manera, els crudivegans creuen que poden experimentar-ne els beneficis no només en el cos, sinó també en el seu estat d’ànim. Verges assegura que els aliments crus suposen una gran font d’energia i vitalitat, mentre que l’’Espiritual Chef’ afegeix que també aporten coneixement. “Dins de cada fruit hi ha escrites cartes d’amor que hem de saber llegir, però si els cuinem, la informació real que volen transmetre al nostre cos no serà l’òptima”.\n“Recomanar el crudiveganisme és recomanar una religió”\nNo obstant això, el crudiveganisme estricte pot provocar deficiències al cos, com ara de vitamina B12 -quasi impossible d’aconseguir per mitjans naturals-, ferro i colesterol. De fet, malgrat els suposats beneficis que aporta el crudiveganisme, no tothom està d’acord amb aquesta dieta. Experts en nutrició asseguren que no té cap evidència científica, sinó que només es tracta d’una filosofia. Claudi Mans, doctor en Química per la Universitat de Barcelona, insisteix en els beneficis de coure els aliments: la supressió dels patògens i les toxines i una major digestibilitat dels aliments. De fet, tot i que en coure els aliments es generen tòxics, “no són res comparat amb els beneficis de coure el menjar”. Mans assegura que escalfar els aliments proporciona més color, olor i sabor. També recorda l’èxit que va tenir el crudiveganisme entre els anys 20 i 30, amb el naixement del “naturisme” -moviment basat en el retorn a allò natural. En aquell temps, no obstant, el crudiveganisme no es coneixia amb aquest nom, sinó que era una tendència que s’integrava dins el naturisme.\nD’altra banda, la dietista i nutricionista Lara Lombarte assenyala alguns dels beneficis que pot aportar incloure una part important d’àpats crus a la dieta. Tanmateix, també recorda que una sobrecàrrega d’aliments crus pot provocar dificultats a l’hora de fer la digestió, ja que l’aliment cru és menys digerible que el cuit. “No estem dissenyats per menjar aliments crus, ni per ser vegetarians, sinó per ser essencialment vegetarians, però amb complements de proteïna animal”, assegura Marià Alemany, professor catedràtic de Nutrició i Bromatologia a la UB. Alemany qualifica el crudiveganisme d’ortorèxia -un trastorn de comportament alimentari basat en la preocupació extrema en menjar el més sa possible-, una malaltia “molt estesa”.\nD’altra banda, per bé que alguns científics no recomanarien aquest tipus de dieta, tant Mans com Lombarte i Alemany asseguren que un crudivegà adult pot arribar a menjar de forma equilibrada “si sap el que es fa”. A banda d’això, l’Organització Mundial de la Salut no considera el crudiveganisme una opció saludable d’alimentació, atès que els aliments crus poden portar virus, paràsits i bactèries, entre d’altres coses.\n“La dieta equilibrada general no existeix”, assegura Mans. El crudiveganisme és una de les moltes opcions alimentàries existents i , tal i com afirma Verges, “cadascú és lliure de triar el camí que vulgui”. Tanmateix, els nutricionistes recorden que convertir-se al crudiveganisme implica tenir un “atent seguiment” de l’estat físic de l’individu per tal d’evitar posteriors deficiències i problemes nutricionals.