Promeses de felicitat\n1 »Si escoltes i obeeixes el Senyor, el teu Déu, i mires de posar en pràctica tots els seus manaments que avui et dono, llavors el Senyor, el teu Déu, farà que siguis superior a totes les nacions de la terra. 2 Si obeeixes el Senyor, el teu Déu, vindran damunt teu totes aquestes benediccions:\n3 »Seràs beneït a la ciutat i beneït al camp. 4 Seran beneïts els fruits de les teves entranyes, de la teva terra i del teu bestiar, les cries de les teves vaques i els teus ramats d’ovelles. 5 Seran beneïdes amb l’abundància les teves cistelles i les teves pasteres. 6 Seràs beneït quan vagis a la guerra i quan en tornis. 7 Sempre que els teus enemics t’ataquin, acabaran derrotats davant teu. Es llançaran contra tu per un sol camí, però fugiran del teu davant per set camins. 8 El Senyor, el teu Déu, farà que t’acompanyi la seva benedicció en els teus graners i en tot el que emprenguis: et beneirà en el país que ell et dona.\n9 »Si compleixes els manaments del Senyor, el teu Déu, i segueixes els seus camins, el Senyor farà de tu un poble consagrat a ell, tal com t’ha jurat. 10 Llavors tots els pobles de la terra reconeixeran que portes el nom del Senyor i et respectaran.\n11 »El Senyor t’omplirà de prosperitat multiplicant els fruits de les teves entranyes, del teu bestiar i de la teva terra, en el país que va prometre als teus pares que et donaria. 12 El Senyor t’obrirà el cel, on guarda el tresor de la fertilitat: quan en sigui el temps, farà caure la pluja sobre els teus camps i beneirà tot el que emprenguis. Prestaràs diners a molts pobles, i a tu no et caldrà manllevar res. 13 El Senyor farà que siguis la primera de les nacions, i no la darrera; pujaràs amunt, no baixaràs. Cal, però, que escoltis els manaments del Senyor, el teu Déu, que avui et dono perquè els compleixis i els posis en pràctica. 14 No et desviïs ni a dreta ni a esquerra de tot el que avui et mano; no segueixis altres déus ni els adoris.\n15 »En canvi, si no obeeixes el Senyor, el teu Déu, i no mires de complir tots els seus manaments i decrets que avui et dono, et cauran al damunt totes aquestes malediccions:\n16 »Seràs maleït a la ciutat i maleït al camp. 17 Seran maleïdes amb la buidor les teves cistelles i les teves pasteres. 18 Seran maleïts els fruits de les teves entranyes i de la teva terra, les cries de les teves vaques i els teus ramats d’ovelles. 19 Seràs maleït quan vagis a la guerra i quan en tornis. 20 En tot el que emprenguis, el Senyor t’enviarà la maledicció, el desconcert, les amenaces, i no trigaràs a ser totalment exterminat, ja que t’has comportat malament abandonant-lo. 21 El Senyor t’enviarà la pesta, que t’eliminarà de la terra on estàs a punt d’entrar per prendre’n possessió. 22 Et farà patir tuberculosi, febres, inflamacions i ardors. Enviarà una secada,\nbufaran vents xardorosos i les malures s’apoderaran de les espigues.\nAquests desastres et perseguiran fins que desapareguis. 23 Sobre el teu cap, el cel es posarà dur com el bronze, i la terra, sota els teus peus, serà com el ferro. 24 En comptes de pluja, el Senyor farà caure sobre els teus camps sorra i polseguera, fins que seràs exterminat. 25 El Senyor farà que els teus enemics et derrotin. Et llançaràs contra ells per un sol camí, però fugiràs del seu davant per set camins. Tots els reialmes del món, en veure-ho, s’esgarrifaran. 26 Els ocellots i els animals feréstecs s’atiparan del teu cadàver sense que ningú els destorbi.\n27 »El Senyor t’enviarà úlceres, com als egipcis,\ni et farà patir de morenes, de ronya i de tinya incurables. 28 El Senyor farà que et tornis boig, cec i delirant: 29 en ple migdia caminaràs a les palpentes, com el cec en la foscor. No prosperarà res del que emprenguis.\nT’explotaran i et robaran mentre visquis, i no hi haurà qui t’ajudi.\n30 »A la dona amb qui estaràs unit per acord matrimonial, un altre la violarà. Et faràs una casa i no hi viuràs; plantaràs una vinya i no la veremaràs. 31 Al teu davant mataran el teu bou i no en tastaràs la carn. Veuràs com et roben l’ase i no el tornaràs a veure; els teus ramats cauran en mans dels enemics, i no hi haurà qui et defensi. 32 Els teus fills i les teves filles seran donats com a esclaus a un poble estranger. Ho veuran els teus ulls i es consumiran mirant-los tot el dia, però no hi podràs fer res. 33 Un poble que no coneixes s’alimentarà amb els fruits de la teva terra i del teu treball; t’explotaran i et maltractaran sense parar. 34 Et tornaràs boig de veure aquest espectacle. 35 El Senyor et ferirà amb úlceres malignes als genolls i a les cames; no se’t curaran, sinó que se t’estendran des del cap fins a la planta dels peus.\n36 »El Senyor et farà deportar, amb el rei que t’hauràs escollit, cap a un poble que ni tu ni els teus pares no coneixíeu. Allà adorareu altres déus que només són estàtues de fusta o de pedra.\n37 Seràs motiu d’estupor, de riota i d’escarni entre tots els pobles on el Senyor t’haurà deportat.\n38 »Sembraràs en els camps molta llavor, però en colliràs una misèria, perquè la llagosta ho devorarà. 39 Plantaràs vinyes i les conrearàs, però no en beuràs el vi; ni tan sols podràs veremar, perquè les plagues no hauran deixat res. 40 Tindràs oliveres per tot el país, però ni tan sols faràs oli per a perfumar-te,\nperquè hauran caigut les olives. 41 Posaràs al món fills i filles, però no seran per a tu, perquè se’ls enduran captius. 42 Les plagues devastaran tots els arbres i tots els fruits de les teves terres.\n43 »Els immigrants que resideixen enmig teu tindran cada vegada més poder, mentre que tu en tindràs cada vegada menys. 44 Ells et prestaran diners, però tu no els en podràs prestar. Ells seran els primers, i tu el darrer.\n45 »Totes aquestes malediccions et perseguiran i et cauran al damunt fins a exterminar-te, perquè hauràs desobeït el Senyor, el teu Déu, i no hauràs observat els seus manaments i els seus decrets, que ell t’havia donat. 46 Aquestes malediccions seran un senyal i un toc d’alerta per a tu i els teus descendents, per sempre.\n47 »Si no has servit el Senyor, el teu Déu, amb alegria i amb cor generós quan nedaves en l’abundància, 48 hauràs de servir els enemics que el Senyor enviarà contra tu, passant fam i set, nu i mancat de tot. El Senyor et posarà al coll un jou de ferro fins que t’haurà consumit.\n49 El Senyor farà que es llanci contra tu, com un voltor, des de l’extrem de la terra, una nació que no entendràs quan et parli, 50 un poble dur que no respecta els vells ni s’apiada dels joves. 51 Es menjarà els fruits del teu bestiar i de la teva terra, i tu et moriràs de fam. No et deixarà res: ni gra, ni vi, ni oli, ni les cries de les teves vaques ni els teus ramats, tant que et farà desaparèixer. 52 Assetjarà totes les teves ciutats fins que s’esfondrin les muralles altes i fortificades darrere les quals et creies segur. Assetjarà totes les ciutats de tot el país que el Senyor, el teu Déu, t’haurà donat.\n53 Serà tan dur el setge de l’enemic que acabaràs menjant-te els fruits de les teves entranyes, la carn dels fills i de les filles que el Senyor, el teu Déu, t’haurà concedit.\n54 L’home més refinat i delicat entre els teus mirarà de mal ull el seu germà, la seva pròpia dona i els fills que li restin: 55 no es voldrà partir amb ells la carn dels seus fills, l’únic aliment que li quedarà per a menjar, durant el setge i enmig de la misèria a què l’enemic reduirà les teves ciutats. 56 Igualment farà la dona més refinada i delicada entre els teus: la que, de tan delicada, ni gosava posar a terra la punta del seu peu, mirarà de mal ull el seu propi marit, el seu fill i la seva filla, 57 i fins i tot el nadó que acaba de donar a llum i els infants que ha tingut. Com que no hi haurà res, se’ls menjarà d’amagat, durant el setge i enmig de la misèria a què l’enemic reduirà les teves ciutats.\n58 »Mira, doncs, de posar en pràctica tots els manaments d’aquesta Llei, escrits en aquest llibre, i reverencia aquest nom gloriós i temible, el nom del Senyor, el teu Déu.\n59 Altrament seran molt grans les plagues amb què el Senyor t’assotarà a tu i als teus descendents: plagues grans i persistents, i malalties persistents i malignes. 60 Farà que caiguin damunt teu aquelles epidèmies que tanta por et feien a Egipte, i no te’n desfaràs mai. 61 Llançarà també contra tu, fins a exterminar-te, tota mena de malalties i plagues no esmentades en aquest llibre de la Llei.\n62 En quedareu ben pocs, vosaltres que havíeu estat tan nombrosos com les estrelles del cel. Això, perquè hauràs desobeït el Senyor, el teu Déu. 63 Així com el Senyor tenia el goig de fer-vos feliços i multiplicar-vos, igualment tindrà el goig de destruir-vos i aniquilar-vos. Sereu arrencats del país on ara entres per prendre’n possessió.\n64 »El Senyor et dispersarà entre totes les nacions, d’un cap a l’altre de la terra, i allà donaràs culte a altres déus, estàtues de fusta i de pedra, que ni tu ni els teus pares no coneixíeu.\n65 Enmig d’aquestes nacions no tindràs tranquil·litat, no trobaràs cap lloc on pugui reposar la planta dels teus peus. El Senyor t’hi farà viure amb el cor anguniós, els ulls sense esclat i l’esperit acovardit: 66 tindràs la vida penjada d’un fil, nit i dia tremolaràs de por, no viuràs mai segur. 67 Quan vegis el que passarà, el terror t’encongirà el cor, fins al punt que al matí diràs: “Qui pogués ser al vespre!”, i al vespre: “Qui pogués ser al matí!” 68 El Senyor t’embarcarà cap a Egipte, on et vaig dir que no tornaries mai més.\nAllà us voldreu vendre com a esclaus i esclaves dels vostres enemics, però ningú no us voldrà comprar.\nDarrera al·locució de Moisès (28,69-30,20)\nAllò que Déu ha obrat a favor d’Israel\n69 Aquestes són\nles clàusules de l’aliança que el Senyor va manar a Moisès de fer amb els israelites quan es trobaven en territori de Moab, a més de l’aliança que havia fet amb ells a la muntanya de l’Horeb.


Bloc de Jaume: Per Sant Antoni, un pas de dimoni.\nPublicat per Jaume Masip Llop a 14:05\nSenyor Masip com sempre a nesta hora torno a passejar pel parque de les casetes. Sorpressa netejen el parque cuatre persones. I veuen la balla trencada es dediquen a agafar les fustes i no tenen collons d'arreglaru. Un cop més l'encarregat es increible quines instruccions els hi han donat, passeyar!!!!!!!!!!!!!!!\ndilluns, 24 de gener de 2011 a les 14:17:00 CET\nSr. Anònim, si us plau, faci servir els canals adients per a presentar les seves legítimes queixes (vagi a l'ajuntament i presenti una instància, per a que quedi constància de la seva queixa).\nNomés recordar-li que la brigada depén d'un altre regidor, jo, encara que m'encarrego dels parcs i jardins, el personal pertany a la brigada, per tant no estan sota la meva responsabilitat.\ndilluns, 24 de gener de 2011 a les 14:33:00 CET


El càmping de Vilacolum rep el vistiplau de la Comissió d'Urbanisme - Empordà\nEl càmping de Vilacolum rep el vistiplau de la Comissió d'Urbanisme\nDeixa pendent un text refós de l'Ajuntament de Torroella de Fluvià\nMARC TESTART 12.10.2017 | 10:16\nLa Comissió d´Urbanisme de Girona va donar el vistiplau, dijous passat, al Pla especial urbanístic per a la implantació d´un càmping al nucli de Vilacolum, a Torroella de Fluvià. Els promotors del càmping que s´ha de construir, al costat del Family Fun Park, van presentar el projecte als veïns el mes de març del 2015 i fins ara no s´ha tramitat a Urbanisme, que ha deixat el projecte pendent d´un text refós per part de l´Ajuntament de Torroella.\nL´alcalde, Pere Moradell, ha defensat sempre la idoneïtat de tirar endavant el càmping. "L´Ajuntament creu que serà interessant per al poble i, per això, vam acordar, per unanimitat de tots els grups municipals, demanar a la Generalitat que autoritzi el càmping", va dir l´alcalde, l´any 2015, quan es va començar a tramitar el projecte.\nEl gabinet d´arquitectes que ha treballat per als promotors del càmping, Resort Vilacolum, va explicar que s´ocuparan poc més de dues hectàrees, d´on sortiran 130 parcel·les, amb espai per a bungalous i caravanes.\nLa capacitat d´aquest càmping serà d´unes 370 persones com a màxim. Seran parcel·les de qualitat, ja que els promotors volen que sigui un càmping de luxe o de primera categoria. "No serà un espai d´acampada ni de botellón", va dir Joan Font, arquitecte que ha treballat en el projecte, el qual afegeix que "ens interessa aquesta activitat, però no a qualsevol lloc ni a qualsevol preu". Els promotors han escollit aquest espai perquè hi ha viabilitat, sanejament i depuradora.


EL SERVEI URBÀ DE PARETS DEL VALLÈS ESTRENA FLOTA\nSagalés i l’Ajuntament de Parets del Vallès han presentat avui els nous autobusos urbans que prestaran servei al municipi a partir de demà mateix.\nEls nous vehicles corresponen al model Indcar Mobi Urbà. Tenen una llargària de 8 metres, un ampli disseny interior i una amplada exterior de només 2,35 metres, pensada per a una circulació urbana que facilita el pas pels carrers estrets.\nIncorporen una carrosseria que respon a l’última reglamentació R66.02 i que aporta protecció en cas de bolcat. Disposen també de fre elèctric per a pendents pronunciades, rampa telescòpica per PMRSR (persones amb mobilitat reduïda en cadira de rodes), completament adaptats per a les persones amb mobilitat reduïda. D’altra banda, incorporen 4 punts de càrrega USB en la plataforma del darrere i als seients davanters\nRespecte dels vehicles anteriors, els nous autobusos suposen millores substancials. Les més rellevants són l’ampliació del nombre de places per seure-hi, 22 de les 35 totals que tenen com a capacitat màxima de càrrega i la incorporació de motors d’última generació Euro-6, que permeten una reducció de les emissions de gasos contaminants i partícules en suspensió.


Pocs llocs han estat testimonis del pas del temps com el poble medieval de Bellver de Cerdanya, a la província de Lleida. La capital de la coneguda (amb afecte) com a 'petita Cerdanya' conserva un singular encant que es percep simplement amb un primer passeig pel traçat dels seus carrers.\nÉs, precisament, en aquest traçat urbà, en el qual gairebé es pot sentir el pes de la història i les gestes de les gents que el van poblar, des de comerciants a bandolers. Avui ofereix una amigable invitació al passeig i al descobriment dels seus secrets.\nLa visita a la localitat, perfecta per a grups que no tinguin pressa, acaba amb una interessant incursió a l'antic Sequer de Pinyes, una peculiar fàbrica, gairebé única al país, que ha estat restaurada fa poc temps per mostrar l'ús que es donava a les abundants pinyes que arribaven dels boscos pirinencs.


Reforç de l’atenció a persones sense llar pel temporal | Web de Barcelona\nReforç de l’atenció a persones sense llar pel temporal\n09/01/2021 - 19:58\nSensellarisme. Amb aquest nou reforç hi ha 2.900 places d’acollida en diferents equipaments i dispositius d’emergència.\nDavant l’acumulació de fenòmens meteorològics adversos com pluja, fred i vent, s’ha posat en marxa un dispositiu especial, tot i que no es preveuen temperatures per sota dels 0 ºC. Amb aquest nou reforç hi ha prop de 2.900 places d’acollida en diferents equipaments i dispositius d’emergència.\nA les 2.700 persones sense llar que ja hi havia a la ciutat, ara s’hi han sumat un centenar de places més en un dels pavellons de Fira de Barcelona. A més, des de novembre també es disposa d’un centenar més de places en dos equipaments extraordinaris que es van activar quan es va posar en marxa la fase preventiva de l’operació Fred.\nL’operatiu també preveu el desplegament de diferents equips socials que ofereixen a les persones que dormen al carrer que la possibilitat de desplaçar-se a aquest nou centre d’acolliment. El Centre d’Urgències i Emergències Socials de Barcelona (CUESB) ho coordina, i té la col·laboració de la Creu Roja i la Guàrdia Urbana de Barcelona. La previsió és que aquest dispositiu específic d’intervenció s’allargui dos o tres dies, fins que la situació meteorològica millori.\nDurant el 2020 l’Ajuntament ha augmentat el pressupost per atendre persones sense llar en un 30%, i hi ha destinat uns 45 milions d’euros.\nEl doble de places d’allotjament d’emergència per a les persones sensellar\nTres hotels i residències de la ciutat per acollir persones sense llar


L'exregidor de Cultura, Alfred Costa, serà el pregoner de Moros i Cristians de Torrent | Valencia Extra\nL'exregidor de Cultura, Alfred Costa, serà el pregoner de Moros i Cristians de Torrent\nEl pròxim 24 de juliol arranquen oficialment les festes de Moros i Cristians de Torrent i ho faran amb Alfred Costa com a pregoner. A la Torre, epicentre de la ciutat i de les festes, l’exregidor de Festes i Cultura de l’Ajuntament de Torrent anunciarà l’inici de set dies de música, festa, color i celebracions als carrers de Torrent, que culminaran amb la Gran Entrada Mora i Cristiana del pròxim dia 29. El pregó fester repeteix format després que l’any passat, per primera vegada, fóra l’alcalde Jesús Ros, l’encarregat d’anunciar el començament de la setmana festera.\nEl pregoner Alfred Costa ha rebut la seua elecció amb “honor i orgull” per a poder obrir foc en aquest encara nou acte d’inici. Costa no ha deixat passar l’oportunitat de respondre amb l’humor propi i d’aquests actes el seu nomenament: “Clar que estic agraït però em fa pensar que se’ls pot haver ‘caigut’ una personalitat de major ‘renom’ o que en realitat volen que no hi haja mai més pregó”.\nEntre bromes, Costa ha afegit que el pròxim dia 24 “farà falta una mica més que la intercessió dels Sants de la Pedra si es vol que el pregó isca com ha d’eixir”.\nAlfred Costa és periodista i comunicador nascut a Torrent. Va iniciar la seua etapa en Ràdio Nacional d’Espanya (RNE) en 1990. A l’any següent es va incorporar a l’antiga RTVV en el departament d’entreteniment, on va exercir diverses responsabilitats. Després d’una experiència com a director de compres d’una distribuïdora de cinema a Barcelona, va tornar a Torrent per a formar part de l’equip de govern de Jesús Ros en 2015, etapa en la qual va gestionar l’àrea de Cultura, Comunicació i Festes. En 2018 es va incorporar a la nounada televisió autonòmica À Punt com a responsable del Servei d’Emissions.


Relat "MEDITACIONS EN EL QUASI CENTENARI DEL FOSSAR DE FALGARS. LA VALL D’EN BAS. LA GARROTXA"\nInici > detall del relat: MEDITACIONS EN EL QUASI CENTENARI DEL FOSSAR DE FALGARS. LA VALL D’EN BAS. LA GARROTXA\nHavíem visitat Falgars, poble de la Valls d’en Bas, l’any 2014 , el Josep Olivé Escarré ( Sant Llorenç Savall, 2 de maig de 1926 ‘ Castellar del Vallès, 6 de maig de 2019 ) , i en aquella ocasió el retratava davant de la tanca del fossar d’aquell\nTrobava una fotografia “ Capellà, escolanets i gent a la benedicció del cementiri de Falgars d'en Bas”, anterior a l’any 1929\nEl llogaret de Falgars d’en Bas és centrat per la parròquia de Sant Pere de\nFalgars, situada dalt de la cinglera, emmarcada per la serra de Cabrera fins a\nl’extrem de la cinglera d’Aiats i separada de Pruit per la petita serra de\nMateus. Forma part geogràficament de Collsacabra, i pertangué sempre a la\ndiòcesi de Vic. Una gran cinglera, solcada de camins per on vessen els\ntorrents, la uneix a la vall d’en Bas i la'n separa. El despoblament del\nllogaret ha estat molt fort. Tenia dins la seva demarcació parroquial, a\nl’antic Puig Calbell o de la Bastida (1 250 m), puig cònic vora la cinglera\nd’Aiats, una fortalesa, dita abans la Bastida de l’Infern, edificada pels\ngermans Arnau i Guerau de Cabrera, castlans dels castells de Cabrera i de\nCastelló; el 1352 Artau de Foces o de Cabrera la vengué a Bernat II de Cabrera.\nAquesta fortalesa, de la qual només hi ha unes poques restes i teulissos, tenia\nun terme propi, que comprenia els béns de la família Castelló-Cabrera.\nQuan es feia la fotografia , Falgars pertanyà al terme de Joanetes, que comprenia el veïnat de Can Trona i l’antic terme de Falgars d’en Bas, situat a la part meridional del terme, que inclou la parròquia de Sant Pere de Falgars que aglutinà aquest\npetit terme, és prop de la cinglera i el veïnatge del mas de la Coromina; ja és\nesmentada com a parròquia del bisbat del Vic en les més antigues llistes\nparroquials del segle XII. La base de l’edifici és romànica, de la fi del segle\nXI, amb un absis ornat de lesenes llombardes, però truncat per sota dels arquets\ncegats. Sofrí molt en els terratrèmols del 1428. Deixà de tenir culte regular\nel 1974. Prop seu, la rectoria, del 1640, l’antic hostal i les escoles formaven\nun petit carrer completat pel gran mas de la Coromina, amb quatre masoveries. A\nla plaça de davant de l’església hi ha unes nogueres corpulentes. Poc abans\nd’arribar-hi, hi ha el pantà i pont del Molí, amb un salt espectacular (que\nabans produïa electricitat). Aquest torrent del Molí o de la Faja és considerat\nl’origen del Fluvià.\nEntre els masos més importants cal remarcar la Faja, conegut des del 1338,\nrenovat el 1789 i ampliat modernament amb un segon cos; prop seu hi ha el molí\nde la Faja, a 1 115 m d’altitud, sota les fonts de la Faja. La Garganta, prop\nde la cinglera, antic casal amb masoveria, és el bressol del llinatge dels\nGarganta. El Grau, antic hostal de molta anomenada, amb porxades i columnes de\npedra, és prop del camí ral que baixava de la cinglera del proper i costerut\ngrau d’Olot; és lloc de tradició dels bandolers, que recorden la veïna mina\ndels Bandolers i la biga dels Penjats, a l’hostal; n'era un annex o auxiliar\nl’Hostalet, vers l’antic pont medieval del camí ral. Pijoliu, important\nheretat, citada el 1390 com a Puig-alreu, és un gran casal (amb dates del 1719\nal 1823) que té capella pròpia dedicada a Sant Jaume, datada el 1816, i que\nforma un clos tancat voltat d’edificacions (tenia tres masoveries). La Coromina\nés una gran hisenda que conrea les terres pròpies i les d’altres masos veïns.\nLa Batllia, casal abandonat on hi havia hagut la batllia del lloc, té un escut\ndel 1793, amb una vara de batlle enmig, i una bonica cabanya amb un gran\nportal. Pibernat, davant de Castelló, té diversos annexos que formen un petit\nL’any 1968, amb la eterna cantarella de “ la racionalització” es creava el\nmunicipi de la Vall d’en Bas. La dictadura tenia l’àmbit local – ajuntament –\nel provincial – Diputaciones i Cabildos- , i l’administració de l’estat ,\nrecordo que hi havien menys de tres ministres militars, ah!, i las Cortes\nLa “democraciola” amb ànim de perjudicar Catalunya, el Pais Basc i Galicia,\nimposava el “ cafè para todos “ 17 comunitats autònomes, 17 parlaments, mantenint alhora TOTES les estructures de la Dictadura, el resultat és un empobriment cada cop més general de la ciutadania, asfixiada d’impostos per mantenir una superestructura política, que no tenen – ni podrien mantenir - els alemanys.\nTots els que apareixen a la fotografia de la inauguració del fossar de\nFalgas ja gaudeixen de la vida eterna, i sense saber-ho s’estalviaven aquest present patètic, en el que el màxim que podem esperar és un atac Putinesc amb l’excusa d’un conflicte etnolingüística.\nQue l’apòstol Sant Pere intercedeixi per nosaltres, davant l’Altíssim!!\nProu bé | 25-03-2022 | Valoració: 10


LA RESTAURACIÓ, INDIGNADA PEL TANCAMENT PERIMETRAL – Pirineus TV\nLA RESTAURACIÓ, INDIGNADA PEL TANCAMENT PERIMETRAL\nEls restauradors cerdans han rebut com un gerro d'aigua freda les noves mesures decretades pel Govern. Es mostren indignats i molt preocupats per com podran fer front a les despeses, ja que la campanya de Nadal és la més important de l'any, juntament amb l'agost.\nDes de l’Associació de bars i restaurants de Cerdanya han criticat les mesures que s'han pres a dos dies de Nadal i quan ja tenien unes previsions fetes i han recordat que moltes famílies viuen del turisme.\nEl sector reclama ajuts directes ja que, asseguren des de l'associació, des del 3 de desembre que van reobrir només han tingut pèrdues.\nPer protestar contra les mesures, un centenar de treballadors del sector de la restauració i del comerç s'han concentrat aquest migdia a la plaça de l'ajuntament de Puigcerdà. Els concentrats, amb pancartes i taps de cassoles, han llançats ous i han fet crits demanat dimissions. El sector mostra el seu malestar pel tancament i recorda que és el tercer que pateix enguany.\nEls treballadors dels sectors més castigats per les mesures han recordat que necessiten gent per poder subsistir i que la situació actual pot representar l'estocada final per als negocis turístics.\nParlen al vídeo: NATI BOVER, PRESIDENTA ASSOCIACIÓ BARS I RESTAURANTS CERDANYA - GEORGINA BARÓ, PORTAVEU MANIFESTANTS


La millor fàbrica i fabricants d'olis additius per a pinsos purs | HaiRui\nAMPOLLA, LLAUNA, TAMBOR, contenidor de vidre, envàs de plàstic, envasat al buit\nLíquid marró a groc clar amb la fragància de la canyella\nSoluble en el 70% de l'etanol\n85% del cinamaldehid\nAdditiu per a pinsos purs Oli de canyella\n15 tones / tones per setmana\nPaquet: podem fer l'embalatge personalitzat / OEM, les ampolles són de vidre ambre, com ara 10 ml / 15 ml / 20 ml / 30 ml / 50 ml / 100 ml / 500 ml / 1000 ml. podem fer una etiqueta privada i una caixa de regal personalitzada. El nostre paquet a granel: 1 kg de barril de pell d'alumini; Cartró de 25 kg amb bossa de plàstic / 25 kg / 50 kg / 180 kg Tambor de ferro galvanitzat;\nShenzhen / Xina Shanghai\nQuantitat (quilos) 1-25 26 - 1000 > 1.000\nOli de canyella additiu per a pinsos purs (85% de cinamaldehid)\nl’oli de canyella té una olor picant i càlida.\nOrigen de l’oli de canyella\nÉs originari de la Xina i Sri Lanka i també es coneix com canyellaescorçao béEscorça de canyella xinesa. Aquest arbre esvelt i perennifoli creix fins a 20 metres d’alçada, amb fulles gruixudes i coriàcies i petites flors blanques. Les flors van seguides de baies d’una sola llavor de la mida de les olives petites. L’escorça de cassia s’utilitza àmpliament per aromatitzar els curri, en aliments al forn, dolços i refrescos.\noli de canyellano s’ha d’utilitzar a la pell, ja que és un irritant dèrmic, sensibilitzador dèrmic i és un irritant de la membrana mucosa. També s’ha d’evitar durant l’embaràs.\nEls principals components químics decanyellal’oli són l’aldehid cinàmic, l’acetat de cinamil, el benzaldehid, el linalol i el chavicol.\nLes propietats terapèutiques decanyellaels olis són carminatius, antidiarreics, antimicrobians i antiemètics.\noli de canyellausos\noli de canyellaja que una herba seca pot ser útil per a afeccions digestives com flatulències, còlics, dispèpsia, diarrea i nàusees. També es pot utilitzar per a refredats, grips, febres, artritis i reumatismes.\nColi innamon s’extreu de les fulles,escorça, branquetes i tiges per destil·lació al vapor.\nMOSTRA DE FOTOS DEL PRODUCTE:\nAnterior: Oli Cyperus d'alta qualitat en oli essencial rotundus d'oli essencial\nPròxim: Oli essencial de cilantro 100% pur / gra de coriandre\nOli d’extracte d’all pur Allicina 50%\nGrau de farmàcia de cristall de timol natural animal\nMenjar natural pur oli de menta peix garde preu a granel


José Luis Elkoro Unamuno - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJosé Luis Elkoro Unamuno\n14 de març de 1935 (83 anys)\nJosé Luis Elkoro Unamuno (Elgeta, Guipúscoa, 14 de març de 1935) és un empresari i polític basc. Es traslladà de jovenet a Bergara, on el 1969 fundà Talleres Elay. Militant i fundador d'Herri Batasuna, fou membre de les Juntes Generals de Guipúscoa de 1983 a 1991 i alcalde de Bergara de 1987 a 1991. Fou escollit senador per Guipúscoa a les eleccions generals espanyoles de 1989 i 1993 i diputat al Parlament Basc a les eleccions de 1984 i 1986.\nCom a empresari, ha fundat l'empresa Orain, editora del diari Egin, i més tard el Grupo Elay, alhora que s'associà al grup suís Unaxis, raó per la qual fou detingut el 2006 sota l'acusació de formar part de l'entramat econòmic d'ETA. El 2003 el seu fill Pablo Elkoro Ayastui fou declarat en rebel·lia per l'Audiència Nacional per un atac terrorista el 1997. Un altre fill seu, Iñaki, fou detingut el 2000 per pertànyer a ETA.\nAl juliol de 1998, arran de la clausura del diari EGIN per ordre de l'Audiència Nacional, fou imputat en el sumari 18/98 acusat d'un delicte d'integració en banda armada. Encara que ja es trobava a la presó per integració en la Taula Nacional, anys més tard, tornarà a córrer la mateixa sort. Després d'un llarg procés judicial que començà al novembre de 2005 i durà 16 mesos, ple d'irregularitats i que va suscitar nombroses denúncies, fins i tot a nivell internacional, per greus vulneracions de drets humans, civils i polítics, és condemnat a 24 anys de presó, la pena més elevada de totes.\nAixí, al desembre del 2007 és detingut per la policia als 72 anys i fou en el calabós de les dependències de l'Audiència Nacional quan el seu advocat li comunica que pateix un càncer de pròstata. Considerant la nova situació, la jutgessa decretà la seva llibertat condicional a espera que el Tribunal Suprem resolgui el recurs interposat per a la revisió de la condemna. Així, el 30 d'abril de 2009 fou detingut juntament amb la resta d'imputats que es trobaven en llibertat condicional per complir la condemna ratificada en 21 anys de presó.\nEl 14 d'octubre de 2010 va sortir de presó als 75 anys.\n↑ Interviú 27-6-2005\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=José_Luis_Elkoro_Unamuno&oldid=18560094»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 juny 2017 a les 00:30.


Social, cultural i medi | cesire*\nRepensem les tradicions?\nAquesta proposta està pensada perquè els i les alumnes pensin, es preguntin i debatin sobre el perquè de les tradicions i per què totes les cultures en celebren i, així arribar a tenir opinió i poder actuar en conseqüència.\nSom cultura perquè som festa… Llegeix més»\nIniciem amb aquesta conferència virtual les sessions que durant aquest curs formaran part del projecte “Connecta’t a la recerca” adreçat a docents de diferents nivells educatius.En aquests moments cal repensar l’ensenyament de les ciències com a activitat humana en contextos socials, històrics i culturals, en els quals el gènere i altres variables interseccionals juguen un paper que cal posar en relleu. Per això en aquesta conferència Beatriz Cantero parlarà de les visions i bones pràctiques de la incorporació del gènere a l’aula de ciències. Data: 11 de febrer de 2021Horari: de 18 a 20 h… Llegeix més»\nEn aquesta adreça web us podeu descarregar el calendari científic de l’any 2021. Està disponible en diferents llengües, en diferents formats i disposa d’una guia didàctica.\nLes tradicions, per a què?\nSom cultura perquè som festa i tradició” Jordi Cuixart\nAquesta proposta està pensada perquè els i les alumnes pensin, es preguntin i debatin sobre el perquè de les tradicions i perquè totes les cultures en celebren i, així arribar a tenir opinió i poder actuar en conseqüència. La covid19, ha fet que totes i tots ens replantegem si cal celebrar aquest any les festes de Nadal.\nCàpsula de Medi: Com incorporar la perspectiva de gènere a l’aula?\nEl dimecres 17 de novembre, la Laura Girbau i la Marta Berenguer, a partir de l’anàlisi de l’acció educativa, ens van donar eines i estratègies per incorporar la perspectiva de gènere en els centres educatius a partir de la utilització d’un llenguatge no sexista i treballant des del currículum.\nSi us vau perdre la càpsula, aquí podeu trobar tot el que es va treballar a la sessió: l’enregistrament de la sessió, infografies, bibliografia…\nFins la propera càpsula!!!!\nEntendre el món en el que vivim necessita de connexions interdisciplinars.\nImaginar futurs possibles demana la inclusió de totes les mirades.\nAconseguir un món socialment just i mediambientalment sostenible reclama l’acció col·lectiva.\nEls materials que us proposem tenen com a objectiu, l’autoformació teorico-pràctica. Apoderar als docents en el plantejament didàctic de projectes integradors, presentant recursos que permeten treballar, a l’aula, els problemes socialment rellevant des del punt de vista de les ciències socials, ciències naturals i la resta d’àmbits STEAM.\nLa caixa de l’àvia Maria\nJa podreu trobar al Servei de préstec un nou recurs: “La caixa de l’àvia Maria”. Aquesta maleta reuneix un conjunt de fonts documentals, tant bibliogràfiques com materials, a partir de documents d’arxiu que simulen allò que va… Llegeix més»\nNoves activitats a socials a destemps.\nHi han noves activitats a la web #socials a destemps , us animem a fer-hi una ullada\nUna pandèmia al 1965\nVisitem un museu\nUna altra època, jo?


Casal Calassanç 1976: de març 2011\nHomilia del diumenge 27/03/2011 del P. Josep Mª Balcells\n¿“QUIN ÉS EL MEU PROÏSME’?\nAquesta és la pregunta que dóna peu i entrada a una de les més significatives i precioses paràboles, la del Bon Samarità. Avui, l’evangeli ens en dóna la millor versió personalitzada en aquest Encontre amb la samaritana “buscat i ofert” per Jesús -en definitiva, Ell serà sempre el Bon Samarità en persona- que arriba a fer d’ella tot un apòstol, de la manera més espontània i al mateix temps més profunda. És allò que més endavant se’n dirà la “caritat pastoral” o l’atançament delicat i enaltidor a tot “proïsme”, perquè aquest ho és per la meva manera personalitzada d’atançar-m’hi, més que no pas per consideracions de proximitat física, geogràfica. Confronteu-ho amb l’evangeli.\nAquest passatge de la samaritana -viu i espontani com a diàleg que és- ric, riquíssim per la condensació de secrets divins que s’hi desclouen al llarg d’aquest progressiu atançament, que va fent dels dos interlocutors tot un evangeli condensat. D’una conversa intencionada i ben portada per Jesús en sortirà un diàleg paradigmàtic i d’una intimitat respectuosa i subtil, que de comunicació n’esdevindrà una sintonia i comunió, que d’entrada haurien estat impensables... Saber dialogar, saber respectar, saber escoltar, saber posar a l’encontre un to cordial, tot plegat en fa un model d’interrelació entre persones, tractant-se entre elles precisament com a persones, d’una dignitat tan gran l’altre com seria la nostra pròpia, i que per sobre de diferències que no es neguen, es sublimen a través no sols de feeling que es diu avui, sinó per l’estimació respectuosa, però que sap enlairar pensament, sentiments i actituds, inèdites a fi de comptes. “Tot el que puja convergeix” (Teilhard).\nDiàleg és una paraula, ennoblida des de Sócrates amb la seva manera de fer preguntes i de suscitar saviesa a partir sempre de l’interlocutor, del qual en van brollant respostes insospitades. Tota interrelació o és diàleg o no és res, o, pitjor, és guerra, que val tant com polemitzar -amb una arrel etimològica clara aquest mot de guerrejar, com si la veritat o la “raó” fos un botí a aconseguir, arrabasant-lo-; guerra, dic, quan no estem oberts de cor als altres i només volem defensar idees o posicionaments de baluard. Dialogar és la capacitat de comunicació, bo i respectant l’altre, però al mateix temps invitant-lo a anar més endins o més enlaire, a aixecar els nivells de la conversa, feta aquesta d’escolta atenta, empàtica, personalitzada, sensible als ressons, a les inflexions de veu i de mirades, per portar-la suaument a nivells que convidin, sense forçar, a plantejar-se capteniments de creixent sinceritat, apuntant respectuosament vers l’obertura de la pròpia intimitat... Aleshores la comunicació porta al diàleg sucós i aquest desemboca en un encontre; i quan aquest es produeix, això porta, meravellats, tots dos interlocutors a redescobrir-se com a nous, com a millors. L’altre, en profunditat, és pastat com jo mateix a imatge i semblança de l’ALTRE. S’obren les comportes de la comunió, i no hi ha comunió sense estimació. D’aquest dialeg se’n diu “caritat pastoral”, ben bé això. En el millor sentit de cada mot: caritat-amor-estimació i pastoral com a pedagogia del diàleg de o des de la fe.\nLes narracions de Joan, com aquesta de la samaritana, són molt intencionades. Ja ho diu obertament al final de tot el seu evangeli manifestant el seu propòsit global: “Tot això ha estat escrit, perquè creguin que Jesús és el Messies, el Fill de Déu, i, creient, tinguin vida en el seu nom”. De les escenes que ha seleccionat i triat Joan, l’evangelista en diu “senyals prodigiosos”- narrats en forma de diàleg, més sovint que en els altres evangelistes. I em sembla que aquest, d’entre tots ells, és el més llarg, el més profund, el més carregat de revelació (tant per a ella com per a nosaltres sobretot, que podem rellegir el passatge, bo i posant-nos en el paper, en la persona de la samaritana) Una conversa així val per molts “miracles”. És ben bé l’evangeli en acció.\nPerò tornem endarrere i seguim l’evolució del diàleg. Jesús s’asseu a prop del pou. Era migdia, cansat de la caminada feta i amb el bat de sol a sobre, sent com la set el senyoreja, i, sense més, entaula conversa amb la dona que ha vingut a pouar l’aigua; i trencant tota mena de convencionalismes ambientals i culturals, tot i que queden explicitats en la conversa de la dona, estranyada de la franquesa del jueu desconegut: -“Dóna’m aigua”. -“Com és que tu, jueu, a mi que sóc samaritana, em fas aquesta petició”. Ella no entén el rerefons d’aquella petició i menys de l’expressió de l’”aigua viva”. Encara no sintonitza i es queda en una interpretació material. “No tens amb què podràs treure l’aigua. ¿Ets més que no pas el nostre Pare Jacob, que ens va donar aquest pou?” La resposta de Jesús és una “manifestació” del què ofereix i com. No donarà tan sols aigua, sinó que sadollarà la set per sempre i, més encara, els farà sorgir una font dintre seu, una font que brollarà no aigua, sinó “vida eterna”. La pobra dona no el segueix i s’encalla donant respostes o fent preguntes totes elles amb un to de recel i de polèmica. No deixa, amb tot, de ser pragmàtica: “Senyor, dóna’m d’aquesta aigua, així no tindré més set i no hauré de venir tan sovint a omplir la gerra...!\nArribats aquí, Jesús cautelosament, amb un to suau, que no humilia, li enfoca la seva vida, de primer, dient-li : “Vés a cridar el teu marit”. Ella ja té aleshores la confiança suficient per dir sincerament que no en té. I Jesús li obre delicadament el panorama marital. Ella, sorpresa peró confident, li reconeix la tormentosa relació amb els marits successius... Davant de la des-velació de la seva vida cau en compte de que és un profeta. Però encara no es dóna per vençuda i tot aixecant el vol planteja, com una bona sortida d’aquella situació compromesa, un tema cabdal que separa jueus i samaritans. “¿On s’ha d’adorar Déu?” ¿Aquí, en el temple “nacional” nostre, de Garizim o bé en el vostre Temple, també “nacional”, de Jerusalem? Jesús no entra en polèmiques i del lloc passa al “com” s’ha d’adorar Déu. Nova sorpresa per la dona: Li revela que ha arribat l’hora (expressió només entenedora per qui ha llegit diverses vegades tot sencer l’evangeli de Joan) Ara, aquí, davant teu, és el gran moment -com dirà Pau als Efesis- de des-velar a tothom, sense distincions de “temples”, el designi secret de Déu: “Ell ens ha concedit tota aquesta saviesa i penetració que tenim; ens ha fet conèixer el seu designi secret, la decisió benèvola que havia pres per executar-la (ara), en la plenitud dels temps (ara): ha volgut unir en el Crist (ara) totes les coses (i les persones, àdhuc samaritans) tant les del cel com les de la terra” (Ef, 1, 8-10) Ara és l’hora, samaritans i jueus tots, d’adorar autènticament el PARE (nova revelació per a la dona: Déu com a Pare; mai sentit, sorpresa...) en Esperit ( altra descoberta, si és que ho entén) i en veritat. “Aquests són els adoradors que cerca el Pare” (aquí a Sicar i arreu; també en nosaltres). La dona consternada, però ja finalment en onda, li diu:”Sé que ha de venir el Messies. Quan vingui ens donarà raó de tot”. De fet ja li havia donat raó de tot, però ella encara no l’ha descobert. I Jesús li fa com a coronament d’aquesta senzillíssima “teofania”, sense pors ni esclats de llum; només una veu modulada, propera, que ja s’ha fet íntima al fil de la conversa: “Sóc jo, el qui et parla”. Mai s’havia donat tanta revelació i tan simplicíssima.\nAcabo com volia començar. Déu cerca adoradors en “Esperit” (amb majúscula, personificant: l’Esperit Sant) i en veritat (“l’Esperit Sant us portarà a la veritat plena”)\nL’home, la dona del segle XXI o seran adoradors en l’Esperit o no seran. ¡Què poc parlem, què poc sentim, què poc valorem l’actitud bàsica, fonamentadora de la nostra fe: SER ADORADORS! ¿Què vol dir ser adoradors? Experimentadors, rendits senzillament a la Grandesa de Déu, d’un Déu que no inspira temor, ni por, sinó d’un Déu que se’ns mostra com a Pare, perquè ens sigui més fàcil adorar-lo estimant-lo, estimar-lo adorant-lo. Com que ens és bastant difícil entendre-ho, vull posar una cita de Cristina Kaufmann: “L’oració s’havia reduït a un simple “Tu”, “Tu ets aquí”. Recordo anys i anys en que estava agenollada o sentada davant de la presència eucarística només amb aquesta paraula: Tu”. I ho reblo fent esment d’Isabel de la Trinitat. Meravellós. La seva pregària: “A lloança de la seva glòria” “Ho els meus Tres, el meu Tot, la meva felicitat” (pregària a la Trinitat) Un silenci respectuós, com a comentari. Les profunditats de la relació amb Déu de les persones “tocades” per l’Esperit ens són inaccessibles a molts...\nLa samaritana ja ha entrat ara de ple en l’àmbit de Déu. Surt d’escena “a l’apostòlica”. ¡Ho ha de fer conèixer tot! ¡Revoluciona tot el poble! L’evangelista, com qui no diu res, anota: “deixà la GERRA”. Aquest abandó precipitat se’ns torna simbòlic: testimoni eloqüent d’un diàleg “en-alt-idor: que aixeca el cor, el pensament, els sentiments. Un diàleg en to major que cura tot un passat borrascós, perquè el present s’ha omplert de sentit, s’ha fet etern, com demanava Maragall. En una pàgina, en un diàleg únic, memorable i cap tot l’Evangeli. ¡Voldríem saber què se’n va fer de la samaritana...! La samaritana ets tu, Jesús és el gran Mestre del diàleg, és la Paraula feta veu, rostre, proximitat: res més ni menys que “TU”, reconegut i estimat. Això és adorar. “Adora el Senyor, el teu Déu, dóna culte a Ell tot sol” (Primer diumenge de Quaresma) ¡Què bé si n’aprenguéssim!\nDiumenge Tercer de Qauresma, 27 de març de 2011 Barcelona\nPublicat per casal calassans a 12:12 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: homilia 27/03/2011\nHomilia del diumenge 20/03/2011 del P. Josep Mª Balcells\nLA TRANSFIGURACIÓ: ESCLAT DE LLUM D’IMPROVÍS\nEstem tan acostumats a llegir amb mirada simple d’infants i de gent que només s’imagina la narració com una estampa, una diapositiva o un quadre, que la “Transfiguració” té més valor com a fet extraordinari, que no pas per les significacions que s’amaguen en la fastuositat de la llampegada, com en aquest cas. Hem d’anar a la concordància dels tres sinòptics en la col·locació d’aquesta escena insòlita, única en la vida Jerusalem. Cal entrar en la il·lació de l’abans i del després per captar-ne la seva significació profunda. Mirem l’entorn narratiu “del fet” i veurem com antecedeix primer el reconeixement de la messianitat per part de Pere, amb la consegüent sortida de to de la seva re-negació, que li val el rebuig i l’apel·lació decidida de “Satanàs”. Els anuncis que es faran reiterats de la ineluctabilitat de passar primer ell i, amb ell, nosaltres, per l’assumpció i el compromís de ser incomprès i lliurat a una Passió, passió temuda pels deixebles que és fruit de no saber ni voler entendre el que Ell manifesta abans mateix de la transfiguració. Són seves aquestes paraules dirigides (a tots puntualitza Lluc): “Si algú vol venir amb mi, que es negui a ell mateix, que prengui la seva creu i que em segueixi. Qui vulgui salvar la seva vida, la perdrà però el qui la perdi per mi, la trobarà. ¿Què en trauria l’home de guanyar tot el món si perdia la vida? ¿Què no donaria l’home a canvi de la seva vida?” Dit això, sense cap interrupció en la narració, segueix: “Jesús pujà a una muntanya alta, emportant-se el grup dels més íntims”. I enmig de la pregària esclaten el cels i s’obre la teofania més esplendorosa que mai podien haver somiat. Diu Mateu: “es transfigurà davant d’ells”. És, per tant, per a ells que es dóna aquesta refulgència inhabitual. El fil narratiu ja el sabem de sobres, destaquem, però, la irrupció en escena de tot el més bell i florit de l’AT.: Moisès i Elies que són les figures més emblemàtiques de tot el Poble d’Israel. Dirà Lluc, per aclarir les coses, que parlaven “tots tres” de la imminència dels fets que s’esdevindran a Jerusalem, que és on s’encaminen tots, Mestre i deixebles, amb la por al cos en aquests últims i amb el coratge i determinació del Mestre. Deixem allò que sembla folklòric de les tres tendes, que ho llegim amb el somrís als llavis. ¡Aquest Pere amb quina ens surt ara...!, sense saber el context de que estaven aleshores celebrant les festes dels Tabernacles o de les Tendes; la gent les passava festivament en tendes, recordant els anys del desert. Bé, no m’hi entretinc, només amb un però: ¿què poc en sabem de la mateixa interpretació literal dels evangelis? ¡Ens manca tanta cultura bíblica! Tot, com per art d’encantament, se’ns ha transmutat, empobrit, en narracions d’“Història Sagrada”, de quan anàvem a “doctrina”. ¡Mireu si en vàrem sortir “d’adoctrinats en to menor”!\nAnem a la nou del que se’ns narra: El Pare fa una proclamació equivalent a la del Baptisme de Jesús, però ara la Messianitat queda ben palesa en la denominació que respira el text: en qui “m’he complagut”, que segons les interpretacions comparades dels tres sinòptics volen expressar el meu ungit. Hi ha un afegitó d’allò més clar i circumstanciat: “Escolteu-lo”. ¿Per què ho diu el Pare? Està clar: Els farà a continuació altres anuncis de la Passió-Resurrecció. No volen admetre que el seu Mestre hagi de patir, s’entrebanquen amb la seva PASSIÓ, perquè saben de sobres que els afectarà, i de ple, també a ells. Són de la “colla” i per tant també “rebran de retruc ells mateixos”. Recordeu la sortida d’osques de Pere quan li anuncia Jesús als moments solemnes del Sopar, que “Tots vosaltres fallareu”. I Pere, temerari com sempre, s’avança: “Ni que tots fallin, jo no fallaré pas” I de la RESURRECCIÓ ni saben, ni pregunten, ni esmenten res de res... Només serà en la relectura, i més tard i amb els fets acomplerts, que s’adonaran de qui, de què, de per a què, i de com. Només aprenem a posteriori, que es diu. M’agrada l’expressió de “relectura”. Només a la tercera va la vençuda, si és que hi va, i si no en necessita més de tres. Pere va sentir cantar el gall tres cops. A vegades no se sent res... Dirà Jesús: “Ara no ho podeu entendre”, més endavant sí; però és que els ha enviat un nou Mestre que és l’Esperit Sant que els i ens portarà a la veritat plena de tots els esdeveniments. I els i ens menarà a la comprensió progressiva de la “ciència de Crist”, que en diu Pau. Esperem-ho confiadament.\nAquest evangeli de la Transfiguració que ja ens el trobem des de bon començament de la Quaresma ens dóna el sentit de tot el cicle pasqual. Per tant, no és una entrada estranya del “fet de la transfiguració” en la litúrgia, sinó que ho posa quan més necessari ens és per tal d’enfocar bé el nostre camí quaresmal. Ho puc sintetitzar amb uns quantes proposicions, jo diria que integrals (el tot del sentit) i integradores (d’intercomunicació de totes les afirmacions, formant sistema) Tracto d’explicar-me: La vida-missió-missatge-fets-rebuig-Passió-Mort-Resurrecció-Glorificació formen totes ells un entrellaç, estan tots agabellats, units no successivament sinó interrelacionadament. No hi ha ni primer ni darrer. Tot s’acompleixen en tots. Hi ha plenitud de sentit global en allò que es podria considerar un pas darrere l’altre. Convé no separar la vida de la mort. És tan redemptora l’una com l’altra.\nAixò em porta a fer aquestes afirmacions cenyides a tot el procés quaresmal, en el qual ens anem obrint a un coneixement i una comprensió més i més intensa del “misteri de Crist” i a viure’l, d’acord amb les exigències evangèliques, no tan sols morals sinó en plena expansió d’una espiritualitat centrada en el Crist Ressuscitat, tal com ens invitava la primera oració col·lecta del diumenge passat.\nLes afirmacions són aquestes:\n· No hi ha Quaresma sense Pasqua.\n· No hi ha Pasqua sense Quaresma.\n· Molta gent viu una Quaresma sense fi... i sense ni adonar-se’n.\n· Els cristians hauríem de posar Pasqua en el viure nostre quotidià i ajudar a posar Pasqua en les quaresmes viscudes sense perspectiva en tantes persones ofegades per una vida inclement...\n-Ja ho hem repetit sovint, la quaresma que no sigui il·luminada, “transfigurada” constantment per la Pasqua, posant-la en tots els nostres combats quotidians serà un treball feixuc i no el podrem pas sostenir, perquè la motivació i el sentit del què fem ha d’estar llegit i experimentat com una invitació a plenitud de Vida en el Crist. “No sóc jo que visc; és Crist que viu en mi”. Assumir “el mal que tan sovint fem” i el sofriment que assetja a la nostra vida amb continuïtat, si no perversa, intermitent. Hem de redimir els nostres sofriments...\n-Una Pasqua sense l’experiència d’un treball quaresmal seria un Pasqua perduda, aïllada, un fet més commemoratiu que efectiu. Si la litúrgia no ens fa viure i reviure a fons els “Esdeveniments”, que no “records” només, seria una pèrdua del seu valor d’eficàcia pasqual. Ens pot servir de toc d’atenció ara que fem els primers passos quaresmals i tenim temps per endavant, si el sabem aprofitar. “Aquest és el temps favorable, aquest és el dia de la salvació”.\n-El nostre testimoni en el nostre món circumstant hauria de ser més evangèlic i cristià en el seu sentit més ple del terme: cristià ve de Crist, configurats a imatge i semblança de Jesús, el Crist. Hauríem de vessar més sentit pasqual en tantes vides que no se’n surten, que viuen encerclades pel no-sentit, “compassius i benignes, nosaltres, rics en l’amor”. Bons Samaritans amb tot malferit pel camí de la vida. Més avui que vivim “temps durs amb valors tous” i que, qui més qui menys, som ben fràgils i trencadissos.\nLa Pasqua –¡cada dia n’és!- hauria de ser el nostre missatge viscut i donat arreu, fent de la nostra societat, a partir dels més propers, una societat més humana i més divina, a imatge del Crist que va viure i morir per donar-nos, amb el sentit del viure, un accés quotidià a la felicitat, no com la que el món busca i proposa. Recordem: “qui perdi la vida per mi, la trobarà”. ¿Què esperem i què esperen els nostres “proïsmes? Pasqua per a tothom, ¡ep, sense perdre el sentit pasqual de totes les nostres quaresmes i les dels altres!\nDiumenge segon de Quaresma, 20 de març de 2011 Barcelona\nPublicat per casal calassans a 12:56 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: homilia 20/03/2011\nHomilia del diumenge 13/03/2011 del P. Josep Mª Balcells\nREDESCOBRIR I REVALORITZAR LA PARAULA DE DÉU\nAmb aquest diumenge es clou la glossa que hem anat fent, diumenge rere diumenge, del Sermó de la Muntanya (SM). No l’hem pogut seguir tot, punt per punt, per condicionaments de la litúrgia, sinó només saltejat, suficient però, per poder-lo veure com un tot. ¿De què parla en síntesi? En el fons, i en la lectura que n’hem de fer des de la fe, és a dir, llegint l’evangeli amb actitud pasqual, parla de que la nostra única Llei (nou deuteronomi, primera lectura) és viure el Crist com a “trobament” de persona a persona i ensems com a missatge, que tradueix la forma com vivia ell: “Jo sóc el camí, la veritat i la vida”. Ara pouo en Benet XVI: “La Paraula esdevé Persona, el Verb s’ha abreujat, que deien els sants Pares, s’ha posat a l’abast, el podem tocar. (Mà de cantoral: “No fixeu els ulls en ningú més que en Ell...”) “Ara, la Paraula no sols es pot oir, no només té una veu, sinó que té rostre que podem veure: Jesús de Natzaret. Així s’entén per què no es comença a ser cristià per una decisió ètica o per una gran idea, sinó pel “Trobament” amb un “Esdeveniment”, amb una “Persona”, que dóna un nou horitzó a la vida i, amb això, una orientació decisiva. La renovació d’aquest “Encontre” i de la seva comprensió produeix en el cor dels creients una reacció d’estupefacció davant de la iniciativa de Déu, fent-se home, que mai no podríem ni pensar ni imaginar, mai l’hauríem pogut inventar. Es tracta d’una novetat inaudita humanament incomprensible”. En aquesta mateixa línia, així s’expressa Rovira Belloso: “En el Sermó de la muntanya trobem les benaurances –quinta essència del missatge de Jesús-, trobem la primacia de l’amor, el descobriment de la interioritat, la confiança en Déu i en la seva Paraula... El Mestre ens obre el cor, i la Paraula que d’Ell brolla és tan pura que ens canvia el nostre”.\nAcabades, doncs, de proclamar les paraules del SM ens hem d’arromangar i posar-nos a la feina, a peu d’obra. Només passant de les paraules (ungides de la Paraula) al compromís de les obres es pot entrar en la Terra Promesa: el pas del Jordà. Escena del Deuteronomi d’avui (en el Regne de Cel) . Aquest ens l’afigurem com un castell arrapat a les roques, en el cim d’un turó. La nostra seguretat, defensa, la nostra empara, el meu penyal i plaça forta: això és la Paraula que va esdevenint Obra. A l’edat mitjana els pobles s’arreceraven a redós del castell que coronava els turons (Qui ha vist pobles i poblets de La Segarra sabrà de què parlo...) Del simbolisme de la Roca, de la Casa edificada sobre el rocam en va plena tota la Bíblia. “Només en Déu reposa la meva ànima” “Ell és la Roca que em salva; confio i no m’espanto”. No ens podem perdre en paraules i més paraules (parole, que s’exclamen els italians...). Això d’anar amb paraules només és com lluitar a camp obert, perillós. Només trobarem recer possible i salvaguarda en el compromís de l’acció i en l’acció mateixa: “Senyor, sigueu el meu castell inexpugnable” . Déu és qui obra en i per nosaltres. Vagi això per endavant.\nJesús és taxatiu, àdhuc tallant: “Només reconeixeré aquells que “essent valents i tenint coratge, aquells a qui deixeu veure la claror de la vostra mirada, a aquells que confien més en l’amor que els teniu, a aquells que esperen en el Senyor, es refien més de la gràcia que no de les pròpies forces. De la mà i la inspiració de Bach: “Vós sou Senyor ma fortalesa, ma Roca viva sou, Senyor...\n¿Sirenes? ¡Quantes en vulgueu! Darrerament s’ha publicat l’Enquesta Europea de Valors, que es fa cada deu anys. Ara, en coincidència amb la quarta aplicació, se n’ha fet una d’específica per a Catalunya. Es va presentar ara no fa una setmana i s’ha publicat amb aquest suggerent títol: “Valors tous en temps durs”. Se n’han fet ressò els mitjans. En un intent de sistematització, els catalans estem agrupats d’aquesta faisó: “Individualistes egocèntrics” (10’80%); individualistes pragmàtics” (16’4%); “Neomoderns (20%); “Neoconservadors” (28’4); “Individualistes cívics” (24’4%). Ja tindrem ocasió de parlar-ne. De tota manera, aquest és el panorama on “vivim, ens movem i som” sociològicament...\nBé, tornem als fets que són els que avalen les nostres teories. On hi ha fets no calen paraules, ni que suposadament siguin santes, àdhuc miraculoses (Atenció a la recusació esquerpa del “Senyor, Senyor” i de tot el què segueix, fort, eh; ben fort! Així acaba la proclamació de Moisès: “Avui us deixo escollir entre la benedicció i la maledicció...”, que guarda paral·lelisme amb l’evangeli d’avui: “aparteu-vos de mi”.\nEl clàssic Maréchal ens donava una metodologia de cara a l’acció que fou molt utilitzada, i encara avui ho és a Llatinoamèrica en la “Revisió de vida”, que pretenia analitzar la vida quotidiana, contrastant-la amb l’evangeli (ara, seria amb el SM, prioritàriament amb el mateix Jesús en aquesta determinant i/o enutjosa pregunta que ens fem o ens podríem fer: ¿Què faria Jesús, ara i aquí?)\nTres passos encadenats:\nVEURE: informació pròpia o dels altres, contrastada, fiable i, si de cas, comparada, perquè sabent el què i el com de les accions concretes en els altres, ens podrem veure, en detall, en el nostre propi mirall, si miréssim lúcidament com qui mira l’altre. Solament veure’ls, veure’ns...\nJUTJAR: Aquí hi hauria d’haver obert el mapa de totes les particularitats del SM. Es tracta de fer una valoració de “fets” amb la més depurada sensibilitat evangèlica. De com fem aquest pas, farem el següent i definitiu.\nACTUAR: Atenció però: No es passa, sense més ni més, de res o poc a molt. No seria pas poc fer passos, ni que siguin aparentment petits, en la direcció que el GPS del SM ens indicarà a cada moment. No neguitejar-se pel demà. Concentrem-nos de valent en l’avui: El famós “ara i aquí”. Tot és fill d’un procés i, en definitiva, d’un hàbit. L’hàbit d’estar per l’on estàs, de voler el què vols, concentrat en el què fas i en fer-ho motivat i amb goig. En el fons, ser cristià és entrar en la consciència -com més sostinguda possible- de l’acció conjunta entre Déu (que és Provident, ¿recordeu?) i nosaltres que només som “manobres”, ensems que pedres vives. Hem de fer pujar l’obra (en realitat: la Casa sobre la Roca). Som alhora obra viva i obrers. Tot fa referència al treball evangèlic: de tenir visió de conjunt i de que cadascú, cada carreu, trobi el propi encaix, modest, només una pedra, però insubstituïble, si som cadascú únics, com ho creiem. Ja és ben sabut d’aquells picapedrers que només fan la feina el millor que saben i la d’aquells altres que saben que basteixen catedrals amb llur petita i singular aportació a l’obra. La motivació transfigura el què fem, tot el que fem.\nCal ser assenyat , assenyat amb passió si és que són comportables l’un amb l’altra. I entrar en el joc dels feiners de l’evangeli, aquells a qui ja poden batre vents i tempestes. Ells estan arrapats a la Roca, que és Crist, que diu sant Pau.\nUs i em recomano ARA de llegir el SM d’una tirada, pausada això sí, i, una volta llegit, veure què sentim, com ens sentim davant de la Paraula i com ens invita a l’acció. Hi ha dos acabaments, punts i finals en el SM, que no han estat triats, però que convé que citem: la reacció de la gent. Es parla de sorpresa, estupefacció, admiració, singularitat enfront dels altres mestres de la Llei. I allò que hauríem de fer, si de veritat hem estat “visitats” per l’Esperit de Déu, en “sentir” de cor la Paraula (¡El SM tot sencer!) “I molta gent es posà a SEGUIR-LO”. Som-hi.\nDiumenge IX de durant l’any, 13 de març de 2011 Barcelona\nDos adjunts: Una bellíssima aplicació a la Mare de Déu de la consonància entre Paraula i Acció, treta del document del Papa Benet “PARAULA DEL SENYOR”. I un resum de l’Enquesta europea de Valors, aplicada a casa nostra. ¡Fan pensar!\n“Els pares sinodals han declarat que l’objectiu del Sínode sobre la Paraula era “renovar la fe de l’Església en la Paraula de Déu”; per això és necessari mirar allí on la reciprocitat entre Paraula de Déu i Fe s’ha complert plenament, o sigui, en la Verge Maria, “que amb el seu sí a la paraula de l’Aliança i a la seva missió compleix perfectament la vocació divina de la humanitat”. “La realitat humana, creada per mitjà del Verb, troba la seva figura perfecta precisament en la fe obedient de Maria. Ella, des de l’Anunciació fins a la Pentecosta, se’ns presenta com a dona enterament disponible a la voluntat de Déu. És la Immaculada Concepció, la “plena de gràcia de Déu”, incondicionalment dòcil a la Paraula divina. La seva fe obedient plasma cada instant de la seva existència segons la iniciativa de Déu. Verge a l’escolta, viu en plena sintonia amb la Paraula divina; conserva en el seu cor els esdeveniments del seu Fill, component-los com en un únic mosaic”.\n“És necessari ajudar els fidels a descobrir d’una manera més perfecta el vincle entre Maria de Natzaret i l’escolta creient de la Paraula de Déu... Tot el que la intel·ligència de la fe ha tractat amb relació amb Maria es troba al centre més íntim de la veritat cristiana. En realitat no es pot pensar en l’Encarnació del Verb sense tenir en compte la llibertat d’aquesta noia jove, que amb el seu consentiment coopera de manera decisiva a l’entrada de l’Etern en el temps. Ella és la figura de l’Església a l’escolta de la Paraula de Déu, que en ella es fa carn. Maria és també símbol de l’obertura a Déu i als altres, escolta activa, que interioritza, assimila, i en la qual la Paraula esdevé forma de vida.\nEn aquesta circumstància, desitjo cridar l’atenció a la familiaritat de Maria amb la Paraula de Déu. Això resplendeix amb particular brillantor en el Magnificat. En un cert sentit, aquí es veu com ella s’identifica amb la Paraula, hi entra; en aquest meravellós càntic de fe, la Mare de Déu lloa el Senyor amb la seva mateixa Paraula: “El Magnificat –un retrat de la seva ànima, per dir-ho així- està completament teixit pels fils presos de la Sagrada Escriptura, de la Paraula de Déu. Així es posa en relleu que la Paraula de Déu és veritablement la seva pròpia Casa, de la qual surt i entra amb tota naturalitat. Parla i pensa amb la Paraula de Déu; la Paraula de Déu esdevé paraula seva, i la seva paraula neix de la Paraula de Déu. Així es posa de manifest, a més, que els seus pensaments estan en sintonia amb el pensament de Déu, que el seu voler és un voler amb Déu. En estar íntimament penetrada per la Paraula de Déu, pot convertir-se en mare de la Paraula encarnada”.\nA més, la referència a la Mare de Déu ens mostra que l’obrar de Déu en el món implica sempre la nostra llibertat, perquè, en la fe, la Paraula de Déu ens transforma. També la nostra acció apostòlica i pastoral serà eficaç en la mesura que aprenguem de Maria a deixar-nos plasmar per l’obra de Déu en nosaltres: “L’atenció devota i amorosa a la figura de Maria, com a model i arquetip de la fe de l’Església, és d’importància capital per realitzar també avui un canvi concret de paradigma en la relació amb la Paraula, tant en l’actitud d’escolta orant com en la generositat del compromís en la missió i l’anunci.\nContemplant en la Mare de Déu una existència totalment modelada per la Paraula, també nosaltres ens sentim com cridats a entrar en el misteri de la fe, amb el qual Crist ve a habitar en la nostra vida. Sant Ambròs ens recorda que tot cristià que creu, concep en cert sentit i engendra el Verb en si mateix: si quant a la carn, només hi ha una Mare de Crist, quant a la fe, en canvi, Crist és el fruit de tots. Així, doncs, tot el que li va succeir a Maria pot succeir-nos ara a qualsevol de nosaltres en l’escolta de la Paraula i en la celebració dels sagraments.\nLa íntima relació entre la paraula de Déu i l’alegria es manifesta clarament en la Mare de Déu. Recordem les paraules de santa Elisabet: “Feliç tu, que has cregut, allò que el Senyor t’ha promès es complirà”. Maria és feliç perquè té fe, perquè ha cregut, i en aquesta fe ha acollit en el propi si al Verb de Déu per entregar-lo al món. L’alegria que rep de la Paraula es pot estendre a tots els qui, en la fe, es deixen transformar per la Paraula de Déu. L’Evangeli de Lluc ens presenta en dos textos aquest misteri d’escolta i de goig. Jesús diu: “La meva mare i els meus germans són els qui escolten la Paraula i la posen per obra” I, davant l’exclamació d’una dona que entre la multitud vol exaltar el ventre que l’ha portat i es pits que l’han criat, Jesús mostra el secret de la veritable alegria: “Feliços els que escolten la Paraula de Déu i la guarden”. Jesús mostra la veritable grandesa de Maria, obrant així també per a tots nosaltres la possibilitat d’aquesta benaurança que neix de la Paraula acollida i posada en pràctica. Per això, recordo a tots els cristians que la nostra relació personal i comunitària amb Déu depèn de l’augment de la nostra familiaritat amb la paraula divina”.\nAixí, doncs, que cada jornada nostra estigui marcada pel “trobament” renovat amb Crist, Verb del Pare fet carn. Ell és a l’origen i a la fi, i “tot en manté en Ell” (Col 1,17). Fem silenci per escoltar la Paraula de Déu i meditar-la, perquè ella, per l’acció eficaç de l’Esperit Sant, continuï habitant, vivint i parlant-nos al llarg de tots els dies de la nostra vida . D’aquesta manera, l’Església es renova i es rejoveneix sempre gràcies a la Paraula del Senyor que roman eternament\nPublicat per casal calassans a 16:07 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: homilia 13/03/2011\nHomilia del diumenge 06/03/2011 del P. Josep Mª Balcells\nDiumenge IX de durant l’any, 27 de març de 2011 Barcelona\nAixí, doncs, que cada jornada nostra estigui marcada pel “trobament” renovat amb Crist, Verb del Pare fet carn. Ell és a l’origen i a la fi, i “tot en manté en Ell” (Col 1,17). Fem silenci per escoltar la Paraula de Déu i meditar-la, perquè ella, per l’acció eficaç de l’Esperit Sant, continuï habitant, vivint i parlant-nos al llarg de tots els dies de la nostra vida . D’aquesta manera, l’Església es renova i es rejoveneix sempre gràcies a la Paraula del Senyor que roman eternament”.\nPublicat per casal calassans a 12:44 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: homilia 06/03/2011\nHomilia del diumenge 27/03/2011 del P. Josep Mª Ba...\nHomilia del diumenge 20/03/2011 del P. Josep Mª Ba...\nHomilia del diumenge 13/03/2011 del P. Josep Mª Ba...\nHomilia del diumenge 06/03/2011 del P. Josep Mª Ba...


Orange continua desplegant la xarxa troncal de fibra òptica | Ajuntament de Calafell\nOrange continua desplegant la xarxa troncal de fibra òptica\nLa implantació per zones es farà en una fase posterior\nL’operador de telecomunicacions Orange continua desplegant la xarxa troncal de fibra òptica pel municipi de Calafell. D’aquesta xarxa “penjaran” els cablejats de cada barri i carrer, que s’instal·laran en una fase posterior.\nEl mapa zonal de desplegament d’aquesta tecnologia encara no està elaborat perquè la companyia necessita els permisos de les finques per poder passar els fils de la fibra, així com l’autorització de l’operador propietari de la infraestructura existent fins ara. El mapa zonal es podrà redactar i presentar quan aquestes qüestions estiguin resoltes. D’aquí la importància que propietaris i comunitats de propietaris donin facilitats per al pas de la fibra, fet que no implica cap compromís de contractació de serveis.\nEl regidor d’Urbanisme de l’Ajuntament, Miguel Ángel Perín, explica que “comprenem la inquietud de la ciutadania per la lentitud d’aquest projecte, però es tracta d’un procés que a qualsevol poble o ciutat dura molts mesos, fins i tot un any o dos”. Perín afegeix que “a qualsevol municipi on s’implanta la fibra òptica, l’anunci aixeca una gran expectativa, fins i tot d’immediatesa, i les coses mai no van tan ràpides com tothom vol, perquè les obres no són difícils tècnicament, però molt complicades administrativament”.\nEl regidor ha agregat que “tot això ho vivim amb més intensitat a llocs, com Calafell, on els serveis de telecomunicacions són molt deficients i els operadors han deixat d’invertir en tecnologies antigues, a l’espera de desplegar les noves”.\nEl projecte de xarxa troncal (PDF, 4.12 MB)


Política de cookies | CES Joan Maragall\nLUDUS SANCTIUS, S.L informa sobre l'ús de les cookies en la seva pàgina web: http://www.joanmaragall.com/\nTens l'opció de permetre, bloquejar o eliminar les cookies instal·lades en el teu equip mitjançant la configuració de les opcions del navegador instal·lat en el teu equip. En desactivar cookies, alguns dels serveis disponibles podrien deixar d'estar operatius. La manera de deshabilitar les cookies és diferent per a cada navegador, però normalment pot fer-se des del menú Eines o Opcions. També pot consultar-se el menú d'Ajuda del navegador on pots trobar instruccions. L'usuari podrà en qualsevol moment triar quines cookies vol que funcionin en aquest lloc web.\nCookies utilitzades a http://www.joanmaragall.com/\nDescripció: Serveix per a distingir als usuaris. Generada per Google Analytics. Google emmagatzema la informacion recollida per les cookies en servidors situats als Estats Units, complint amb la legislació Europea quant a protecció de dades personals i es compromet a no compartir-la amb tercers, excepte quan la llei l'obligui a això o sigui necessari per al funcionament del sistema. Google no associa la seva direcció IP amb cap altra informació que tingui. Si desitja obtenir més informació sobre les cookies usades per Google Analytics, si us plau accedeixi a aquesta direcció: https://developers.google.com/analytics/devguides/collection/analyticsjs/cookie-usage?hl=es&csw=1\nDescripció: Dades encriptades per identificar la sessió de l'usuari.\nDescripció: Guardar la configuració de cookies\nhttp://www.joanmaragall.com/ mostra informació sobre la seva Política de cookies a la part inferior de qualsevol pàgina del portal al desplaçar la pàgina cap avall amb cada inici de sessió.\nModificar/personalitzar la seva configuració: Podrà obtenir més informació sobre què són les cookies, conèixer la Política de cookies de: http://www.joanmaragall.com/ i modificar la configuració del seu navegador.


Nm 10 - BIBLIJA.net - La Bíblia a Internet\n2 --Fes-te dues trompetes de plata batuda per a convocar la comunitat i donar l'ordre d'aixecar el campament. 3 Al toc de les dues trompetes, tota la comunitat es reunirà a l'entrada de la tenda del trobament. 4 Al toc d'una de sola, es reuniran amb tu els principals, els caps de les unitats d'Israel. 5 Quan el toc de la trompeta tingui un so trinat, aixecaran el campament els acampats a la part de llevant. 6 Al segon toc trinat, ho faran els acampats al sud. El senyal per a aixecar el campament serà un toc trinat de trompeta. 7 Per a convocar la comunitat es farà un toc de trompeta senzill. 8 Els encarregats de tocar la trompeta seran els sacerdots, els fills d'Aaron.\n»Això serà una institució perpètua, tant per a vosaltres com per als vostres descendents. 9 Quan sereu al vostre país, si entreu en guerra contra l'enemic que us ataca, toqueu les trompetes amb un so trinat. Així el Senyor, el vostre Déu, us tindrà presents i us salvarà dels vostres enemics. 10 Els dies de festa, de solemnitat i de celebracions del primer dia del mes toqueu les trompetes durant els holocaustos i els sacrificis de comunió. Així el vostre Senyor us tindrà sempre presents. Jo sóc el Senyor, el vostre Déu.\nEl poble d'Israel es posa en camí\n11 El dia vint del mes segon de l'any segon de la sortida d'Egipte, el núvol es va enlairar de sobre el tabernacle de l'aliança. 12 Llavors els israelites van partir del desert del Sinaí, seguint l'ordre de marxa establert. El núvol s'aturà al desert de Paran. 13 Era la primera vegada que emprenien el camí per una ordre del Senyor transmesa per Moisès.\n14 Van partir en primer lloc els batallons agrupats al voltant de l'estendard del campament de Judà, a les ordres de Nahxon, fill d'Amminadab. 15 Els acompanyaven els de la tribu d'Issacar, a les ordres de Netanel, fill de Suar, 16 i els de la tribu de Zabuló, a les ordres d'Eliab, fill d'Helon.\n18 Tot seguit partiren els batallons agrupats al voltant de l'estendard del campament de Rubèn, a les ordres d'Elissur, fill de Xedeür. 19 Els acompanyaven els de la tribu de Simeó, a les ordres de Xelumiel, fill de Surixadai, 20 i els de la tribu de Gad, a les ordres d'Eliassaf, fill de Deuel.\n22 A continuació van emprendre la marxa els batallons agrupats al voltant de l'estendard del campament d'Efraïm, a les ordres d'Elixamà, fill d'Ammihud. 23 Els acompanyaven els de la tribu de Manassès, a les ordres de Gamliel, fill de Pedahsur, 24 i els de la tribu de Benjamí, a les ordres d'Abidan, fill de Guidoní.\n25 Finalment, tancaven la marxa els batallons agrupats al voltant de l'estendard del campament de Dan, a les ordres d'Ahièzer, fill d'Ammixadai. 26 Els acompanyaven els de la tribu d'Aser, a les ordres de Paguiel, fill d'Ocran, 27 i els de la tribu de Neftalí, a les ordres d'Ahirà, fill d'Enan.\n28 Aquest era l'ordre de marxa dels contingents israelites, distribuïts per batallons, quan es posaven en camí.\n29 Moisès va dir a Hobab, fill del seu sogre Reuel, el madianita:\n--Nosaltres anem cap al lloc que el Senyor ha dit que ens donaria. Vine amb nosaltres, que et farem participar del benestar que el Senyor ha promès a Israel.\n--No vindré pas. M'estimo més tornar-me'n al meu país amb els meus familiars.\n--Et prego que no ens deixis. Tu coneixes els indrets del desert on podem acampar: fes-nos de guia. 32 Si véns amb nosaltres participaràs del benestar que el Senyor ens concedirà.\n33 Els israelites van partir, doncs, de la muntanya del Senyor i feren tres dies de camí. Durant aquelles jornades, l'arca de l'aliança del Senyor els anava al davant per buscar-los un indret on reposar. 34 I, tan bon punt aixecaven el campament, el núvol del Senyor planava damunt d'ells durant el dia.\n35 Quan l'arca es posava en camí, Moisès deia:\ni fugin del teu davant\nels qui t'odien.»\n36 Quan l'arca es deturava, deia:\nles unitats d'Israel.»


Tercer nivell web de la Universitat d'Alacant VUALÀ. Servei d'Informàtica Ajuda de la web Universitat d'Alacant\nServei d'Informàtica A..b Universitat d'Alacant\nTercer nivell web de la..ersitat d'Alacant VUALÀ\nTercer nivell web de la Universitat d'Alacant VUALÀ\nPàgina corresponent a cada Unitat, Departament o Servei existent en la Universitat d'Alacant. Aquestes pàgines són mantenidad per aquests mitjançant l'ús de l'eina interna coneguda com Vualà, desenvolupada pel servei d'Informàtica de la Universitat d'Alacant, i que permet crear contingut corporatiu respectant els estàndards web. (Accés a documentació de VUALÀ).\nDescripció del tercer nivell (vualà): s'estableixen 3 blocs generals que divideixen el contingut de la pàgina: la capçalera (1), el cos (2) i el peu (3).\nLa capçalera té com a objectiu principal mostrar la informació que identifica a la Universitat d'Alacant. D'aquesta manera, en la part central esquerra es mostra el logotip, i en la part central dreta, es mostra una imatge decorativa.\nEn la part superior de la capçalera tenim: a l'esquerra, el logotip de la UA i el selector d'idioma:\nA la dreta, trobem les icones de Portada, Contacte, Mapa de la Web, Impressió, Impressió a PDF i Estadístiques; finalment, el cercador intern:\nEn la part inferior de la capçalera trobem el menú general del lloc, en el quin, podrem accedir als diferents apartats de cada Unitat, Departament o Servei:\nSe subdivideix en 3 blocs principals:\nEl menú principal de la Unitat, Departament o Servei: dóna accés a tots els serveis que s'ofereixen, informació, etc.\nPàgina de contingut: contingut de cada pàgina amb la informació corresponent.\nEs mostra informació sobre l'última actualització i els enllaços a Portada, Contacte, Mapa de la Web, Impressió, Impressió a PDF i Estadístiques. Icones de validació del w3c i enllaços d'informació legal, etc.


Coneixement farmacèutic » Respostes de salut » Entrevista sobre caiguda capil·lar al Dr. Ramon Grimalt\nEl Dr. Ramón Grimalt és expert en la cura de les alteracions del cabell, les ungles i la pell. La seva clínica, Grimalt Dermatologia, està molt implicada en la divulgació científica, tant participant en congressos com amb publicant llibres. També és membre de l’Acadèmia Espanyola de Dermatologia i Venereologia.\nQuines patologies cutànies són mes comunes durant la tardor? Existeix algun tipus de relació entre aquestes patologies i l’exposició solar de l’estiu?\nLa tardor és una estació en la qual hi ha patologies provocades pels excessos solars. Durant l’estiu, molta gent s’ha despullat i, en conseqüència, han pogut observar-se el cos. A vegades, detecten en ell coses que han passat desapercebudes durant l’hivern, just perquè anem més tapats. Moltes vegades hi ha consultes per aquesta mena de sorpreses. En moltes ocasions no són reals, sinó que les donis cobreixen pel fet de destapar-se.\nPer què a la tardor és habitual la caiguda capil·lar?\nAquest és un fenomen curiós que està relacionat amb la muda estacional o la muda periòdica que fan els mamífers. Quan els humans encara eren animals, utilitzaven el borrissol per a protegir-se de les temperatures. Aquests és el que fan encara la majoria de mamífers. Durant els mesos de més calor es desprenen del borrissol del cos per a estar més frescos i durant els mesos d’hivern fan créixer el pèl per a estar més temperats.\nEls humans, des que tenen llars i calefacció, saben caçar mamuts i abrigar-se amb roba, han perdut una mica aquesta sincronització tan marcada, però conserven l’estigma filogenètic de ser animals. Posseeixen aquest recanvi estacional típic que es produeix a la primavera, però que es retarda tres mesos per un procés fisiològic: des que el pèl es mor fins que cau passa 3 mesos ancorat al nostre cap. Això significa que el nostre cap està replet de cabell mort que estan esperant 3 mesos a caure. És per això que el recanvi típic dels gossos, les guineus i tots els animals peluts es dona en la primavera però en els humans succeeix en la tardor.\nPer què popularment es relaciona l’estrès amb la caiguda capil·lar?\nMolt habitualment una persona atribueix que li ha passat una cosa per un factor purament causal. La medicina no és tan fàcil. Potser com explicació una mica mèdica, podríem afirmar que la gent que es troba més angoixada acostuma a ser més observadora. Per aquest motiu ho noten tot molt més. Aquest podria ser un factor pel qual la persona que sent estrès es nota molt més la caiguda capil·lar normal.\nPuc trobar la solució a la meva caiguda capil·lar?\nEl dermatòleg pot aclarir de què es tracta o quin és el motiu del per què aquesta persona està perdent el cabell, buscar una solució o suggerir-li quin medicament ha de comprar en la farmàcia per a solucionar-ho. Per exemple: una dona que té un problema hormonal i presenta una menstruació molt abundant, pot patir la famosa alopècia ferropédica, però només en aquest cas el ferro de la farmàcia li anirà bé per al cabell. Això no significa que el ferro vagi bé per a la caiguda del cabell, el ferro funciona per a l’alopècia ferropédica.


El propietari d'un bar: "No sabem si tornarem l'11 de maig, perquè obrir el 50% de la terrassa no cobreix les despeses" La República\nEl propietari d’un bar: “No sabem si tornarem l’11 de maig, perquè obrir el 50% de la terrassa no cobreix les despeses”\nACN Cubelles.-Bars i restaurants s’han posat tímidament en marxa aquest dilluns. Alguns, per preparar menjar per emportar, acollint-se a la fase 0 del pla de desescalada. Altres, per començar a […]\nACN Cubelles.-Bars i restaurants s’han posat tímidament en marxa aquest dilluns. Alguns, per preparar menjar per emportar, acollint-se a la fase 0 del pla de desescalada. Altres, per començar a condicionar el negoci de cara a la fase 1, confiant que dilluns vinent la situació de la pandèmia permetrà obrir només les terrasses. Les limitacions legals per fer-ho, però, generen dubtes entre alguns restauradors. És el cas del propietari d’un bar restaurant a Cubelles (Garraf), que ha descartat obrir aquest dilluns i recela de fer-ho l’11 de maig. “Obrir el 50% de la terrassa no cobreix les despeses del negoci”, assegura Juan Miguel Correa, que lamenta que l’obertura de l’interior dels locals no es permeti fins a finals de mes, en el millor dels casos.\nAquest empresari relata com l’ordre de tancament “va arribar de forma sobtada un divendres”, fet que els va enxampar amb totes les neveres plenes de provisions per al cap de setmana. “Tot allò són pèrdues que se sumen a les despeses que ja hem hagut de suportar amb el tancament”, explica Correa. El propietari del bar restaurant Armengol de Cubelles apunta a l’ACN que totes les setmanes de persiana abaixada per la pandèmia de la covid-19 li han suposat una despesa de més de 4.000 euros, entre el preu del lloguer i les factures de subministraments bàsics.Tot i que durant l’estat d’alarma ha estat permès que els restaurants treballessin si duien el menjar a domicili, aquest establiment va descartar-ho perquè els era inviable mantenir l’activitat sense tenir clients al local. A partir d’aquest dilluns, el pla de desescalada del confinament els permet preparar menjar i que siguin els clients els qui ho recullin. Una opció que Correa tampoc ha vist viable: “Ja hi ha negocis que es dediquen al menjar preparat, i no hi ha pastís per a tothom”, apunta.La intenció de Juan Miguel Correa és recuperar l’activitat quan pugui acollir clients. A falta d’una setmana per a que estigui permès obrir les terrasses amb el 50% d’aforament –si s’autoritza el pas a la fase 1-, Correa admet que es troba davant un “dilema”. “Obrint el 50% e la terrassa no ens permet cobrir les despeses, però tenir el bar tancat tant temps també suposa moltes pèrdues”, explica, mentre lamenta la manca d’informació sobre com haurà de gestionar els contractes dels 10 treballadors que ara són en un ERTO.Correa assegura que re contractar dues o tres cambreres i un cuiner li suposa una despesa que no preveu que puguin compensar els serveis de les sis taules que podrà posar en marxa. Segons el seu parer, “seria més just” si l’obertura parcial de la terrassa coincidís amb una obertura de l’espai interior, encara que també fos limitada. Per servir les taules del menjador, però, haurà d’esperar a la fase 2 de la desescalada, que es posarà en marxa el dia 26 si es compleixen els requisits sanitaris.Mentre acaba de valorar si finalment obre el dia 11 o bé endarrereix la tornada fins a finals de mes, aquest restaurador ja ha assumit que haurà d’incorporar diverses mesures de seguretat, com la distribució de gel hidroalcohòlic o l’ús d’equips de protecció per als treballadors. També té previst incrementar la neteja del restaurant, mentre valora la compra d’una màquina d’ozó per reforçar la desinfecció. Es mostra a l’expectativa, però, que el govern concreti quines seran les obligacions sanitàries que hauran de seguir els clients a l’hora d’accedir als locals.Sigui quan sigui la reobertura, Juan Miguel Correa es mostra esperançat de la resposta que tindrà la gent a l’hora d’acudir als bars i restaurants. Segons aquest empresari, el tarannà mediterrani farà que els locals es tornin a omplir. “Es parla molt de la ‘nova normalitat’, però a Catalunya i Espanya som gent d’anar als bars”, assegura, tot augurant que “si la situació [de la pandèmia] millora, tornarem a la normalitat d’abans”.


Transformem el teu espai exterior en un lloc extraordinari.\nÉsverd és una empresa de jardineria i paisatgisme. Disseny, construcció i manteniment de jardins i terrasses a Barcelona. Un equip professional de jardiners a la ciutat de Barcelona que estimen i acaronen els jardins com si fossin seus.\nPer a Ésverd ens hem atrevit amb una imatge dinàmica i divertida que no és més que el reflex de la personalitat dels jardiners que formen part d’aquest equip.\nÉsverd és una empresa relativament jove, però ja compta amb una gran personalitat i un treball molt madur. Era el moment de renovar la seva imatge perquè la marca transmetés els valors que defineixen el seu treball: frescor, alegria, dinamisme i professionalitat.\nPer al restyling del seu logotip hem buscatr una tipografia amb més pes i personalitat. A més hem trobat necessari reduir els elements que ho construeixen. També hem limitat la gamma de colors que acompanyen la seva imatge i afegirem diversió i sarcasme als seus recursos publicitaris.\n← La Burrata Solhome →


MINI ONE 2010: CIUTADÀ GLAMURÓS\nMés adaptat al tipus de conducció i gustos dels europeus, el Mini "bàsic" es renova estèticament i mecànicament per acompanyar l'arribada de la versió Cabrio i el Minimalism Line. Un pas més per a seguir considerant-lo una icona de modernitat, eficàcia i dinamisme\nper Redacció 19 de desembre de 2012 18:09\nEl Mini ha estat un dels autos més exitosos i desitjats de tots els temps. En això hi ha consens. La clau ha estat el disseny del cotxe i la contenció de les seves mesures. Però només amb aquests dos arguments no n'hi ha prou. El Mini contemporani està ben fet, ostenta un dinamisme poc freqüent i té en l'exclusivitat una part del seu encant. I això passa ja a partir del model d'accés que, fins i tot vestit de Cabrio (ara també disponible), compleix la normativa d'emissions EU5 gràcies a la revisió mecànica a què ha estat sotmès.\nEl motor del Mini One atmosfèric ha estat desenvolupat conjuntament per BMW i el grup francès PSA. Guanya 200c.c. Ara passa a ser un 1.6. amb potencies de 75 i 98 CV que adopta mesures de reducció de fricció i millora la gestió tèrmica. A la pràctica, aquetes aportacions el fan més eficaç. Guanya agilitat tot i generar menys emissions. Ara és capaç d'arribar als 186 Km/h de velocitat punta amb un consum mitjà de 5,4 litres. Per finals de març, la casa anuncia l'arribada de la versió Minimalism Line, encara més ajustada en consums. Sota aquesta denominació s'agruparan els Mini's més eficients equipats amb un alternador intel•ligent que recarrega la bateria en fases de retenció, un sistema d'avís del moment òptim per canviar de marxa, dispositiu automàtic start/stop i llandes optimitzades aerodinàmicament. Decorats de forma específica, es podran adquirir únicament amb caixa de canvis de sis relacions, un consum homologat de 5,1 litres i una taxa d'emissions de 119 g/km de C02.\nPoden semblar canvis de poca entitat però la feina feta es nota. El nou Mini és tan divertit com sempre però ara, és més fàcil de portar i, en part, més bonic. Consagra la seva personalitat a través de les formes i incorpora alguns elements embellidors d'autèntic bon gust: faldilles laterals, passos de roda i extrems del para-cops de color negre, nova graella frontal, retrovisors exteriors i mànecs cromats o pintats en el mateix color de la carrosseria i volant esportiu de pell.\nL'interior no pateix canvis revolucionaris. És una simple posada al dia per a garantir espai suficient i confort al conductor i l'acompanyant. La resta –no ens enganyem- és un remanent més aviat testimonial per mirar de convidar ocasionalment algun menut a participar del fruïment dinàmic. I el maleter tampoc és la gallina dels ous d'or. Continuem disposant de només 50 litres (just per la bossa de cap de setmana) i haurem de confiar en la bondat de les rodes Run-flat perquè no hi cap un recanvi. Sincerament, ens hagués agradat una banqueta pel seient un xic més generosa; menys botons microscòpics al taulell de comandaments i una clau de contacte no tant exclusiva que, en qualsevol cas, no s'hagués de col•locar imprescindiblement abans de poder prémer el botó que arrenca el motor.


Jerusalem District 407 establiments\nHotels a Jerusalem 368 establiments\nOfertes al Jerusalem Metropole Hotel (Israel)\n4 Salah Ed-Din St., Jerusalem, 91190, Israel – Bona ubicació - mostra el mapa\n*8.4* Damascus Gate: a només 6 minuts! (429 m a peu)\nPuntuació 6,3 227 comentaris\nAffan, Regne Unit\nEl Jerusalem Metropole Hotel treballa amb Booking.com des del 29 de ag. de 2012.\n뀐 Està situat en una de les zones més ben valorades de Jerusalem\nQuan vols allotjar-te a Jerusalem Metropole Hotel?\nS'acaben de reservar a Jerusalem: 6 hotels com Jerusalem Metropole Hotel s'acaben de reservar al nostre web\nSamman market Mercat 0 km\nFreij Supermarket Supermercat 0,2 km\nOlives mountain Muntanya 1 km\nAeroport de Ben Gurion 41,8 km\nAeroport internacional de la Reina Alia (Amman) 71,6 km\n5 raons per triar Jerusalem Metropole Hotel\nInstal·lacions de Jerusalem Metropole Hotel\nLlegeix-ho Jerusalem Metropole Hotel accepta peticions especials, que pots escriure al pas següent.\nEl Jerusalem Metropole Hotel accepta aquestes targetes i es reserva el dret de fer una retenció temporal a la teva targeta abans de l'arribada.\n6,3 Puntuació 227 comentaris\nMostra els comentaris de: Tots els enquestats Famílies (50) Parelles (67) Grups d'amics (68) Persones que viatgen soles (42) Persones en viatge de negocis (11) Mostra els comentaris de: Totes les puntuacions Fantàstic: 9+ (20) Força bé: 7 – 9 (70) Bé: 5 – 7 (84) Malament: 3 – 5 (39) Molt malament: 1 – 3 (14)\n7,4 Força bé 402 comentaris\n8,0 Molt bé 1.267 comentaris\n6,4 Puntuació 1.040 comentaris\nAra hi ha 118 persones buscant allotjament a Jerusalem\nHem trobat més allotjaments com Jerusalem Metropole Hotel que han agradat a altres viatgers\nEncara estàs buscant? Mira't altres hotels semblants a Jerusalem Metropole Hotel


Busquen tres homes que han robat i retingut un jove a Figueres de matinada - Diari de Girona\nL'escamot l'ha assaltat, lligat i amenaçat quan caminava per la N-260 servint-se d'una pistola\nL'N-260, al seu pas per Figueres. Google Maps.\nL'N-260, al seu pas per Figueres.\nEls Mossos d'Esquadra busquen tres homes per assaltar un jove de Figueres, colpejar-lo i retenir-lo dins un cotxe. Segons ha denunciat la víctima, els fets han tingut lloc poc abans d'aquesta mitjanit passada. El noi ha explicat que els desconeguts se li han abraonat mentre caminava pel voral de l'N-260. Els tres homes, que han baixat de dos cotxes diferents, l'han agredit, li han tapat els ulls i lligat les mans i l'han amenaçat amb una pistola. A més, segons consta a la denúncia, li han regirat les butxaques i se li han endut el mòbil. El jove ha pogut deslligar-se i aprofitant un descuit dels assaltants, ha marxat corrents. Els mossos han obert una investigació i treballen per intentar localitzar els desconeguts i aclarir el cas.\nSegons ha assegurat la víctima, quan ell ha aconseguit allunyar-se,, ha sentit tres o quatre trets i ha vist com els tres homes han pujat al cotxe i han marxat. Els Mossos d'Esquadra han obert una investigació i treballen per localitzar els desconeguts i aclarir el cas.


▷ ALLOTJAMENTS FAMILIARS Barcelona - Hotels i apartaments nens | irBarcelona\nAllotjaments Familiars a Barcelona\nMapa interactiu amb els millors allotjaments familiars de Barcelona\nSi us agrada viatjar en família, sobretot amb nens petits, sabreu l’important que resulta trobar un allotjament familiar que us permeti gaudir de les vostres vacances amb totes les garanties i comoditats. A més de disposar d’habitacions adequades per tots els membres de la família els hotels familiars tenen molta més sensibilitat amb els nens, a més de serveis específics tant per a ells com per als pares i fins i tot oferint en algunes ocasions certs avantatges econòmics que poden suposar un estalvi considerable.\nEls millors hotels per a famílies de Barcelona\nDonada la gran oferta hotelera a Barcelona, no resulta excessivament complicat trobar bons hotels familiars, fins i tot per a famílies nombroses, però per simplificar-vos la cerca a continuació us destaquem alguns dels millors hotels a l’hora de viatjar amb nens.\nLa comoditat d’un apartament o aparthotel\nSi el que busqueu és la comoditat i llibertat d’un apartament, coses fonamentals a l’hora de viatjar amb nens, us trobareu amb infinitat d’apartaments i apartahotels que ofereixen habitacions per 3, 4 o més persones. Per ajudar-vos a escollir l’apartament familiar que més us agradi hem fet una selecció dels apartaments més interessants de la ciutat.\nServeis i beneficis habituals\nBressol/s gratuït/s sota petició prèvia\nEsmorzar gratis per als nens fins a certa edat (normalment 12 – 14 anys)\nMenjar més atractiu per als nens\nDetall de benvinguda per als nens


Detingut un conductor que circulava triplicant la taxa màxima d'alcoholèmia i amb excès de velocitat | Viu Molins de Rei\nDetingut un conductor que circulava triplicant la taxa màxima d’alcoholèmia i amb excès de velocitat\nViu Molins de Rei • 24/08/2015\nEls Mossos d’Esquadra han detingut un conductor francès de 34 anys que circulava de matinada per l’autopista a 147 km/h i amb signes evidents d’anar begut. L’home triplicava la taxa màxima d’alcoholèmia permesa.\nEl conductor detingut circulava a les cinc de la matinada del divendres 21 d’agost per l’autopista AP-2 quan els Mossos d’Esquadra van captar amb un radar que anava a 147 km/h al seu pas per Molins de Rei. En aquell moment la velocitat estava limitada a 80 km/h.\nEls agents van aturar el turisme i, després de fer les comprovacions pertinents, van observar que el seu conductor, de 34 anys i nacionalitat francesa, presentava signes evidents d’anar sota els efectes de begudes alcohòliques. Quan es va sotmetre a la prova de detecció alcohòlica el conductor va donar un resultat de 0,77 mg d’alcohol per litre d’aire expirat, una taxa penal, tres vegades més de la permesa que és 0,25 mg/l, motiu pel qual va quedar detingut.\nL’home, que passarà en les properes hores a disposició judicial, està imputat com a presumpte autor de dos delictes contra la seguretat del trànsit: per conduir sota els efectes de l’alcohol i amb excés de velocitat.\nEtiquetes:AP-2 conductor delicte contra la seguretat del trànsit detenció detingut excés de velocitat Mossos d'Esquadra radar taxa d'alcoholèmia taxa màxima d'alcoholèmia


La iniciativa, Dones i homes, corresponsables, continua amb el suggeriment de sortir de casa amb un complement lila, anar a la Biblioteca Pública a recollir un llibre d'autora femenina, i durant la setmana els pregons aniran acompanyats de cançons i música d'autores femenines\ndones dedica palau anglesola el metres\nEls veíns del Palau d'Anglesola visiten el mural dedicat a les Dones @ElPalau\nEl Palau d'Anglesola obria aquest dilluns el programa d'activitats que sota el títol El Palau Lila, dedicarà a les dones treballadores del municipi, que es desplegarà al llarg de la setmana. Com a eix central de la commemoració el consistori va encarregar a l'artista del Pla d'Urgell Peon la confecció d'un mural de 120 metres quadrats sobre el mur del magatzem municipal al parc de Sant Roc.\nEls veïns del Palau d'Anglesola han pogut visitar l'obra al llarg del dilluns, dins dels actes de la celebració del Dia Internacional de les Dones, que s'ha completat amb l'estrena del documental Dones del Palau d'Anglesola que tenen molt a dir, al canal de YouTube de l'Ajuntament. L'Associació de Dones del Palau protagonitzaven la lectura del manifest del 8M, acompanyades de les Pubilles locals i la Comissió Lila, també a través de les xarxes.\nLa iniciativa, Dones i homes, corresponsables, continua amb el suggeriment de sortir de casa amb un complement lila, anar a la Biblioteca Pública a recollir un llibre d'autora femenina - per la qual cosa obsequien amb una polsera lila. Durant la setmana els pregons aniran acompanyats de cançons i música d'autores femenines.\nL’Ajuntament de Mollerussa aixeca les mesures preventives de la Covid-19


Un de cada tres barcelonins cobra menys de 1000 euros\nUn de cada tres treballadors de Barcelona cobra menys de 1.000 euros. És el que s'extreu d'un estudi de l'Ajuntament de Barcelona, que adverteix que aquesta situació és la de la majoria dels menors de 30 anys (64,7%). L'informe posa de relleu l'empitjorament de les condicions laborals i dels salaris dels barcelonins, que no s'han recuperat de l'envit de la crisi.\nL'informe de l'Ajuntament, que porta el nom Distribució, dispersió i desigualtat salarial a Barcelona 2010-2015, exposa que un 32,4% dels barcelonins no arriben ni a ser mileuristes, és a dir, no cobren a final de mes ni 1.000 euros. Com a dada alarmant, aquesta situació s'estén encara més entre els joves de menys de 30 anys: pràcticament dos de cada tres (64,7%).\nCaiguda del salari mitjà\nEl nivell de vida dels barcelonins s'ha esfondrat en els darrers anys a causa de la crisi i de la reforma laboral de la majoria del PP: tot i que els salaris han pujat, no ho han fet si es té en compte el nivell de vida de la capital catalana.\nL'any 2010 el salari mitjà anual de Barcelona se situava en els 28.444€ i el 2015 —darrer any amb dades oficials— només havia pujat 417€ (28.861€). Aquesta pujada és un mer miratge: els salaris no han pujat, sinó que ha patit una caiguda del 6,5% en termes reals.\nNo obstant això, els barcelonins poden celebrar que el seu salari mitjà és un dels més elevats de l'estat espanyol: està un 14,6% per sobre del de Catalunya i un 23,8% del conjunt de l'estat.\nSegons l'estudi, les barcelonines segueixen cobrant molt menys que els barcelonins. Concretament, la bretxa salarial se situa en els 7.424 euros. Dit d'una altra manera, les dones cobren un 29,4% menys que els homes i per això proporcionalment hi ha moltes més barcelonines mileuristes.\nAquesta diferència, no obstant això, s'ha reduït en els darrers anys: com que la caiguda salarial ha estat més gran entre els homes, els salaris entre ambdós sexes s'han apropat subtilment (encara que sigui a la baixa).\nMenys nivell de vida\nLa caiguda dels sous en termes reals es deu principalment a la pujada dels preus a la capital catalana. Un dels elements que més preocupen als barcelonins és el lloguer.\nNomés en l'últim any, segons ha exposat recentment el portal immobiliari Idealista, els preus del lloguer han augmentat un dramàtic 78,1%, convertint la capital catalana en una de les ciutats amb un preu mitjà més car (426 € mensuals). Això ha fet que el nou perfil d'inquilí hagi mutat: ara són treballadors precaris, separats o viatgers amb una mitjana de 30 anys d'edat.\nocupació Puja l'atur a Catalunya en 10.072 persones, però cau quasi un 11% respecte al 2016 El Nacional\nconsum El rebut mitjà de la llum puja un 5,6% interanual a l'agost El Nacional