Gran satisfacció a Salvem Sa Badia per les operacions de neteja del fons submarí, que culminen amb la retirada de 191 tones de residus i més de 330 estructures de fondeig - Salvem Sa Badia de Portmany\nGran satisfacció a Salvem Sa Badia per les operacions de neteja del fons submarí, que culminen amb la retirada de 191 tones de residus i més de 330 estructures de fondeig\nBy Salvem sa Badia 21 maig 2021 No Comments\nLes operacions de neteja que han realitzat els ajuntaments de Sant Antoni i de Sant Josep en els seus respectius costats de la badia de Portmany, amb la col·laboració de diferents institucions i empreses, s’han traduït en un canvi dràstic de l’estat en què es trobava el fons marí i una notable millora ambiental. Entre totes dues operacions, realitzades a la fi d’abril en la meitat sud i fa pocs dies en la zona nord, han permès la retirada d’un total de 191 tones de residus, més de 330 estructures emprades per al fondeig il·legal, en la seva majoria morts de formigó, i tres embarcacions enfonsades. El fons de la badia ara torna a estar lliure d’aquests elements per primera vegada en molts anys.\nÉs important subratllar que nombrosos morts de formigó havien estat llançats sobre la praderia de Posidònia i provocaven un continu desgast d’aquesta valuosa planta, que és principal factor d’oxigenació de la mar i de transparència que existeix a la badia, a més de retenir l’arena a les platges, entre molts altres beneficis.\nL’operatiu de neteja de la zona sud de la badia, impulsat per l’Ajuntament de Sant Josep, amb la col·laboració de Salvem Sa Badia de Portmany, es va posar en marxa el 19 d’abril. Els treballs es van prolongar durant una setmana, entre la zona d’és Puetó i Port des Torrent. Durant aquests dies, es van retirar un total de 111 les tones de residus i 237 estructures de fondeig. Els objectes extrets van ser en la seva majoria grans blocs de formigó, alguns de diverses tones de pes, així com cadenes, fondejos amb ancora de caragol, rodes de tractor emplomades amb blocs i ciment, peus de tanca d’obra i fins i tot tests farcits de formigó. L’element més sorprenent, però, va ser una línia de fondeig de 100 metres de llarg, realitzada de manera professional, composta per ‘morts’ de formigó de dues tones units per una cadena, amb capacitat per a sis o set embarcacions. Aquest autèntic pantalà submergit se sospita que era utilitzat per les empreses de xàrter il·legals que a l’estiu prenen la badia com a centre d’operacions.\nEls treballs van permetre l’abalisament de les platges d’aquest costat de la badia a 150 metres de la vorera, triplicant en alguns trams la zona de bany, la qual cosa constitueix una notable millora per als turistes que les gaudeixen i els negocis dels voltants. De cara al futur, es realitzarà en aquesta zona vigilància del fondeig il·legal per part dels socorristes i Salvem Sa Badia treballa en un grup de voluntaris perquè, aquest estiu, informin i conscienciïn a les embarcacions que arribin a la badia per a evitar el fondeig sobre posidònia.\nLa campanya de neteja desenvolupada en el costat de Sant Antoni per encàrrec del consistori d’aquesta localitat també va durar una setmana i es va iniciar el 10 de maig. Va permetre la retirada de 80 tones de residus i un centenar de morts de formigó i altres elements emprats per al fondeig il·legal, a més de tres embarcacions enfonsades d’entre cinc i deu metres d’eslora. Es va realitzar en tota la platja de S’Arenal i fins a Caló des Moro.\nEn totes dues campanyes han tingut una participació molt rellevant el Grup Especial d’Activitats Subaquàtiques de la Guàrdia Civil (GEAS), Capitania Marítima, Ports dels Illes Balears, el Club Nàutic Sant Antoni, Protecció Civil, empreses de treball submarí i l’empresa Ca na Negreta com a gestor de residus, entre altres.


Charles Thomas i els bitllets de mil\n© Marc Martí intenta superar la defensa de dos jugadors rivals.\nGairebé tots els que alguna vegada hem jugat a bàsquet hem sentit la història de tal o tal altre jugador que era capaç, fent un salt, d’atrapar una moneda situada dalt del tauler. Aquesta llegenda urbana podria tenir l’origen en el que va succeir a Badalona fa molts anys. El 1968, el club Sant Josep Irpen va fitxar Charles Thomas, un formidable saltador que en un entrenament va desafiar l’entrenador Brunet amb la frase següent: “Posa bitllets de mil [pessetes] al caire del tauler i tots els que agafi són per a mi.” El bo de Brunet, coneixent les qualitats de Thomas i tement pel seu patrimoni, no va acceptar el repte i la llegenda va començar a circular. Thomas, a qui vaig veure jugar, va ser un extraordinari rebotejador i només una greu lesió de genoll li va impedir ser recordat com un jugador llegendari.\nEl rebot s’està convertint aquesta temporada en un autèntic maldecap a cada partit que disputem. Amb un terç de la plantilla encara en pretemporada a conseqüència de les lesions, ni tan sols la incorporació d’un nou jugador ha servit per millorar en aquest apartat tan important.\nL’estadística és demolidora per aconseguir entendre l’autèntica dimensió del problema. Tres dades: la primera, som el pitjor equip en rebots capturats; la segona, només hem guanyat dos rivals en rebots capturats en enfrontaments directes –el Clavijo i l’Osca–, i la tercera, el nostre màxim rebotejador és el base, amb 1,78 metres d’alçada. Malgrat tot, i si no hi ha més lesions, estic segur que jugarem el play-off. Accepto apostes.\nCharles Thomas va costar un milió de pessetes de les de l’època. Pel doble, el club Sant Josep Irpen va tenir l’oportunitat real de fitxar un tal Lew Alcindor, que més tard seria conegut com a Kareem Abdul Jabbar. I no és broma.


La Costa Brava es converteix en un camp de proves per a robots submarins autònoms – elgarrotxi.cat\n12 d'Abril de 2014 Redacció ACTUALITAT 0\nAquesta setmana es proven a la Costa Brava diversos vehicles autònoms de superfície i submarins de diverses institucions europees. Un total de 26 científics de la Universitat de Girona (UdG) i d’institucions d’Alemanya, Portugal, Itàlia i França duran a terme aquests experiments amb l’objectiu de demostrar que aquests vehicles poden operar de manera coordinada. La missió que han de dur a terme al mar és comunicar-se de manera autònoma com si fossin un sol robot, mentre fan una trajectòria i esquiven els obstacles de sota l’aigua. Aquest és el primer pas per avançar cap a missions més complexes.\nPer part de la UdG, hi participa el grup de recerca en Visió per Computador i Robòtica (ViCOROB), un dels grups més prolífics en projectes europeus de la UdG, que aporta al projecte expertesa en visió i robòtica submarina. Els dos robots submarins autònoms creats per ViCOROB, el Girona 500 AUV i l’Sparus II AUV, prendran part en el treball de camp.\nAquest treball de camp es fa en el marc del projecte MORPH –que respon al títol en anglès Marine Robotic System of Self-Organising, Logically Linked Physical Nodes–, un projecte de 4 anys, que va començar el 2012, finançat per la Comissió Europea amb un pressupost total de 8,4 milions d’euros.\nEls experiments que es faran a diversos punts de la Costa Brava permetran comprovar que els diferents vehicles són capaços de navegar conjuntament en formació de manera autònoma eludint obstacles. L’aplicació d’aquestes tècniques és particularment rellevant quan els vehicles han d’actuar en àrees de poca visibilitat, on hi pugui haver obstacles o en casos en què les seves capacitats poden estar limitades. La idea del projecte MORPH és que els vehicles actuïn com un de sol a l’aigua i que es donin suport en llocs de difícil navegació com podria ser, per exemple, un precipici.\nUna solució innovadora pel futur\nAmb aquest projecte també es pretén provar que vehicles amb capacitats heterogènies guanyen valor si cooperen entre ells. Amb un sistema com aquest es podrien fer servir vehicles més simples, més econòmics i més operatius que els que s’empren actualment. Aquest nou sistema podria arribar al mercat en un horitzó temporal de 10 anys i oferir una solució innovadora per a molts camps d’aplicació, com ara protecció de ports, monitorització d’estructures subaquàtiques, detecció de mines o monitorització mediambiental o arqueològica.\nLes institucions que participen en el projecte juntament amb ViCOROB són: Atlas Elektronik, Jacobs University Bremen i Ilmenau University of Technology (Alemanya); Ifremer (França); IMAR – Institute of Marine Research i Instituto Superior Tecnico (Portugal); i CMRE – NATO STO Centre for Maritime Research and Experimentation i CNR – Istituto di Studio Sui Sistemi Intelligenti per l’Automazione (Itàlia).


per Redacció - Fotografia: Subdelegació del Govern de Lleida 26/09/2013 00:00h | Actualitzat a 18/05/2018 12:25h\nLleida inaugura la 59a ediciÃ³ de la Fira AgrÃ ria de Sant Miquel| RedacciÃ³ - Fotografia: SubdelegaciÃ³ del Govern de Lleida\nL'acte ha comptat amb la presència del ministre d’Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, Miguel Arias Cañete; del conseller d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya, Josep Maria Pelegrí; el president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé; l’alcalde de Lleida, Àngel Ros; el delegat del Govern de la Generalitat a Lleida, Ramon Farré; la subdelegada del Govern a Lleida, Inma Manso, i el president de la Cambra de ComerÃ§ de Lleida, Joan Simó.\nDurant el seu parlament, Cañete ha augurat que Catalunya perdrà 350 milions d’euros anuals en ajuts agraris si s’independitza d’Espanya: "Com han demostren tots els estudis i han dit responsables europeus, en el cas que Catalunya se separés d’Espanya, un fet que descarto rotundament, deixaria de pertànyer automàticament a la Unió Europea i, per tant, no compartiria les polítiques comunes ni les polítiques de suport agrari". En aquest sentit, ha afegit: "En un escenari de ciència ficció el conseller Pelegrí tindria un gran problema, ja que de la nit al dia l’agricultura catalana perdia 350 milions d’euros anuals en ajuts agraris directes". Pelegrí ha contestat al ministre i ha insistit "en que no preveu que Catalunya surti de la Unió Europea i, per tant, no hi ha risc de perdre cap fons europeu".\nLa continuïtat de Catalunya a la Unió Europea ha estat l’única desavinenÃ§a entre el ministre i el conseller d’Agricultura. Així ho demostra el fet que Miguel Arias Cañete ha lloat la bona sintonia que hi ha entre el Govern central i la Generalitat, ja que "treballem colze a colze amb el conseller, malgrat les discrepàncies en diferents temes". Pel que fa al canal Segarra-Garrigues, Cañete ha dit que "el conseller i jo ens hem posat les botes d’aigua" i que les negociacions "han permès arribar a un acord per desencallar, sense rebaixes i tal com estava projectada, la construcció de l’embassament de l’Albagés". Cañete ha afirmat que les fases 4 i 5 estaran acabades el 2014 i que l’embassament de l’Albagés, que amb una capacitat de 80 hm3 permetrà posar en reg més de 8.000 ha, ja estarà construït el 2016.\nReñé fa referència a les perdregades\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha traslladat al ministre Cañete la persistent problemàtica que suposen les pedregades per al sector agrari de les comarques lleidatanes. "Cada any, la climatologia imprevisible posa entre les cordes l’esforÃ§ i el treball de milers de famílies lleidatanes i requereix inversions milionàries de particulars i ajuntaments per reparar els danys", ha senyalat Reñé. És per aquest motiu, que la corporació ha organitzat la jornada tècnica 'Parlem del iodur de plata', amb l’objectiu de reunir agricultors, tècnics i científics de prestigi per analitzar l’eficiència i l’eficàcia del iodur de plata com agent antigranís amb criteris objectius, rigorosos i científics.\nAquesta trobada es fa davant de la creixent preocupació de molts alcaldes, pagesos i particulars per l’increment del nombre de tempestes amb calamarsa focalitzades en territori lleidatà en els darrers anys i d’acord amb la reunió mantinguda el passat 20 de juliol a la Diputació de Lleida amb més de 70 representants.\nGovernar en contra del poble\nLleida inaugura el Fruitcentre, ubicat al Parc Científic


La marca de treball 2.0 es diferencia de la tradicional en dos elements centrals:\n- El canal: el model tradicional de marca de treball es basa en contactes presencials (promocions a centres educatius, jornades de portes obertes) i canals convencionals (TV, ràdio, revistes sectorials). En canvi, la marca de treball 2.0 se serveix de les noves possibilitats de comunicació horitzontal que ofereixen les TIC.\n- El rol de les persones treballadores i candidates: en el model tradicional, l’organització dirigeix l’estratègia de presentació i aproximació a les potencials persones candidates. En la marca de treball 2.0, la iniciativa sovint està en mans de les persones treballadores, tant potencials com actuals. Així, si hem segmentat bé els nostres canals, ens vindran a cercar treballadors i treballadores amb un perfil molt ajustat al que busquem. De la mateixa manera, els nostres propis treballadors i treballadores poden promoure la nostra marca de treball. La marca de treball 2.0 s’organitza al voltant de la idea de comunitats.\nTags: MotivacióTecnologia i sistemesComunicacióEstratègia de Recursos HumansSeleccióbrandingmarca de feinaXarxes socialsselecciótalentUnitat de coneixementWeb 2.0


Els 29.200 ambaixadors d'Andorra - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEls 29.200 ambaixadors d'Andorra\n21/06/2016 (07:44 CET)\nAndorra té avui una gran oportunitat. Té 29.200 ambaixadors disposats a explicar com han viscut la seva experiència com a clients d’un banc andorrà. És a dir, 29.200 persones que esperen una solució a la seva situació particular i a les quals ben poc els interessa conèixer l’origen o les motivacions de la intervenció en què s’han vist directament implicats. A tots aquests ambaixadors d’Andorra sols els interessa recuperar el seu capital i poder explicar-ho al seu entorn més pròxim, als seus familiars, als seus amics, als seus assessors legals o de tributs.\nI és en aquesta explicació, en aquesta informació facilitada de primera mà, de boca a orella, per tots i cadascun dels nostres ambaixadors, on ens juguem la imatge i el futur d’Andorra. No ens podem permetre que aquesta oportunitat se’ns escapi de les mans per lluites de poder internes, per interessos contraposats d’accionistes de BPA i Govern. A la fi, buscar l’origen del problema potser ens portarà a la solució. Però no necessàriament. I segur que no ens porta a la solució que els clients busquen.\nEls clients d’un banc en bona lògica solament volen recuperar el que és seu, i des de bon inici el Govern va assegurar que BPA era un banc líquid i solvent. I que tothom recuperaria els seus estalvis. Doncs bé, aquesta és la prioritat i el gran objectiu: donar satisfacció als nostres clients, als clients d’Andorra. Tot el que no sigui donar prioritat a aquest objectiu és enganyar-nos a nosaltres mateixos. Tots els sectors econòmics d’Andorra necessiten l’ajuda dels 29.200 ambaixadors. Mai no hem tingut una oportunitat tan evident i no ens podem permetre errors addicionals. La paciència dels clients és inversament proporcional a la dinàmica burocràtica que sembla imposar-se entre els responsables de la solució: el ministeri de Finances, l’INAF, l’AREB i els gestors de Vall Banc.\nEls nostres ambaixadors necessiten un missatge clar, simple i fàcil d’explicar. Necessiten entendre que Andorra és un país amb seguretat jurídica on no hi ha lloc a les arbitrarietats, on l’Estat actua sempre en el marc de lleis constitucionals, i on la legalitat és la norma per garantir les inversions dels nostres clients. Andorra ha gaudit els últims 30 anys d’un flux constant d’inversió estrangera en forma nous clients per les entitats financeres, aspecte que ha permès dinamitzar l’economia domèstica i finançar el 100% de les infraestructures que té el país.\nAra que aquest flux de nous clients ha minvat fins pràcticament desaparèixer, cal trobar alternatives no poden venir del sector públic (no tenim capacitat d’endeutament), cal fomentar l’arribada a Andorra de nous inversors estrangers disposats a assumir el rol que assumien els antics clients del sector financer i per això cal que els nostres ambaixadors puguin vendre un país amb seguretat jurídica i respostes eficients de l’administració davant de les adversitats.


Bons resultats a la 2a Jornada Tarraswim a Cambrils | Club Natació Vendrell\n← Bones sensacions en l’inici de la temporada\nDissabte ple de competicions →\nBons resultats a la 2a Jornada Tarraswim a Cambrils\nEl passat dissabte 31 de novembre es va disputar la segona jornada del circuit Tarraswim a la piscina del Cambrils CN. En aquesta competició hi van participar els nedadors infantils, juniors i absoluts de nostre club.\nEls resultats dels nostres nedadors i nedadores van ser prou bons, ja que es van baixar moltes marques i moltes d’elles apropant-se a les marcades pel tall en les inscripcions per als propers campionats de Catalunya infantil i junior del proper desembre. En els relleus disputats per part del nostres esportistes es va fer un bon i es van baixar els temps que fins ara tenien en 4×50 lliures.\nAra cal treballar de valent per tal d’estar en la millor forma possible de cara a la competició del dia 14 a Tarragona, ja que serà la última oportunitat de fer els temps classificatoris per als campionats d’hivern.


Les Nits d’Estiu del CaixaForum s’acomiaden amb quatre espectacles | betevé\nJoan Català, Paloma Muñoz, Broadway Babies i Magalí Sare & Sebastià Gris han omplert el recinte de concerts, circ i dansa\nCristina Brotons | dijous, 29 d'agost del 2019, a les 09.36\nDarrer dia fort de les Nits d’Estiu del CaixaForum. Durant nou dimecres, cinc de juliol i quatre d’agost, el centre cultural ha programat diverses actuacions amb una varietat d’espectacles gratuïts i de pagament que s’han dut a terme als diferents espais del recinte.\nUna nit per a tots els gustos\nL’artista Paloma Muñoz ha presentat la peça escènica ‘Blackpool‘, un espectacle de dansa contemporània que dialoga amb un enorme neó de l’artista Luciano Fontana, que es troba de forma permanent al vestíbul del centre cultural. Joan Català ha omplert de públic el pati anglès amb l’espectacle ‘Pelat‘. Una proposta arriscada de circ i teatre que gira al voltant d’un tronc i que compta amb la participació del públic. Broadway Babies ha omplert l’Auditori amb un públic interessat pels musicals. No hi han faltat ‘Hello Dolly!’, ‘Chicago’ o ‘West side story’.\nL’aposta pels microconcerts\nMagalí Sare & Sebastià Gris també han actuat el darrer dia del festival Nits d’Estiu al carrer modernista. Aquest espectacle i el de Paloma Muñoz han estat gratuïts. La formació ha presentat un repertori de jazz, música moderna, cançons populars i temes propis. Aquests artistes formen part del cicle de microconcerts que el CaixaForum organitza al llarg de l’any. “És un suport a artistes emergents que normalment no tenen accés als grans escenaris de la ciutat però que tenen talent” explica Josep Miquel del Campo, responsable de planificació del CaixaForum.\nMés del 90 % de les entrades venudes\nEl festival nocturn Nits d’Estiu del CaixaForum se celebra des del 2002. Durant els dimecres de juliol i agost s’han programat concerts i altres arts escèniques, així com un menú temàtic a la cafeteria. Cada dia s’han venut més del 90 % de les entrades. Els dilluns i dijous també s’hi han programat pel·lícules i durant tots els dies que s’ha celebrat, al marge d’oferir espectacles culturals, les exposicions també han estat obertes al públic fins a les 23 hores.\n— CaixaForum — estiu — festivals


Arxius de General - Pàgina 6 de 6 - Grup d'Esplai Vidrerenc\nSortida Bus del Barça 2014\nHola a tots els nens i nenes!! Us informem que, com en els darrers anys, organitzem un autobús a veure l’entrenament del Barça que fan el dia 3 de gener de 2014 al miniestadi. El preu és: [mark]10€ només bus anar i tornar[/mark]. [mark color=yellow]13€ incloent bus i entrada al Saber més…\nEl Parc Infantil Vidrerenc i Casal-Casalet d’hivern tornen per Nadal!\nHi trobaràs tallers, malabars, inflables, quads, llits elàstics, scalextric, sala d’ordinadors, videojocs (Playstation 2), ping-pong, futbolí, jocs de taula, sala Wii, maquillatge, concurs de pintura, servei de bar, música, gimcanes, circuit de segwais… i molta diversió! [list icon=”full-time”] Horaris: [/list] Tardes de [mark]15:30h a 20:30h[/mark] Dies [mark]22, 23, 24, 26, 27, Saber més…\nColònies 14 i 15 de desembre de 2013!!!\nAra ve Nadal, matarem el gall… i anirem de colònies amb l’Esplai! Sí, sí,… Ho esteu llegint bé! El Nadal ja s’acosta i, amb ell, les primeres colònies del curs. El proper cap de setmana del 14 i 15 de desembre anirem a passar dos dies plens d’aventures, excursions, jocs, Saber més…\nL’ESPLAI HA TORNAT! [dropcap]I[/dropcap]nscripcions el dissabte 12 d’octubre (dia de l’Esplaïtat) a Can Xiberta de 16h a 18h, on hi haurà preparada una festa de benvinguda amb tallers i berenar per a tothom! “Jocs, tallers, excursions i capbussades, tot el que no et pots imaginar a aquestes alçades…” Estimats pares Saber més…


4a sessió STAC 14-15 del Maresme III | Secció Serveis Educatius i Formació Permanent\n← 4a sessió STAC 14-15 del Vallès Oriental I\n5a sessió STAC 14-15 del Vallès Oriental IV →\nEl passat dilluns, 23 de març, va tenir lloc el Seminari TAC d’Alella. A continuació resumim els continguts tractats.\nEs tanca el google map compartit amb la geolocalització de tots els centres que participen en el seminari. Centres del Baix Maresme\nEls grups de treball expliquen el material que han elaborat a dia d’avui, publiquen al curs els documents de treball compartits. A continuació continuen el treball en grup dins del seminari.\nLa majoria de coordinadors no han pogut completar l’enquesta sobre la Revista Escolar i es comprometen a fer-ho durant els propers dies. La majoria de centres no tenen una revista escolar activa i es proposa fer una revista col·laborativa entre els centres interessats coordinant l’edició des del CRP. Aquesta proposta es desenvoluparà en properes trobades.\nEs presenten els documents referents a la implementació de les tecnologies mòbils:\n– Document: Tecnologies mòbils als centres educatius (Consell Escolar de Catalunya)\n– Com t’impliques en l’educació digital dels teus fills. Document de l’Ajuntament de Barcelona.\nEls assistents troben força interessant el 2n document per a fer-ne difusió a les reunions de pares/mares dels centres respectius.


Giró dona el tret de sortida als pressupostos del Govern per al 2022\nBarcelona. Dimarts, 29 de Juny 2021. 16:21\nActualitzat: Dimarts, 29 de Juny 2021. 21:20\nEls pressupostos del Govern per a l'any 2022 ja estan en marxa. El conseller d'Economia, Jaume Giró, ha anunciat que avui mateix ha signat l'ordre d'elaboració dels comptes del Govern per a l'any vinent. "Oficialment des d'aquest dijous 1 de juliol començarà el termini d'aquest tràmits al Parlament", ha assegurat en la seva compareixença davant la comissió d'Economia de la Cambra catalana.\nEl conseller ha explicat que la voluntat del seu departament és que aquestes pressupostos s'elaborin sota "tres objectius irrenunciables": En primer lloc, una gestió de recursos prudent, que garanteixi la sostenibilitat a mitjà i llarg termini, és a dir, amb disciplina fiscal; en segon lloc, l'eficiència en l'assignació i gestió de recursos, i en tercer lloc, eficiència operativa per garantir "l'obtenció del màxim valor per cada euro públic".\nResponsabilitat entre tots\nGiró ha demanat als grups un "exercici de responsabilitat entre tots" per poder tirar endavant els pressupostos, i amb una mirada de país i "a mig termini".\nHa admès que hi ha escàs marge de maniobra, atès que 81 de cada 100 euros que ingressa el govern procedeixen de transferències directes de l'Estat, i 85 de cada 100 euros que es gasten ja estan assignats abans de començar a preparar el projecte.\nAixí mateix, ha insistit que el Govern ha descartat elaborar els pressupostos corresponents a aquest any perquè seria "profundament ineficient", per una qüestió de calendari i perquè els pressupostos prorrogats amb què avui treballa l'executiu són prou "eficaços", no han impedit gestionar recursos addicionals i gràcies a l'increment del sostre de dèficit s'ha pogut disposar de 2.630 milions d'euros addicionals.\nGiró ha protagonitzat una intervenció de 50 minuts en què, inevitablement, els Fons Europeus han ocupat un capítol destacat. El conseller ha recordat que s'ha creat una secretaria econòmica específica per a la gestió dels diferents programes europeus, que s'encarregarà de l'assignació més efectiva, de manera transparent i competitiva, i amb eficàcia i eficiència.\nNo obstant, ha advertit que queda un cap per lligar en aquest tema, que és l'Estat. "Encara no sabem com ho vol fer l'Estat", ha lamentat.\nEl conseller Jaume Giró en un moment de la intervenció davant de la comissió d'Economia\nUn altre capítol destacat ha estat el dedicat a l'Institut Català de Finances. Ha assegurat que la intenció del Govern és promoure aquest organisme més enllà de facilitar fons a PIMES i autònoms, perquè esdevingui una entitat de crèdit i progressivament vagi obrint el seu perímetre d'actuació. "Tenim molt clar que l'ICF s'ha de consolidar com a banca pública del país i que ha de ser un instrument de referència", ha assegurat.\nEn aquest sentit, ha anunciat que el Govern ha començat els tràmits per sol·licitar una llicència bancària al Banc d'Espanya.\nTornar als mercats\nEn el capítol de fiscalitat, tot i admetre les limitacions amb què topa el Govern, s'ha referit a mesures concretes com la fiscalitat verda, esgotar el marc competencial "per recaptar fins el darrer cèntim d'euro que correspon al Govern" o mesures sobre prevenció i control de frau fiscal, per al qual es convocaran noves places d'inspectors.\nEl conseller ha recuperat una vella aspiració del Govern, tornar als mercats per reduir la dependència dels fons de l'Estat per al finançament de les comunitats autonomies. "En els propers anys, no ho dubtin tornarem a emetre deure als mercats amb una emissió de bons sostenibles, socials o verds", s'ha compromès.\nAquestes han estat les propostes concretes d'una intervenció que Giró ha dividit en tres eixos, "millorar la capacitat econòmica de la Generalitat", creixement econòmic i la sensibilitat social.\nEn el primer capítol s'ha referit al dèficit fiscal. Després de recordar que des del 2017, el govern espanyol no dona xifres, ha calculat que el dèficit de Catalunya se situa entre 18.000 i 20.000 milions d'euros, la qual cosa equival entre 2.400 i 2.600 euros per cada persona que viu a Catalunya.\nTambé s'ha referit al dèficit d'infraestructures. Segons el ministeri d'Hisenda, el que el govern va invertir l'any passat a Catalunya no arriba a 125 euros per habitant, en total 957 milions. La mitjana espanyola va ser de 161,3 euros per habitant, i a algunes comunitats va arribar als 300 euros per habitant, per la qual cosa, ha dit, un dels objectius serà corregir aquest dèficit.\nGiró ha acabat la seva intervenció referint-se a la persecució del Tribunal de Comptes contra els membres dels governs d'Artur Mas i Carles Puigdemont. Ha reivindicat la vigència dels valors fonamentals de la democràcia. "Valors com ara la tolerància, la igualtat, la solidaritat o el respecte a la diversitat i a les majories democràticament constituïdes", ha subratllant, lamentant que es tracta de valors que avui no passen el seu millor moment.\nGovern, "com una seda"\nEn el torn dels grups, la socialista Alícia Romero ha retret que el país necessita un govern fort i cohesionat amb prioritats clares, i ha reclamat estabilitat "política i jurídica". En relació als pressupostos, ha celebrat que ja s'hagi signat l'ordre d'elaboració dels nous comptes i ha reclamat que es presentin abans que acabi l'any. Romero ha retret a Giró les seves referències al dèficit fiscal i ha comparat els 16.000 milions de dèficit amb el forat que crea frau fiscal. La portaveu socialista ha preguntat al conseller si el Govern participarà en la negociació del nou sistema de finançament.\nGiró ha replicat a la diputada del PSC que el Govern és fort i cohesionat. “Tot va com una seda. Crec que molt millor que el Govern que tenim a l’Estat”, ha assegurat.\nPel que fa el finançament, ha assegurat que estarà a totes les taules que calgui per millorar el finançament de Catalunya. "És una necessitat i l'objectiu d'hisenda pròpia i sobirania fiscal plena no treu en avançar en tot els àmbits que puguem", ha garantit.\nLa diputada de la CUP Eulàlia Reguant ha alertat sobre del perill que els fons europeus vagin a beneficiar les elits econòmiques amb transferències a les grans empreses. Ha alertat contra el creixement del deute públic i ha subratllat la necessitat de garantir un parc d'habitatge públic.\nEl conseller ha expressat també l'escepticisme en relació als fons, però, tot i admetre que "no són el manà", ha advertit que són una oportunitat. "Hi haurà menys risc si ho fem des d'aquí que si es fa des de 600 km", ha reblat.\nEn nom dels comuns, Joan Carles Gallego ha reclamat que la lluita contra el frau fiscal es faci de manera coordinada amb l'agència tributària estatal, la qual cosa permetria utilitzar uns instruments de control molt més potents. Igual com ha fet la portaveu del PSC, Gallego ha apostat per intervenir en la negociació del nou sistema de finançament.\nDes de Ciutadans, el diputat Joan Garcia també s’ha sumat a la petició que el govern intervingui en la negociació del nou finançament, a més de retreure que el conseller utilitzi l’argument del dèficit fiscal amb l’Estat.\nPel que fa els socis de govern, en nom de Junts, Jordi Munell s'ha sumat a la denuncia que ha fet Giró de la persecució del Tribunal de Comptes contra els responsables de l'acció exterior del Govern. Ha celebrat la posada en marxa dels pressupostos i ha advertit que la necessitat de nous ingressos no es pot traduir en més pressió fiscal.\nEl republicà Lluís Salvadó, que ha advertit a Giró que no és fàcil substituir els tres consellers que l'han precedit, Andreu Mas Colell, Oriol Junqueras i Pere Aragonès, s'ha sumat també a la denúncia de l'acció del Tribunal de Comptes contra "les 30 famílies que vol espoliar" i ha titllat aquest tribunal "d'instrument polític al servei de la repressió". Salvadó ha fet costat a l'aposta del conseller en la lluita contra el frau fiscal.\nA la imatge principal, el conseller d'Economia, Jaume Giró, en un moment de la seva compareixença a la comissió d'Economia del Parlament


Així es juga al Fortnite\nLes claus del vídeojoc que preocupa per l’addicció que desencadena en nens i adolescents\n15 de de setembre del 2021. 19:35\nTot i que l’edat recomanada per jugar al Fortnite sigui a partir de 13 anys per ser un videojoc amb continguts violents, un estudi elaborat per la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) i la Universitat de Lleida (UdL) conclou que el 60% dels usuaris tenen entre 8 i 11 anys.\n¿Què és el Fortnite?\nÉs un videojoc ‘online’ creat per l’empresa nord-americana Epic Games que permet als usuaris disputar a distància la mateixa partida tot i que es trobin en diferents plataformes. Per exemple, un juga des d’un ordinador i un altre des d’una consola al mateix pis o a centenars de quilòmetres.\nEl Fornite es basa en la supervivència dels jugadors que es veuen llançats a un escenari que emergeix després de la desaparició de gairebé tota la humanitat després d’una tempesta letal. Els usuaris han de competir fins a ser els últims que quedin drets.\nEl videojoc té un xat de veu i un altre de text on poden estar exposats a altres jugadors. El xat de text només és accessible a la sala d’espera i es desactiva quan comença el joc, i el de veu només connecta els quatre membres d’aquest equip.\nEls comptes registrats a Fortnite ascendeixen a 350 milions. No obstant, això no significa que existeixin 350 milions de jugadors, ja que una persona pot tenir més d’un compte.\nLa majoria d’usuaris tenen entre 18 i 25 anys, seguit (amb una gran diferència) de jugadors entre 25 i 34.\nEls seus tres modes de joc\n1 Salvar el món: Consisteix a lluitar contra onades d’enemics. Els jugadors reben una sèrie d’elements que inclouen personatges tipus heroi, armes o trampes, depenent del nivell que es vagi adquirint. L’usuari pot ser en un equip amb tres participants més, sol amb un equip de comptes ‘online’ o pot fins i tot tenir una experiència completament en solitari.\nAquest model és de pagament i requereix una compra de 39,99 €.\n2 Battle Royale: Una batalla en què competeixen fins a 100 jugadors en solitari o en esquadrons de dos o quatre membres, elegits aleatòriament o formats per amics de les xarxes socials. Els jugadors són alliberats en paracaigudes sobre una illa on hi ha 96 usuaris més de diferents nivells i han de completar missions i eliminar enemics amb l’objectiu de ser l’últim supervivent. L’acció es divideix en rondes amb una durada determinada. L’últim jugador viu és el guanyador.\nPot descarregar-se de forma gratuïta i els diners del joc s’aconsegueixen guanyant missions, però és possible adquirir-lo amb diners reals, des de 4,99 € fins a 99,99 €.\n3 Mode creatiu, en el qual el jugador pot construir la seva pròpia illa amb amics de la forma en què ells desitgin.\nEs monetitzen mitjançant l’ús de V-Bucks (PaVos o Monedes V, que es guanyen segons avança la partida), la moneda del joc que també es pot guanyar només a través de Salvar el món.\nEl perill de Fortnite\nEl que diferencia aquest joc d’altres és la seva intensitat i rapidesa. Les seves partides són molt curtes i ràpides (per a un jugador expert pot durar uns 20 minuts) i incita al «només una partida més». A més, cada jugador només té una vida i això provoca la ira dels seus usuaris cada vegada que moren en una partida, fet que fa que la tornin a repetir.


Arxius de sostenibilitat - JARC\n#aiguablava, #aiguagrisa, #aiguaverda, #canviclimàtic, #CO2, #falsosmitescontaminació, #GEH, #N20, #petjadahídrica, #ramaderia, #reducciócontaminacióramaderia, sostenibilitat\nEl model europeu de producció és garantia de seguretat alimentària, benestar animal, sostenibilitat i traçabilitat. Els ramaders, productors del sector primari i treballadors de la indústria ramadera a Catalunya han [...]\nVols instal·lar plaques solars a la teva empresa agrària per estalviar energia? Saps que hi ha ajuts per fer-ho? Coneixes les línies de finançament adreçades a aquests projectes? Anima’t […]\nArticle d’opinió de Xavier Vela i Bru, president de JARC L’energia solar fotovoltaica transforma la radiació solar en electricitat sense emetre gasos contaminants. El benefici ve per partida triple, si [...]\nArticle d’opinió de Jaume Bernis, cap sectorial del Porcí Últimament són moltes les acusacions que rep el sector agrari i ramader amb relació a les emissions de gasos d’efecte hivernacle […]


Blog del Museu Nacional d'Art de Catalunya » Un episodi rellevant de la història de l’humor gràfic català: la Col·lecció Agell del Museu Nacional d’Art de Catalunya / 1\nJosep Costa Ferrer, dit Picarol: «Com haurien d’anar els que les tiren» (078697-D), La Campana de Gràcia, núm. 2401, 15 de maig de 1915, p. 3.\nEl periodista, empresari i col·leccionista Miquel Agell Nadal (Granollers, 1892 – Barcelona, 1949) va adquirir més de 16.000 obres que enriqueixen amb noms cabdals de la història del dibuix català, el fons del darrer terç del segle xix i primer del xx que conserva el Gabinet de Dibuixos i Gravats del Museu Nacional d’Art de Catalunya.\nDesconeixem les circumstàncies que van posar a les mans de Miquel Agell tal volum d’obra gràfica. Adquirida l’any 1963, la col·lecció està formada sobretot pels originals que es van reproduir en dues de les revistes satíriques catalanes més longeves i populars de tots els temps: La Campana de Gràcia (1870-1934) i L’Esquella de la Torratxa (1872-1938), i els seus respectius almanacs.\nEl primer editor d’ambdues publicacions va ser Innocenci López Bernagossi, propietari de la Llibreria Espanyola, situada a la rambla del Mig de Barcelona, als baixos de l’Hotel Oriente. Llibreria i editorial al mateix temps, era un lloc molt petit i cèntric de reunió d’artistes, escriptors, polítics, actors, cantants…, locals o de pas per la ciutat –com la divina Sarah Bernhardt–, amb el qual va obtenir notables èxits comercials.\nLópez Bernagossi va transmetre, tant a La Campana de Gràcia com a L’Esquella de la Torratxa, la seva ideologia republicana i la seva tendència anticlerical. El mateix va fer el seu fill i successor, Antoni López Benturas, gran amic de Santiago Rusiñol i també editor de la seva obra literària. A més de contertulià habitual de la llibreria, Rusiñol va publicar a L’Esquella de la Torratxa prop de nou-cents articles amb el pseudònim de Xirau i, curiosament, va néixer i morir els mateixos anys que el seu amic.\nEl cert és que López Benturas va morir arruïnat. Ho indica, entre altres testimonis, el seu fill Antoni López Llausàs, qui es va ocupar del negoci familiar fins que, enfrontat amb el pare, es va establir pel seu compte i va acabar fundant la Llibreria Catalònia a Barcelona i, ja exiliat a Buenos Aires, l’Editorial Sudamericana.\nEntorn de la venda de l’Editorial López\nSembla poc plausible, doncs, que Miquel Agell adquirís la seva esplèndida col·lecció de dibuixos a Antoni López Llausàs. I és que l’hereu d’Antoni López Benturas no va ser, com de vegades s’ha dit, el seu fill gran, Antoni, sinó el petit, Rafael (?, 1892 – Barcelona, 1949).\nHo refereix l’obituari aparegut a La Nostra Revista, publicada a Ciutat de Mèxic sota la direcció i gerència d’Avel·lí Artís Gener, dit Tísner, que va ser protagonista destacat del redreçament de L’Esquella de la Torratxa durant la Guerra Civil juntament amb l’escriptor Pere Calders.\nPer part seva, l’any 2002 el periodista i crític d’art Josep Maria Cadena precisa, a l’article del catàleg dedicat a Josep Bartolí, que davant el declivi dels afers empresarials de López Benturas, Rafael López Llausàs va ser l’artífex de la venda de La Campana de Gràcia a un grup de dirigents d’Esquerra Republicana de Catalunya, així com del tancament, l’any 1934, de la Llibreria Espanyola:\n[…] un cop venut a piles –tal com recorda el dibuixant Antoni Roca a Tot fent memòria (1973) – el seu fabulós arxiu històric d’originals de dibuixos publicats per La Campana de Gràcia i L’Esquella de la Torratxa sota els porxos de la plaça Reial […].\nDesprés que La Campana de Gràcia desaparegués arran dels denominats Fets d’Octubre de 1934, el 1938 ho va fer L’Esquella de la Torratxa, que havia estat requisada dos anys abans pel Sindicat de Dibuixants Professionals de la Unió General de Treballadors (UGT) i des de febrer de 1937 pertanyia a la Cèl·lula de Dibuixants del Partit Socialista Unificat de Catalunya (PSUC).\nMiquel Agell Nadal, un col·leccionista carismàtic\nFill d’Esteve i Teresa, Miquel Agell Nadal va néixer a Granollers el 10 de febrer de 1892 en el si d’una família de conviccions catòliques i ideari tradicionalista dedicada a la venda de grans al detall. Cinc anys després la família Agell es va traslladar a viure a l’actual districte barceloní de Sants, on va obrir una botiga de queviures i pastisseria.\nAmb estudis realitzats a l’Escola Superior de Comerç de la ciutat, tot apunta que abans de la Guerra Civil Miquel Agell va compaginar la feina a l’establiment dels pares amb l’activitat política carlina i l’exercici del periodisme en diaris afectes a aquesta causa com, entre d’altres, El Correo Catalán, del qual va ser redactor durant quinze anys.\nSegons que ens ha confiat la família, Miquel Agell era una persona carismàtica, amb do de gents, sentit de l’humor i talent per als negocis. A part del fons que avui custodia el Museu Nacional d’Art de Catalunya, va conrear un col·leccionisme de tipus eclèctic, que incloïa l’aplec de diaris, revistes, antiguitats i pintures. Interessat per la cultura, la seva inquietud el va dur a practicar el dibuix, a escriure poemes i fins i tot a ser actor al Centre Catòlic de Sants, amb certa fortuna.\nMiquel Agell Nadal (a la dreta) a Buenos Aires, 1920. Arxiu de la família Agell\nEl 1925 va iniciar l’edició, juntament amb els seus germans, de la Gaseta de Sans. Periòdic de sabor local. Es tractava d’una revista de periodicitat anual que feia propaganda de les exquisideses que es venien al negoci familiar, la Casa Agell, durant les festes nadalenques. Amb textos que en general elogiaven l’establiment, es complementava amb il·lustracions de Gaietà Cornet, Miret, Joan, Malloz, Castanys, Llaverias, Abel o Moreno, entre altres dibuixants.\nFundador de diverses empreses, el negoci més famós de Miquel Agell va ser sens dubte el desaparegut Mesón de las Golosinas Españolas, que va obrir a la cèntrica avinguda del Portal de l’Àngel de Barcelona tot just acabada la Guerra Civil.\nEn aquest establiment, Miquel Agell hi va saber introduir l’art com a reclam publicitari. L’emblema d’aquest paradís dels llaminers era El mesonero, obra de Joan Garcia Junceda: un senyor grassonet i rialler que anava en mànigues de camisa i davantal, duia calces i sabates del segle xviii i repartia caramels que treia d’una gran bossa. Joan Bazan Castro va traslladar amb algunes modificacions el dibuix de Junceda a l’exlibris «MIQVEL / AGELL / NADAL» que té per llegenda «PREVENISTI [sic] / EUM IN BENEDIC / TIONIBUS / DULCE / DINIS».\nFaçana de l’edifici de l’avinguda del Portal de l’Àngel (Barcelona) que allotjava el Mesón de las Golosinas Españolas. Al segon pis s’hi reprodueix El mesonero creat per Junceda. Arxiu de la família Agell\nEl Mesón de las Golosinas Españolas apareix citat assíduament a la premsa. Al reportatge fotogràfic que figura a tota plana a La Vanguardia del 15 d’abril de 1943 es mostren els plafons de ceràmica que en flanquejaven l’entrada. En un hi diu: «Se sirven buenas meriendas / en los bajos del Mesón / a los que han apetito / y en la bolsa algún doblón». En una altra imatge s’hi poden veure exposats «[…] bartolillos de Madrid, “xuxos” de Gerona, tortas de Alcázar, mantecados de Astorga, y otros apetitosos dulces que nos vuelven la boca agua».\nÉs igualment a través de notícies de premsa que sabem que el polifacètic artista sarrianenc Pere Queraltó va instal·lar als salons del Mesón de las Golosinas un panorama de la ciutat de Saragossa l’any 1943, un diorama de Montserrat el 1944 i un pessebre que s’il·luminava als vespres i tenia com a fons la població vallesana de Palau-Solità, el 1945.\nEntre altres informacions sobre els encàrrecs artístics de Miquel Agell, consta que el ceramista de Sants Salvador Sunet Urgellés va participar en l’ornamentació del Mesón amb un plafó ceràmic que representava genets de la comitiva dels tres tombs de Sant Andreu amb tortells als braços. Però segurament l’obra més espectacular que aquest autor va realitzar per a Agell –amb la col·laboració del seu fill Salvador Sunet Pahissa (Barcelona, 1918-1997)– va ser el suport ceràmic d’un tema força estimat per l’amo del Mesón, la processó del Corpus de Barcelona al segle xviii, del qual es diu que feia catorze metres.\nLa primera venda de la Col·lecció Agell\nAmb quaranta-cinc anys i dos fills –Miquel Lluís i Josep Oriol–, Miquel Agell va estar reclòs a la presó Model de Barcelona entre el 26 de març i el 13 de juliol de 1937.\nJesús Alturo i Perucho dedica un capítol del seu llibre El calze i la lira entre reixes (2008) al poema sobre la celebració del dia de Corpus el 28 de maig de 1937 que Agell va escriure en català i degué traduir ell mateix al castellà.\nA l’arxiu de la família Agell hi ha dues notícies que es poden associar amb la col·lecció que avui es troba al Museu Nacional. D’una banda, un avís que diu: «La mitad del importe de la venta de estos dibujos se destina a fines benéficos para los reclusos a criterio del presidente del Comité de Presos de esta galería». De l’altra, un full escrit a mà per les dues cares en què figura una relació de 74 obres. Inclou números de registre, noms d’artistes, una taxació d’entre 1 i 15 pessetes per a cada exemplar i alguns cognoms. Hi ha una suma total a cada cara: en una «100 pts», «12/4/37 55 pts á Gavin» i en l’altra «54 pts», «á Gavin 27 pts 9/5/37».\nRelació de part de les obres venudes per Miquel Agell des de la presó Model de Barcelona, 1937. Arxiu de la família Agell\nAquestes dades expressen que Miquel Agell va donar la meitat dels diners obtinguts per la venda de dibuixos –que va fer en dos torns–, al president del comitè de la galeria on estava empresonat, Miquel Gavín Sagàrdia, catòlic i membre com ell de la facció jaumista, partidària del pretendent carlí Jaume de Borbó i de Borbó Parma. Es tracta d’obres de Marià Foix, Ricard Opisso, Baldomer Gili Roig, Feliu Elias, «Apa», Jaume Juez, «Xirinius» i un bon nombre de produccions de Josep Costa Ferrer, conegut com a Picarol, que degueren adquirir persones diferents –va anotar el cognom d’algunes–. Entenem que aquests dibuixos pertanyien al fons de l’Editorial López, que Miquel Agell havia comprat no sabem a qui ni quan, i que potser formaven part del que en podríem dir la primera venda de la Col·lecció Agell.\nParadoxalment, les afinitats polítiques i creences religioses de Miquel Agell no podien estar més allunyades del republicanisme i l’anticlericalisme que proclamaven als quatre vents els textos i acudits de La Campana de Gràcia i L’Esquella de la Torratxa i els seus respectius almanacs. Tot i així va reunir i custodiar gairebé 17.000 obres.\nLa segona venda de la Col·lecció Agell\nVa ser Montserrat Puigdomènech, vídua de Miquel Agell, qui va proposar a la Junta de Museus de Barcelona la compra de la col·lecció de dibuixos procedents de l’Editorial López, adquirida pel seu espòs.\nEl 12 d’abril de 1962 la junta acordava nomenar una ponència formada pel periodista i catedràtic d’Història Alberto del Castillo, l’aleshores director del Museu d’Història de la Ciutat i de l’Arxiu de la Corona d’Aragó, Frederic Udina, l’historiador Josep Maria Garrut i el director general dels Museus d’Art de Barcelona i director del Museu d’Art de Catalunya Joan Ainaud perquè dictaminessin sobre l’interès i el valor de la col·lecció.\nSegons que ens ha comentat la família Agell, Frederic Udina era conegut de Miquel Lluís Agell Puigdomènech. És possible, doncs, que Agell fill parlés a Udina del fons familiar i Udina es prestés a fer les gestions oportunes davant l’Ajuntament, cosa que va afavorir l’ingrés de la col·lecció en una institució pública.\nA la sessió de la Junta de Museus celebrada el 9 de juny de 1962 es va informar favorablement sobre l’adquisició dels originals –considerats insubstituïbles per al coneixement de l’art barceloní de la il·lustració– per un mínim de 250.000 pessetes.\nUn decret de l’alcalde de Barcelona del 27 de maig de 1963 autoritzava la despesa esmentada per atendre l’adquisició del fons. Des de llavors, la singular i fascinant Col·lecció Agell –de la qual avui, després d’una revisió recent, gosem dir que està formada per unes 16.698 obres de més de cinc-cents autors diferents– es conserva al Museu Nacional d’Art de Catalunya.\nDocument de l’adquisició de la Col·lecció Agell, 27 de maig de 1963. Arxiu Nacional de Catalunya\nValoració del contingut de la Col·lecció Agell\nA grans trets podem afirmar que som davant d’un fons que palesa els condicionants històrics que en van determinar la gestació. D’entrada, va ser el resultat d’un procés d’acumulació, gairebé atzarós, sense que per part del seu propietari hi hagués una voluntat programada de construir una col·lecció amb uns objectius definits. Per tant, no sorprèn que un dels seus principals trets distintius sigui l’heterogeneïtat, a la qual cal sumar la irregularitat.\nEn qualsevol cas, aquestes limitacions no li resten valor ni mèrit, atès que som davant d’un conjunt de gran rellevància artística i gran interès històric que reflecteix la importància del dibuix humorístic vinculat a l’eclosió de les publicacions periòdiques a la premsa catalana, en un període d’una gran efervescència política i gran conflictivitat social. En aquest context, com ja s’ha indicat, tant La Campana de Gràcia com L’Esquella de la Torratxa van esdevenir dos setmanaris, de caràcter polític, fonamentals per entendre la tasca desenvolupada per un gran nombre de dibuixants —il·lustradors reconeguts, en termes populars, com a ninotaires— que amb la seva imaginació i el seu talent van contribuir a l’èxit de les publicacions.\nMés enllà de les vicissituds o els avatars formatius, volem valorar alguns aspectes del seu contingut i característiques principals. El primer aspecte que hem de destacar és la importància quantitativa. Amb anterioritat ja hem esmentat que es tracta d’un conjunt format per més de 16.000 dibuixos originals, la qual cosa el converteix, amb gran diferència, en el fons més important del Gabinet de Dibuixos i Gravats del Museu Nacional d’Art de Catalunya. Només cal recordar que el segon lloc, pel que fa al volum d’obres, l’ocupa la col·lecció formada per l’escriptor i crític d’art Raimon Casellas, integrada, majoritàriament, per un grup de més de 4.000 dibuixos d’època antiga.\nLa tercera posició l’ocupa la col·lecció del polifacètic artista Apel·les Mestres, que també aplega un nombre d’obres superior als 4.000 exemplars. En aquest cas, a diferència de les dues anteriors, no es tracta d’un repertori format per un ventall ampli d’artistes ni tampoc permet efectuar un recorregut per un segment cronològic gaire extens, que en el cas de la Col·lecció Casellas va del segle xv al xx. En canvi, la majoria de les composicions que formen el fons Apel·les Mestres són creacions de l’autor mateix i presenten un abast cronològic limitat, bàsicament el que dibuixa la vida artística del seu autor.\nPer valorar la dimensió real de la Col·lecció Agell convé recordar que representa gairebé un terç de la totalitat del fons de dibuixos del Gabinet de Dibuixos i Gravats (un conjunt aproximat de 50.000 obres). Sens dubte, aquest criteri quantitatiu ja és un indicador prou il·lustratiu d’una col·lecció que ens acosta a l’eclosió del fenomen de l’humor gràfic a Catalunya. És cert que la col·lecció del Gabinet també inclou alguns episodis que s’emmarquen en aquesta mateixa temàtica i que documenten, per part d’altres artistes com, per exemple, Ramon Casas, Feliu Elias, dit Apa, Xavier Nogués, Modest Urgell, Apel·les Mestres, Xavier Gosé, Isidre Nonell o Ismael Smith, per esmentar-ne, només alguns, dels que van conrear l’acudit visual, ja fos en forma de caricatura o, fins i tot, de col·laboració puntual amb publicacions periòdiques de l’època. Tanmateix, cap d’aquests episodis es pot comparar, per la seva entitat i rellevància, amb el que representa una col·lecció que, des d’aquest punt de vista, forma un bloc monolític i sense cap interferència temàtica.\nFins i tot la Col·lecció Partagàs, formada per un grup de més de 900 dibuixos, no presenta la mateixa homogeneïtat, tot i els elements de contacte, atès que una bona part del fons també té una relació directa amb la pràctica del dibuix d’il·lustració.\nCol·leccions de dibuixos al Gabinet de Dibuixos i Gravats del Museu Nacional (gràfic fet per Mireia Loran)


La pública millora respecte de l'octubre però queda vuit dècimes per sota de la seva rival\n3 min. Barcelona 01/12/2016 09:48\n[Si mires aquest contingut des d'una app d'un dispositiu mòbil, clica aquí per veure'n el gràfic.]\nTelecinco ha tornat a ser el canal de televisió més vist a Catalunya durant el mes de novembre, i ja amenaça d'arrabassar a TV3 el lideratge anual que la pública ocupa des del 2010: quan falta un mes per tancar el 2016, totes dues cadenes empaten amb un 11,4% de quota, de manera que les dades del desembre decidiran quina de les dues es corona com la preferida dels catalans al global de l'any.\nDe moment, la tendència sembla afavorir Telecinco, que s'ha imposat en cinc dels últims sis mesos: TV3 va ser líder entre el gener i el maig, però des de llavors només ha aconseguit el primer lloc al setembre, i per només sis centèsimes (11,42% a 11,36%). Al novembre, el canal de Mediaset s'ha imposat amb comoditat: ha obtingut un 12,1%, mentre que la televisió pública s'ha quedat amb un 11,3%\nTV3 ha crescut durant l'últim mes, ja que a l'octubre s'havia quedat amb un 10,9% (i de fet, aquest 11,3 és la segona millor dada dels últims sis mesos), però Telecinco encara ha millorat més i ha guanyat una dècima de cop, de l'11,1% al 12,1%, de manera que la distància entre totes dues, que fa un mes era de dues dècimes, ara és de vuit. Per al canal de Mediaset, aquest és el tercer registre més alt del 2016, superat només pel 13,5% del juny i el 12% del juliol, en què es va veure impulsat per l'Eurocopa de futbol.\nMentrestant, Antena 3 conserva la tercera plaça després de guanyar tres dècimes i situar-se en un 10,4%, també el segon millor registre de l'últim mig any. La 1, per la seva banda, es manté estable en el 7,4% de l'octubre –la tercera millor dada del 2016– fet que li permet distanciar-se mínimament de La Sexta, que ha baixat una dècima, fins al 6,8%. En qualsevol cas, el segon canal d'Atresmedia venç clarament el seu rival més directe, Cuatro, que es deixa sis dècimes de cop i es queda amb un 5,8%, un punt menys que La Sexta.\nPel que fa als canals temàtics de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA), el Super3/33 repeteix l'1,2% en què està estancat des de l'abril i que representa el pitjor resultat des de la fusió del canal infantil i el cultural, l'octubre del 2012. El 3/24 iguala el mínim de l'any en passar de l'1,6% a l'1,3% i l' Esport3 també va a la baixa: de l'1% al 0,8%.\nPer la seva banda, 8TV també perd pistonada i obté un 3,1%, dues dècimes menys que a l'octubre i el registre més baix, fora dels mesos d'estiu, des de l'abril del 2012.


Marta Royo: "L'e-commerce no sempre és necessari per al comerç de proximitat" - RÀDIO COMERÇ\nL’experta en comunicació de pimes, Marta Royo, es fundadora de Mosaiking Comunicació, empresa amb la que ha engegat la campanya “Aixequem persianes“, per donar suport al comerç de proximitat de Sarrià i de la resta de barris, amb eines que permetin ajudar a difondre a xarxes les botigues i establiments recomanats pels veïns. Amb ella parlem de les necessitats comunicatives del comerç de proximitat en una situació post-covid19, sobre digitalització i campanyes de publicitat del comerç de proximitat. Entre altres coses creu que és important que “les empreses i botigues tinguin presència a la xarxa, és a dir que el client les puguin trobar quan les busquin en una primera cerca”. Però creu que “no és fonamental que una empresa, que es dedica a abastir els seus veïns, tingui una plataforma d’e-commerce”.\nJoana Caminal és la responsable de NextDoor Espanya, i aquesta setmana passada visità Barcelona per entregar el Premi Superbarri al barri de l’eix de la Creu Coberta. Amb ella varem parlar de la necessitat de fer...


A qui piquen els mosquits? | InfoCat, l'infomatiu digital de Catalunya i el Maresme\nPàgina d'inici > Notícies, Societat\t> A qui piquen els mosquits?\nSOCIETAT >> Que hi ha persones que atreuen més els mosquits que d’altres és una evidència contrastable durant un sopar de grup una nit d’estiu en qualsevol jardí o terrassa. Els motius d’aquesta fília, que alguns experts també matisen dient que hi ha persones que reaccionen més a les picades i d’altres que quasi no les noten, són motiu d’intensos debats de sobretaula. Ja fa anys que l’argumentació popular de la sang més dolça va quedar en evidència i que dos factors s’han erigit com a determinants.\nEl mort en l’incendi a Sant Joan Despí va originar el foc en adormir-se amb un cigarret L’emblema olímpic ha arribat a Rio, on esperarà durant quatre anys


RESULTATS DE LES NOVES VARIETATS D’ORDI DE PRIMAVERA | extensius.cat\nA la zona del litoral de Girona, les varietats més productives els darrers quatre anys d’assajos han estat FATIMA, PEWTER, RGT PLANET, LAUREATE, CRESCENDO i SIGNORA; mentre que, en tres anys, també cal fer menció de RGT ASTEROID, FOCUS, LEANDRA, RGT ORBITER i SY STANZA. A la zona dels regadius de Lleida no s’han observat diferències significatives entre les varietats assajades.\nGIRONA LITORAL. Els darrers quatre anys d’assajos a la Tallada d’Empordà la varietat FATIMA i el testimoni PEWTER han estat les que han presentat un major rendiment, amb diferències significatives respecte KWS FANTEX. Amb tres anys de dades també han presentant molt bon comportament productiu les varietats RGT ASTEROID, FOCUS, LEANDRA, RGT ORBITER i SY STANZA.\nAmb quatre anys d’assajos les varietats LAUREATE, CRESCENDO, KWS FANTEX, FATIMA, RGT PLANET i PEWTER, tractades amb fungicida, presenten totes molt bon comportament productiu, amb diferències significatives amb la varietat SIGNORA, que és la que ha presentat una menor producció.\nREGADIUS DE LLEIDA. Les varietats assajades als regadius de Lleida no han presentat diferències significatives de rendiment en els últims quatre i tres anys d’assaigs. Tot i així, els resultats suggereixen que amb quatre anys les varietats més productives han estat FATIMA, SCRABBLE, CHRONICLE, KWS FANTEX, RGT PLANET, LAUREATE i SIGNORA; i en tres anys d’assaigs també LG NABUCO, SY STANZA, RGT ASTEROID i RGT ORBITER.\nLes varietats més tardanes a espigat han estat LAUREATE i CRESCENDO; pel contrari, les més precoces han estat RGT PLANET, FATIMA, FOCUS, SIGNORA i LG NABUCO. Les dues varietats híbrides, SY DOOBLIN i ZOO són les que han presentat una major alçada de la planta, seguides de CRESCENDO, LG NABUCO i RGT ASTEROID.\nEn general, totes les varietats han estat molt sensibles al complex de taques marrons, només ZOO i LAUREATE han mostrat ser més resistents. Les varietats més sensibles a rovell bru han estat LG NABUCO, RGT ORBITER i SY STANZA.\nLes varietats que han presentat un contingut en proteïna més elevat han estat SIGNORA i SCRABBLE; per contra, els valors més baixos s’han obtingut amb SY STANZA, LEANDRA, RGT ORBITER i LAUREATE.


Publicat el programa de la VI Jornada Tècnica d'Actualització del Barcelona Open Banc Sabadell – 61è Trofeu Comte de Godó – Federació Catalana de Tennis\nPublicat el programa de la VI Jornada Tècnica d'Actualització del Barcelona Open Banc Sabadell – 61è Trofeu Comte de Godó\nJa està disponible el programa de la sisena Jornada Tècnica d’Actualització que se celebrarà el proper dissabte 20 d’abril, coincidint amb la celebració del Barcelona Open Banc Sabadell – 61è Trofeu Comte de Godó , organitzada conjuntamente per la Federació Catalana de Tennis i Real Federación Española de Tenis, en col·laboració amb el Reial Club de Tennis Barcelona-1899 i la Clínica Mapfre de Medicina del Tennis.\nLa Jornada es dirigeix a tècnics de tennis, preparadors físics, jugadors i a totes les persones interessades en l’entrenament del tennis en general. D’entre les temàtiques que s’abordaran, estan les “Noves patologies en el tennis actual i la seva prevenció”, “Consideracions a tenir en compte en el treball de força amb jugadors en formació i desenvolupament”, “Consideracions a tenir en compte en l’entrenament de jugadors de tennis” i la “Gestió del tennis: orientacions per a tècnics i directors d’escoles de club”.\nLa Jornada es desenvoluparà en horari de matí, amb un enfocament multidisciplinar orientat a través de diferents taules rodones. El programa definitiu i el formulari d’inscripció estan disponibles en el document adjunt a aquesta notícia.\nJornada Tècnica d’Actualització Godó 2013


La Jornada Solidària de Suport a les Persones Refugiades de Vic estrena format — Ajuntament de Vic\nSou aquí: Inici → Notícies → La Jornada Solidària de Suport a les Persones Refugiades de Vic estrena format\nLa Jornada Solidària de Suport a les Persones Refugiades de Vic estrena format\nAquest divendres tindrà lloc la tercera edició de la jornada de sensibilització entorn als desplaçaments forçats, organitzada per la Taula de Refugiats de Vic, i que coincidirà amb la Marató 6 x 7 de les escoles Vedruna de Catalunya\nDiada de Suport a les Persones Refugiades\nLa Jornada Solidària de Suport a les Persones Refugiades de Vic arriba a la seva tercera edició estrenant un nou format. Serà aquest divendres 5 d’octubre a la plaça Major i al Casino de Vic. Aquesta jornada té com a objectiu sensibilitzar la població entorn als desplaçaments forçats, fruit sobretot de la vulneració dels drets humans, i està organitzada per la Taula de Refugiats de Vic.\nLa principal novetat d’aquesta edició és l’adopció d’un nou format, ja que tindrà lloc divendres a la tarda i perdrà el seu caràcter de fira d’entitats, centrant-se en tres actuacions que mostren de manera directa la situació de les persones que busquen refugi.\nMúsica, teatre i projectes solidaris pels refugiats, les activitats més destacades\nLes activitats centrals de la jornada són la presentació del ‘Viatge de Samira’, l’actuació del Cor Safari i l’obra de teatre ‘180º’.\n‘El Viatge de Samira’ és un projecte solidari en forma de conte i pensat per a públic familiar. La presentació anirà a càrrec d’Helena Portella, i serà a partir de dos quarts de 6 de la tarda a la plaça Major. A les 7 de la tarda, també a la plaça Major, es podrà veure l’actuació del Cor Safari, un grup de nens i nenes provinents d’Uganda que a través de la seva música volen mostrar també els conflictes més oblidats. Finalment, a dos quarts de 10 del vespre, el Casino acollirà l’obra de teatre ‘180º’, dirigida per Xevi Font, que mostra com la vida d’un persona pot donar una volta de 180º després de ser sacsejada per un conflicte.\nDurant tota la tarda hi haurà intervencions artístiques de pintura i grafits amb motiu del dia internacional de la no violència, que es va celebrar el passat 2 d’octubre; exposicions de fotografia i un joc dinamitzat per Creu Roja sobre com combatre els rumors entorn als desplaçaments forçats.\nLes escoles Vedruna de Catalunya, solidàries amb els refugiats\nLa jornada coincideix amb la Marató 6x7, organitzada per les escoles Vedruna, que durant el matí concentrarà més de 3.000 nens i nens de 6è de primària i de 1r d’ESO de les escoles Vedruna de tot Catalunya en un acte de solidaritat amb les persones refugiades. Els nens i nenes participaran en una marató d’uns 7 quilòmetres, amb 6 itineraris diferents que sortiran de diversos municipis de la comarca, i que finalitzaran a la plaça Major al voltant de la 1 del migdia.\nUn mur gegant de 50 metres de llargada i 3 metres d'alt presidirà el centre de la plaça. Representants de les Escoles Vedruna de Catalunya faran entrega del donatiu a la Taula de Refugiats a tres quarts de 7 de la tarda, just abans del concert del Cor Safari, i es comptarà amb la presència del regidor de Cooperació, Toni Serrat.\nLa Taula de Refugiats de Vic\nLa Jornada Solidària de Suport a les Persones Refugiades és una actuació dissenyada i organitzada per la Taula de Refugiats de Vic, una taula ciutadana formada per diverses entitats de la ciutat que treballen conjuntament perquè es visualitzi la situació de les persones refugiades.


Una campanya d'Agroterritori incidix en els beneficis de consumir producte de l'Ebre per a la salut i l'economia | Aguaita.cat\nUna campanya d'Agroterritori incidix en els beneficis de consumir producte de l'Ebre per a la salut i l'economia\nSis fitxes tècniques expliquen on i com es produïxen els aliments emblemàtics del territori\nper Redacció, Terres de l'Ebre | 26 de maig de 2021 a les 15:41 |\nArròs, clementina i oli de les Terres de l'Ebre, en una imatge d'arxiu. | Cedida\nLa Fundació Agroterritori ha presentat una campanya divulgativa de sis productes de proximitat de les Terres de l'Ebre. L'eslògan, 'Aliments del territori, ja els coneixes?', interpel·la el consumidor a conèixer com i on es produïxen i sobretot els beneficis de consumir-los. Menjar producte de proximitat, de temporada i de cultiu orgànic té efectes positius en el metabolisme i la genètica. Volen dignificar la feina del pagès i incidir en la petjada emocional del sector primari en el territori, i "reduir la distància de la terra a la taula" amb productes de Km0 als restaurants, millorant el context socioeconòmic. La campanya arranca amb fitxes de l'arròs, la taronja, la cirera, l'ametlla, l'oli, la cabra blanca de Rasquera.\nLa Fundació Agroterritori ha presentat este dimecres el material divulgatiu sobre els beneficis per al territori, la salut i la societat de la producció de sis aliments emblemàtics de Terres de l'Ebre. La iniciativa s'emmarca en el projecte PECT EbreBiosfera i està cofinançada amb fons europeus Feder. El projecte ha elaborat 6 fitxes amb dades tècniques de cada aliment (arròs, oli, ametla, cirera, taronja i cabra blanca), una recepta i un vídeo que l'acompanya.\nGerard Aragonès, investigador de la URV, ha explicat com interaccionen les dietes en l'organisme, la fisiologia i el metabolisme. Components bioactius específics dels aliments, com els polifenols, modifiquen la informació dels gens. Els entorns agronòmics i d'on prové la planta modifiquen la concentració d'aquests bioactius ( a causa de factors com l'exposició solar, la irrigació, la temperatura o la localització). També el processament, emmagatzematge i distribució afecta a la quantitat que en contenen.\n"Cada fruita i verdura tindrà una marca distintiva clara depenen de l'entorn on ha crescut i ens dona diferencies en l'activitat saludable que tenen els polifenols", ha assenyalat. "Els efectes saludables depenen de l'estacionalitat, procedència i del tipus de cultiu utilitzat. Depenent d'on ve la mateixa varietat de fruita i verdura, pot tenir efectes saludables diferents", ha afegit Aragonès. És una hipòtesi d'estudi que s'assimila a la Teoria de la Xenohormesi, que diu que els polifenols de les plantes tenen la capacitat de senyalitzar els animals que consumixen estes plantes a l'entorn on les troben. Va lligat també a l'estudi del sistema digestiu com "un segon cervell".\n"Quan mengem un aliment ens assenyala l'entorn i ens dona cert instint de supervivència. Per exemple, indica el mes de l'any que estem si menjo una cirera quan toca", ha explicat. "Hem vist, per primera vegada, que hi ha diferències i impactes diversos sobre el contingut de polifenols de les fruites i els seus efectes beneficiosos depenent de la procedència i estacionalitat", ha conclòs l'investigador. Aragonès ha argumentat que, més enllà de l'impacte mediambiental i la sostenibilitat, desenes d'estudis recents permeten aportar "valor al producte de proximitat" amb evidències científiques sobre la salut.\nTambé des del col·lectiu Cuiners de Km0 han defensat que l'aposta de la restauració pel producte de proximitat evita el malbaratament, dignifica la pagesia, potencia l'economia ebrenca, augmenta la qualitat de l'oferta i la salut de les persones, del territori i del paisatge. "Com un efecte papallona, comprar als productors locals directament reduïx la petjada de carboni, però a la vegada estem treballant en este disseny del paisatge, amb un treball digne del pagès", ha apuntat Marisa Bordera, representant del col·lectiu.\nL'equilibri en la transforació del territori, sota el paraigua de la sostenibilitat, ha de basar-se en l'economia, la societat i l'entorn. "Si respectem les tres branques per igual, tindrem una adaptació anticipada als canvis agressius (temporal Gloria) i a l'autogestió, com hem vist amb la pandèmia. Quan hi ha un bloqueig total, tenim aquesta riquesa, potencial i dignitat que ens permet tenir un territori sostenible", ha remarcat. "Ens ho hem de creure més que som un territori molt potent", ha afegit.\nTambé els pagesos reivindiquen el consum de producte local per dignificar la seua feina. L'arrossaire i responsable de sectors vegetals a la Comissió Permanent Nacional d'Unió de Pagesos, Dani Forcadell, ha posat l'accent en "la petjada emocional" d'este consum de proximitat. "Cal transmetre l'esforç i l'estima a la terra i la unió que tenim a ella, perquè creiem que ho sabem tot i del que menys sabem és del que tenim a casa", ha lamentat. Forcadell ha reivindicat així que cal més coneixement del sector primari del territori perquè és qui conforma "el caràcter" de la gent i dels pobles.\nForcadell ha destacat que les Terres de l'Ebre és el territori amb més extensió de cultiu d'oliveres, arrossars i cítrics de Catalunya. "És brutal el que es fa i el poc coneguts que som", ha apuntat. "La SEAT pot estar a Martorell, Masdenverge o la Xina. Li és exactament igual. L'arròs del Delta només pot estar al Delta, igual que amb la resta de productes. No es poden deslocalitzar els productes del territori", ha defensat.\nSocietat, Agroterritori, gastronomia, salut, economia, consum


El twiter d'Amparo Marco confirma la suspensió de la Magdalena\n3:11 pm - Friday, 7 August 2020\nEl twiter d’Amparo Marco confirma la suspensió de la Magdalena\nL’alcaldessa de Castelló, Amparo Marco acaba de publicar en el seu Twuiter que l’acaba de telefonar el President de la Generalitat per confirmar-li la suspensió de les festes de la Magdalena.\nEsta decisió produeix després d’una tensa vesprada de reunions i deixa ara enlaire molts interrogants per les festes del 75 aniversari que podrien tal vegada, ajornar-se a noves dates per a minimitzar les pèrdues.\nDe moment, i a l’espera de la compareixença del President de la Diputació, Ximo Puig, Marco s’ha avançat en xarxes socials a una notícia que ha estat sobrevolant esta vesprada com el gran enigma que ha tingut en tensió a tot el món fester.\nLa cancel·lació d’esta vesprada de l’acte de presentació en València de les Festes de la Magdalena, res bo feia preveure, i més encara quan fa menys d’una hora la compareixença del president de l’Estat Espanyol, encara que sense anunciar la tan temuda ‘bomba’, ja parlava de fer “el que calguera, on i quan calguera”.\nPrevious articleSegueix en directe la compareixença on s’anunciarà si se celebraran les Falles i la Magdalena\nNext articleFalles i Magdalena ajornades pel coronavirus


Examens oficials d’anglès més barats pels estudiants de la UB | Blocveu\nExamens oficials d’anglès més barats pels estudiants de la UB\n4 Octubre 2012 UBblocveu\nL’EIM arriba a un acord amb International House perquè els estudiants de la UB puguin presentar-se al FCE, el CAE i el CPE a un preu reduït\nFins el dia 19 d’octubre els estudiants de la UNV que ho desitgin es poden inscriure per examinar-se del Cambridge First Certificate (FCE), el Cambrige Advanced English (CAE) i el Cambridge English Proficiency (CPE) a preus molt reduïts. La inscripció es pot fet a la secretaria de l’Escola d’idiomes Moderns o mitjançant l’automatrícula a través del web de l’EIM. Per poder gaudir del descompte no cal estar matriculat a l’EIM, només ser alumne de la UB.\nL’EIM va arribar el curs passat a un acord amb l’International House, centre avaluador de Cambridge (English for Speakers of Other Languages, ESOL), perquè tots els estudiants de la UB i de l’EIM puguin fer les proves de diversos nivells de llengua anglesa a preus reduïts i a les instal·lacions de la Universitat.\nAixí, la UB s’incorpora al llistat d’universitats que tenen convenis amb els centres examinadors de Cambridge, com ara la Universitat d’Almeria, la Universitat Catòlica d’Àvila, la Universitat de Girona, la Universitat de Màlaga, la Universitat de Salamanca i la Universitat de Navarra.\nLa iniciativa s’emmarca dins del Pla de llengües de la Universitat de Barcelona, aprovat el març del 2010, que promou el multilingüisme en el si de la institució com a resultat del context que estableix el marc de l’Espai Europeu d’Educació Superior (EEES) i que dóna prioritat al coneixement de l’anglès pel fet de considerar-lo llengua vehicular en la majoria de disciplines acadèmiques i llengua de treball en molts àmbits de les relacions internacionals.\n← Torna l’esperat Curs d’Oratòria dirigit per l’Associació de Debat de la UB\tEl Taller de Pensament convida als estudiants a debatre sobre temes socials →


NEVA DINS EL VIDRE: MÉS ENLLÀ DELS RIUS I DE LA MAR\nSembla com si les agressions que rep el català al País Valencià o a les Balears, l'intent deliberat de genocidi lingüístic i cultural, no tinguin res a veure amb nosaltres, ni ens afectin gens ni mica.\nEl retard de la notícia a la majoria de mitjans del Principat i el tractament donat a la vaga de fam de Jaume Bonet pel català fan pensar en una certa inconsciència, insensibilitat i irresponsabilitat de Catalunya en relació amb la resta de Països Catalans en temes comuns. És\ndesesperant la miopia existent davant el que passa més enllà dels rius i de la mar, allà on es parla el mateix idioma. Sembla com si les agressions que rep el català al País Valencià o a les Balears, l'intent deliberat de genocidi lingüístic i cultural, no tinguin res a veure amb nosaltres, ni ens afectin gens ni mica.\nPerò quan el català retrocedeix, és perseguit, és minoritzat, és la llengua tota i el poble que la té com a pròpia qui se'n ressent, qui és perseguit, retrocedeix i en surt minoritzat, per més que no n'hi hagi consciència i pugui arribar-se a pensar que la cosa no té res a veure amb nosaltres. I tant si hi té a veure! El setge polític ha començat allà i, si no troba resistència, arribarà també al Principat, amb la mateixa força i impunitat que valencians i balears ja coneixen. I no hi haurà ningú per ajudar-nos. Qualsevol atac contra la llengua catalana, tant se val on, és un atac contra la llengua catalana, i els ciutadans de Catalunya no podem restar-hi impassibles, fent d'espectadors encuriosits o neutrals, en una actitud suïcida.\nSom una llengua sense un mercat normal, amb grans dificultats per accedir a la producció creativa, editorial o musical. Els llibres fets a Barcelona es troben en llocs especialitzats, de Perpinyà a Alacant, de Palma o Eivissa a Andorra, però no a l'inrevés. Obtenir certs títols és una proesa i el primer escull ja és conèixer-ne l'existència. La manca de comunicació interdialectal en català, allò que és normal en les altres\nllengües, sentir-ne les variants d'un mateix idioma habitualment a la ràdio i a la televisió, en el nostre cas no és un fet normal sinó exòtic, estrany, sorprenent. Em revolto cada cop que, des d'algun mitjà audiovisual hi ha qui fa broma fotent-se d'algun personatge per la seva fonètica mallorquina o valenciana, adduint-ne incomprensibilitat, en una concepció de l'humor típicament espanyola. No comprenc com algú pugui riure's de com parla un altre, en comptes de plorar davant la pròpia ignorància i demanar-se el perquè de l'absència de comunicació entre els dialectes catalans, de forma viva, fresca i espontània, com passa amb l'andalús, el castellà o l'argentí. Si darrere la mateixa llengua hi ha tot un poble, és qüestió que ho demostrem, més enllà dels discursos\nCom en té de raó! Ben clar i català i exactament tal com és la situació. Subscric l’article.


Microciments, fixadors, revestiments llisos i rugosos, hidrofugants, silicats, pliolites, pintures plàstiques i acríliques. Àmplia gamma d'acabats i sistema tintomètric.\nTRACTAMENTS PER A INTERIORS\nPintures plàstiques, laques i esmalts. Productes d'alta decoració, paper pintat, parquets i frisos. Tot tipus d'acabats. Sistema tintomètric.\nTRACTAMENTS PER A SÒLS\nMorters, imprimacions i esmalts epoxi, clorocautxú i poliuretà, d'un o dos components, amb base aquosa o dissolvent. Microciments. Sistema tintomètric.\nTRACTAMENTS PER LA INDÚSTRIA\nFabricants d'imprimacions, pintures i recobriments, per la protecció de diferents suports que estàn sotmesos a agressions tant físiques com químiques. Pintures intumescents per a tractaments passius contra el foc. Sistema tintomètric industrial.\nVernissos, lasurs, saturadors, netejadors, decapants, tints i olis. Per interiors i exteriors. Productes de base aquosa i certificats per a les solucions més ecològiques.


Villa Le Magnolie Montecatini Terme Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nViale Fedeli 13, Silvio Marucelli, Montecatini Terme, Itàlia, 51016 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Villa Le Magnolie és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Montecatini Terme. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nVilla Le Magnolie també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Montecatini Terme. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, servei de cangur, lloguer de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, mini bar, telèfon, aparell de televisió, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com bany, centre esportiu, camp de golf (a 3 km), piscina exterior, spa. Villa Le Magnolie és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Montecatini Terme.\nCal que informeu el Villa Le Magnolie de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (36) Parelles (26) Viatgers en solitari (4) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (1) Grups (2)


La profecia gaudiniana de Pujols | Blog de Gestió Museística\nQuan tens clar el teu públic. Quadriennale Düsseldorf 2014. →\nLa profecia gaudiniana de Pujols\nPosted on 9 Abril 2014\tby Gestió Museística\nPer Carme Perella\nSi Gaudí aixequés el cap de la tomba, vuitanta-vuit anys després de la seva mort, no donaria crèdit al que veuria.\nCentenars de milers de turistes, àvids de visitar i fotografiar la seva obra, venen cada any a Barcelona amb la intenció d’endur-se la retina -o la càmera fotogràfica- carregada d’imatges de les seves creacions. (Gaudí, reticent com era a aparèixer a qualsevol instantània, no ho duria pas gens bé!).\nAixò no era així a la primeria del segle passat. Per norma, mai ningú és profeta a la seva terra, i menys en vida. Gaudí no en fou l’excepció.\nAcudit de Picarol a l’Esquella de la Torratxa\nLa premsa del moment anava carregada d’acudits i caricatures satiritzant la seva figura i obra. La Casa Milà va donar molt de joc. Així, per exemple, apareix un acudit de Junceda a Cu-Cut! on diu: “-Papà, papà, jo vull una mona grossa com aquesta”, referint-se a La Pedrera com a mona de Pasqua; o bé un acudit de Picarol a l’Esquella de la Torratxa on la caricaturitza com si fos un pàrquing de dirigibles d’una Barcelona futurista, o una altra d’Smith a Cu-Cut! on diu en relació a la mateixa casa: “-Mamà, ¿que també hi ha hagut terratrèmols aquí?”,…\nPel que fa al Palau Güell circulava l’anècdota que, en construir-se, tot Barcelona va creure que l’arquitecte i el propietari s’havien begut l’enteniment. Si a Gaudí, tant se li’n donava l’opinió pública, al propietari, Eusebi Güell, el molestava la crítica de què era objecte l’obra. Un dia Gaudí va dir al senyor Güell que ja havia trobat dues persones a les quals els agradava l’edifici que estaven construint. Alhora sorprès i content el propietari va preguntar qui eren.\n–L’una, vostè. I l’altra, jo –li va respondre el famós arquitecte.\nNo va estar fins a mitjans del segle XX quan el boom del turisme en massa va fer que la seva obra fos una de les més visitades i admirades del món.\nFrancesc Pujols, que amb això de l’art tenia molt ull, ja ho va vaticinar. Així, el 1927, just un any després de la mort de l’arquitecte, va escriure el llibre: La visió artística i religiosa de Gaudí, tot preveient la genialitat de l’arquitecte reusenc. En aquest fragment, on comença parlant de la Sagrada Família, l’oracle pujolsià sentencia cap a la universalitat l’obra gaudiniana:\n“El goig de veure sorgir del fons de la terra aquella catedral tota regalimant de l’aigua de la vida, no va fer sinó augmentar amb els anys, però jo, que hi gaudia tant, observava, amb tristesa, que rarament m’hi trobava amb altres catalans. I és que, de Gaudí, en parlava tothom i no se’n preocupava ningú. Ni els artistes més intel·ligents de Catalunya –amb l’excepció de Xavier Nogués– no llucaven, en aquella època, el geni de l’home que jo anomeno “el gran arquitecte de l’univers”. (…) Fill d’una època en què totes les manifestacions artístiques s’han caracteritzat per cercar en la deformació i en la inharmonia l’element essencial de la bellesa, que és la vida, Gaudí, mut com la pedra, sense conèixer les creacions principals del seu temps i sense moure’s de Barcelona, assolia una categoria universal fins al punt que cap arquitecte ni artista del món no pot, a hores d’ara, ignorar-lo ni deixar d’estudiar-lo, encara que no segueixi les seves concepcions ni el seu exemple. Gràcies, doncs, a Gaudí Catalunya esdevindrà un capítol fonamental en la història de l’art.”\nL’any 2013, del total de visitants de museus i col·leccions de Catalunya, el 59,30% va visitar l’obra de Gaudí. Estem parlant de xifres milionàries.\nAixí doncs podem afirmar que, en ple segle XXI, a “profecia” de Pujols s’ha acomplert amb escreix.\nAquesta entrada s'ha publicat en Cultura i etiquetada amb Carme Perella, Francesc Pujols, inicis Gaudí, La visió artística i religiosa de Gaudí. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Claude Benet alerta que l'aeroport de Grau Roig el pagarien inversors "turcs que amenaçaran la sobirania" - Poble Andorrà\nClaude Benet alerta que l’aeroport de Grau Roig el pagarien inversors “turcs que amenaçaran la sobirania”\nL'exministre és un dels impulsors de la carta als Coprínceps i al Cap de Govern on se'ls insta a que aturin el projecte\nL’exministre Claude Benet s’ha convertit en el representant andorrà dins del moviment pirinenc que s’està mobilitzant contra la possible construcció d’un aeroport a Grau Roig. Benet ha estat un dels firmants de la carta oberta als Coprínceps i a Xavier Espot on els insten a aturar el projecte perquè el consideren una “aberració delirant” contra el medi ambient.\nBenet ha alertat que Andorra té un pressupost de 450 milions d’euros anuals i per tant no té fons, ni de lluny, per engegar una iniciativa d’aquest cost. L’exministre explica que seran “fons turcs” els que pagaran la infraestructura i que aquest és l’origen dels diners que la Cambra de Comerç sempre ha mantingut que arribarien d’inversors estrangers. El control de l’aeroport per part de propietaris turcs seria una amenaça “per a la sobirania nacional” i per tant s’ha d’aturar el projecte. Recorda que Govern ha manifestat que no es pronunciarà fins que no disposi dels estudis de l’Organisme Internacional d’Aviació Civil (OACI) i assenyala que “no cal esperar”. Alerta dels rics d’un aeroport a tanta alçada “on els pilots haurien de tenir una formació molt específica perquè caldria aterrar molts cops en condicions molt difícils a dos mil metres”.\nL’exministre apunta que “tenim un paisatge magnífic a protegir” que es farà malbé amb l’aeroport. Aquesta infraestructura provocaria molt soroll i un impacte terrible en el medi ambient. Per tots aquests motius insta que no s’esperi més i es descarti definitivament el projecte.\nS'engega el fòrum per decidir com ha de ser el futur d'Andorra en els propers 25 anys\nLa sobirania l’amenaça no tenir aeroport.\nesteu sonats si tireu endevant amb aquest projecte, pero sonats!!! com es nota que ús heu venut el pais !!!!\nEl que caldria a Andorra, es una unitat psichiatrica resforçada de alta seguretat per tancar el il•luminats d’aquest pais!!!\nAndorra acabarà en mas dels turcs o dels espanyols, Està cantada que la sobirania d’aquest páis ja és gairebé inexistent i a les suggerències de madrid. En fí, és el que s’ha decidit entre tots.\nPeligro¡¡¡¡¡¡¡¡ que vienen los turcos¡¡¡¡¡¡¡¡¡.


Edición del Tuesday 14 March 2017, Página 23 - Hemeroteca - MundoDeportivo.com\nEdición del Tuesday 14 March de 2017, Página 23\nn reportatge Encarna García Barcelona nDimecres pot ser un dia impor tant per al Sant Andreu. Ha de ju gar el partit que té pendent ambel Palamós, corresponent a la jorna da 25, i, en el cas de guanyarlo, desallotjaria de la quarta plaça l?Ascó. Els quadribarrats han es tat al llarg del que va de Lliga ron dant els llocs privilegiats, peròno més en dues ocasions han aconseguit situars?hi quarts: en les jornades 15a i 7a. Ara, quan l?equip està en dinàmica positiva, vol arribar per quedars?hi: ?Es tem en un bonmoment de forma i esperem seguir en aquesta bona dinàmicaenelspartitsquevenen, que són força complicats. Ja que a banda del Palamós dimecres, ens les veurem amb el líder Olot diu menge vinent?, explica l?entrena dorMikelAzparren. Azparren va agafar les regnes del?equipaquestatemporada,des prés de formar part de l?staff tèc nic del club, una vegada havia penjat les botes com a jugador. Ambunequipgairebénourespec te a la temporada passada, el tèc nic ha vist un salt qualitatiu en aquesta segona volta. ?Crec que tothasigutunaprenentatge.Sabí emque l?equip podiamillorar i ai xí ha sigut. Hem sabut treballar amb tranquil?litat i al final han arribat els resultats. Ara calman tenirnos en aquesta línia?. Dels darrers deu partits, el Sant Andreu només n?ha perdut un, ha empatat quatre i guanyat cinc H El Sant Andreu, que dirigeix Mikel Azparren, ha fet un salt qualitatiu en la segona volta i es fa amb els equips de la zona alta FOTO: PEP MORATA n El Sant Andreupot assaltar la quarta plaça si demàguanya el partit ajornat contra el Palamós Arribarper quedars?hi MUNDO DEPORTIVO DIMARTS 14 DE MARÇ DE 2017 FUTCAT 03\nundefined Liga baloncesto Messi PERIODICO OVACIONES mexico d.f osasuna barcelona Betis hockey patines balonmano Resultados de la jornada rugby Barcelona hockey ciclismo atletismo zaragoza messi waterpolo futbol


Nova convocatòria d'ajuts per al pagament del lloguer a la Seu - FÒRUM.ad\nNova convocatòria d’ajuts per al pagament del lloguer a la Seu\nOn: 27/05/13 16:00\nEl pròxim dimecres 29 de maig s’obre la convocatòria per a sol·licitar una prestació per al pagament del lloguer per l’any 2013. Aquest ajut l’impulsa l’Agència de l’Habitatge de Catalunya de la Generalitat de Catalunya, i compta amb la col·laboració del servei d’habitatge de l’Oficina Jove de l’Alt Urgell i d’Habitatge i Urbanisme La Seu (HIULS).\nLa novetat que presenta aquesta convocatòria és que els ajuts són oberts a tothom, especialment adreçats als joves. Cal remarcar que fins ara només tenien dret a rebre-la els antics perceptors. La regidora de Joventut de l’Ajuntament de la Seu d’Urgell, Meritxell Planes, n’ha volgut destacar que “aquests ajuts són una mesura més per afavorir l’emancipació dels joves davant la situació econòmica actual”.\nPer informar i explicar sobre el contingut d’aquests ajuts tindrà lloc demà dimarts 28 de maig a les 10 del matí una reunió oberta a tothom que hi estigui interessat a percebre aquesta prestació. La reunió es farà al Centre cívic l’Escorxador de la Seu d’Urgell.\nLes sol·licituds per a poder accedir a aquest ajut es poden lliurar a l’Oficina Jove de l’Alt Urgell, demanant hora prèvia.\nAquests ajuts per fer front al pagament de lloguer van adreçats a famílies que tinguin ingressos baixos, a qui el cost de l’habitatge pot situar-les en risc d’exclusió social.\nLes persones que poden accedir a aquestes prestacions han d’acreditar la residència legal a Catalunya durant un mínim de 5 anys; que siguin titulars d’un contacte de lloguer d’habitatge destinat a domicili habitual i permanent; i no pagar un lloguer mensual per l’habitatge superior de 400 euros a la demarcació de Lleida.\nPrevious Post: L’ONCA i l’orquestra Càmera Musicae presenten el concert ‘Una nit de cine’\nNext Post: L’equilibri entre sobirania i capacitat d’influència centra l’inici de la Jornada sobre petits estats i UE


Nova alerta de la Policia Nacional als clients del Banc Sabadell. | EP\nEls estafadors poden accedir a les dades bancàries de les seves víctimes\nper Arnau Peláez 25/03/2022 11:50h\nAvui dia, amb els avenços tecnològics tot o gairebé tot està informatitzat. Per una banda, escalem amb les noves tecnologies cap a un món més digital, però, per altra banda, apareixen més perills com, per exemple, les estafes.\nCada vegada més sovint són comeses mitjançant la informàtica i s'aprofiten de la digitalització dels sistemes per cometre actes fraudulents.\nQuè és? Aquest terme informàtic és el nom que reben el conjunt de tècniques que persegueixen enganyar a les seves víctimes.\nCom? Doncs guanyant-se la seva confiança, fent-se passar per una persona, una empresa o un servei que la víctima utilitzi o en sigui usuària. I així, manipular-la i fer que realitzi accions amb l'objectiu, normalment, de robar-li diners.\nSuplanten al Banc Sabadell\nLa Policia Nacional ha fet un avís urgent a través de les seves xarxes socials, per alertar davant una nova estafa en la qual els delinqüents suplanten la identitat del Banc Sabadell.\nLa manera d'actuar dels defraudadors és enviant un missatge de text al telèfon mòbil de les víctimes, fent-se passar per l'entitat bancària.\nEn aquest SMS, informen sobre un càrrec al compte de 959,99 euros. I afegeixen que si no es reconeix aquesta activitat, s'ha de verificar immediatament prement un enllaç que apareix a la part inferior.\nSi s'entra a l'enllaç del missatge, et recondueix a una pàgina web amb l'aparença del Banc Sabadell, on s'han de posar les dades bancàries.\nEn el cas que la persona posi les seves credencials, els ciberdelinqüents aconseguirien totes les seves dades personals i, per conseqüència, accedir als seus comptes bancaris.\nCom he d'actuar si rebo aquest missatge?\nLes autoritats recomanen que en el cas de rebre un missatge al mòbil amb aquestes característiques, el que s'ha de fer és ignorar-lo i eliminar-lo. I sobretot no clicar a l'enllaç de procedència desconeguda.\nNo és l'única estafa\nJa fa uns dies que els Mossos d'Esquadra alertaven sobre una estafa en la qual els delinqüents es feien passar per l'empresa de missatgeria i logística, Correus.\nHo feien, també, mitjançant un missatge de text al telèfon mòbil de les víctimes. En l'SMS apareix un enllaç enganyós en el qual es demanava la descàrrega d'una aplicació.\nUn cop descarregada i acceptats els permisos, podien controlar totalment el dispositiu mòbil. I, per tant, accedir a totes les dades personals i contrasenyes.\nAnar a portada Última hora Actualitat Última hora Estafa Última hora Policia Nacional\nLa Guàrdia Civil, de pedra: estan obligats a retirar centenars de formatges a Catalunya\nImminent i gran canvi de circulació en una de les principals vies de Barcelona


On es concentra el vot de Podem? - VilaWeb\nOn es concentra el vot de Podem?\nAnalitzem les expectatives del partit a les eleccions del 24-M · Vegeu en un mapa interactiu la concentració del vot en les europees\nEl 24 de maig Podem confia a tenir una presència important als parlaments autonòmics. Serà el primer assalt de les eleccions en què volen jugar-se la camisa, les de les corts espanyoles. Les expectatives de Podem s'han anat reforçant amb enquestes d'intenció de vot que els atorguen una presència important tant a les Corts Valencianes com al Parlament de les Illes Balears. Els últims sondatges han suavitzat la línia de ràpid ascens que dibuixava el partit de Pablo Iglesias, sobretot per la irrupció d'una alternativa: Ciutadans. Fins ara Podem només s'ha presentat a unes eleccions, les europees del maig de l'any passat. El mapa que us presentem a continuació, elaborat pel periodista Marc Belzunces, ens serveix per a enfocar als llocs on Podem té més concentració de vot.\nLes enquestes pronostiquen que Podem tindria entre 15 i 20 escons al parlament valencià, de tal manera que esdevindria la tercera força, darrere d'un PP que s'estimbaria i del PSPV. L'última enquesta sobre intenció de vot, publicada a El País aquest mes, deia que obtindria 17 diputats, tants com Ciutadans. Compromís n'aconseguiria 9 i EUPV 5. Aquesta enquesta, i pràcticament totes les anteriors, donaven a Podem un percentatge de vot d'un 17% a les corts.\nI quina és la fotografia actual, la més recent, la de les europees? Al País Valencià Podem va obtenir un 8,24% dels vots, 143.671 vots. En comparació, UPyD en va aconseguir 147.723 i Compromís, 138.488. I Ciutadans, 51.180. En canvi, ara les enquestes descarten pràcticament que UPyD pugui tenir representació a les corts, mentre que indiquen un ascens esclatant de Ciutadans.\nOn es concentrava el vot de Podem? Sobretot, com passa a la resta del país, en grans àrees urbanes.\nA les comarques valencianes, el vot es concentra més a la zona de l'Horta i del Camp de Morvedre, d'una banda, i a l'Alacantí, el Baix Vinalopó i l'Alcoià, d'una altra. Són les comarques on els percentatges de vot de Podem són en general més alts. Per exemple, a Vinaròs un 11,6% dels electors va votar el partit d'Iglesias. I a Sagunt (Camp de Morvedre) el percentatge puja al 12,9%. Una de les ciutats més grans on Podem té un percentatge alt de vot és Alacant, amb gairebé 11.000 vots, un 10%. I també a Elx, amb 8.671 vots, un 11,5%. A València el percentatge no fou tan alt, tot i que considerable, un 8,6%.\nLa concentració del vot a les Illes i al Principat\nA les Illes, les últimes enquestes, publicades per Diario de Mallorca i Última Hora, indiquen que Podem obtindria una desena de diputats, i esdevindria la tercera força amb un percentatge de vot de quasi el 19%. Al Parlament Europeu, Podem va obtenir ara fa gairebé un any 27.794 vots (10,3%). I també va tenir-hi un percentatge de vot més alt en zones urbanes més poblades, com ara Palma (11,8%) i Manacor (13,9%).\nI al Principat el percentatge de vot de Podem fou en general força menor, i molt més localitzat, no tan estès territorialment. Fou al Vallès Occidental i al Baix Llobregat on Podem va tenir més suport. A Terrassa va aconseguir 3.970 vots i un 5,6% dels vots; a Sabadell, 5.177 i un 7,1% del vot. A Cerdanyola del Vallès, 1.555 vots, un 7,4%. Al Prat de Llobregat, un 9%, amb 1.976 vots. Un resultat semblant al de Sant Boi de Llobregat, amb un 8% (2.164 vots).\nVegeu aquest mapa interactiu amb les dades municipi per municipi:


Màquines recreatives Cassà de la Selva - Millor servei tècnic per màquines recreatives a Cassà de la Selva - Recreatius Penedès\tSEO - Landing Màquines recreatives - Máquinas recreativas y tragaperras. Mejor servicio técnico en máquinas recreativas para bares y locales - Recreatius Penedès\nLES MÀQUINES RECREATIVES A CASSÀ DE LA SELVA AMB MÉS RENDIMENT ECONÒMIC\nLes nostres màquines recreatives a Cassà de la Selva formen part dels jocs més populars dels bars i poden ser molt divertides, a més són increïblement rendibles per als bars per diverses raons, entre elles, el seu funcionament.\nRecreatius Penedès disposa dels últims models de màquines recreatives amb premi que triomfen en els bars, cafeteries, cerveseries i locals d'oci '.a Cassà de la Selva.'. Tenim sempre la millor oferta de màquines recreatives '.a Cassà de la Selva.' per assegurar el màxim nivell de recaptació, així com la diversió i l'entreteniment als jugadors. L'èxit de la nostra empresa és poder oferir a hostalers i propietaris de bars i locals una gran selecció de màquines recreatives amb premi més rendibles del mercat.\nEl nostre assessorament professional ajuda al client a realitzar una planificació prèvia del local, realitzar una selecció de les màquines que més s'ajusten al local i que majors beneficis poden aportar gràcies a la nostra àmplia experiència en el sector. Així doncs, analitzem detalladament les característiques i ubicació del bar o local, l'oferta de màquines recreatives '.a Cassà de la Selva.' i el target habitual de l'establiment.\nLes nostres màquines recreatives '.a Cassà de la Selva.' multipliquen els beneficis dels negocis, restaurants, bars i locals de . Des de Recreatius Penedès ens comprometem a analitzar i actualitzar constantment el progrés de les màquines per mantenir les recaptacions el més elevades possibles. Distribuïm màquines recreatives per entretenir a qualsevol públic i disposem d'una gran varietat de models i fabricants, sempre a l'última per atreure nous clients a bars i locals i aportar ingressos extra als propietaris optimitzant al màxim la rendibilitat dels seus establiments.\nLes màquines recreatives '.a Cassà de la Selva.' són un punt d'atracció i poden contribuir a millorar els beneficis d'un bar o local sense requerir cap esforç per part del propietari del negoci. Els tècnics de Recreatius Penedès són els qui s'ocupen del correcte funcionament de les recreatives, manteniment, així com de la millora constant de les màquines per tenir els models més actuals i de major èxit.


Primària: de 3è a 6è\nLa nostra visió és limitada: no podem distingir coses que mesuren menys de la desena part d'un mil·límetre. Gràcies a la tecnologia, hem creat aparells òptics, com ara lupes i microscopis, que ens han descobert un món desconegut.\nEn aquesta activitat l'alumnat estudiarà l'evolució de la matèria cap a estructures més complexes, com també la complexitat de certs materials artificials. Ho farà per mitjà de l'observació de mostres en aparells òptics, que primer seleccionarà i prepararà.\nReconèixer i entendre diversos aparats òptics, com funcionen i quina mida real tenen les mostres que aquests instruments ens permeten observar.\nDescobrir la gran diversitat biològica a nivell microscòpic, que tan necessària és per a la resta d'éssers vius macroscòpics.\nComprendre que hi ha organismes patògens microscòpics i la importància de la higiene per a la nostra salut.\nInterpretar que moltes de les propietats dels objectes estan relacionades amb l'estructura microscòpica.\nAquesta activitat es desenvolupa en el nou espai de CosmoCaixa "Micràrium", una sala oberta al coneixement microscòpic sobre el món que ens envolta. Seguint la línia argumental de la Sala Univers, està dividida en els àmbits Kósmos, Evolució i Fronteres.\nData: Del 21 de març al 22 de juny de 2022\nDel 21 de març al 22 de juny. De dilluns a divendres, a les 9.30 i 12 h\n35 €/grup (no inclou entrada al Museu)