1. La ciència, la tecnologia i la idea de progrés - PDF\n1. La ciència, la tecnologia i la idea de progrés\nDownload "1. La ciència, la tecnologia i la idea de progrés"\nTeresa Mora Ávila\n1 Unitat 1 Què és la ciència? 1. La ciència, la tecnologia i la idea de progrés 2. Del mite a l explicació científica i filosòfica 3. Formació i classificació dels sabers científics 4. Ciència i filosofia 5. Elements d epistemologia: Popper i Kuhn 1. La ciència, la tecnologia i la idea de progrés La idea de progrés (sempre més o menys present en la cultura occidental) es desenvolupa especialment des de la Il lustració, al segle XVIII. El progrés implica una millora global de les condicions de vida de la humanitat. La idea de progrés ha estat central en l anomenada època de les revolucions, que seria el període iniciat amb les revolucions americana (1776) i francesa (1789), que continuaria amb les onades revolucionàries del segle XIX (1830, 1848, ) i amb la revolució russa (1917), xinesa (1949), cubana (1959). Es diu que l enderrocament del mur de Berlín (1989) representaria el final d aquests projectes revolucionaris. Les diverses revolucions des del segle XVIII expressen la confiança en la possibilitat de crear una societat radicalment nova i millor. Es parla de progrés en diversos sentits: o Progrés científic o del coneixement: millora de les explicacions del món que produeix la humanitat. Els qui afirmen l existència del progrés entenen que l ésser humà produeix cada vegada explicacions millors de tots els fenòmens de la natura i la societat. o Progrés tècnic o tecnològic: producció d instruments cada cop més sofisticats i eficaços per dominar la natura i millorar les condicions de vida de la humanitat. o Progrés social: millora de l organització de les societats humanes, amb augment del benestar i la justícia. o Progrés econòmic: augment de la riquesa de la societat. o Progrés moral: millora dels costums i pautes de comportament de l ésser humà. Creença que la sensibilitat moral de l ésser humà millora al llarg de la història. o Progrés artístic: perfeccionament gradual de l expressió artística, que comportaria una millora espiritual per a la humanitat. Des dels inicis de la segona meitat del segle XX han sorgit dubtes sobre la idea de progrés. Alguns d aquests dubtes provindrien dels corrents següents: o Ecologisme: en denunciar el deteriorament de la natura, la pèrdua de la diversitat biològica, l aparició d armes de destrucció massiva, etc., ha fet sorgir la sospita que el progrés pot ser un engany, perquè no representa una millora real per a la humanitat. o Postmodernitat: conjunt de moviments culturals i artístics apareguts al darrer terç del segle XX que creuen que la confiança en el progrés ha estat superada, perquè el projecte modern ha fracassat a assolir l emancipació de la humanitat.\n2 2. Del mite a l explicació científica i filosòfica Es pot parlar de l origen de la ciència en dos sentits i, per tant, situar-lo en dos moments molt diferents: o Cap al segle VI ac al món grec, quan l explicació mítica va deixant pas a l explicació científica i filosòfica. o Al segle XVI, amb l anomenada revolució científica, quan la ciència se separa de la filosofia i fixa el seu propi mètode i àmbit d estudi. Utilitzant el primer sentit, cal dir que ciència i filosofia neixen com a alternativa racional al saber mític. Del mite al logos A partir del segle VI ac l explicació racional va substituint la mítica: o Es comença a concebre el món com a ordenat i previsible. o Es concep l existència d unes lleis que regeixen la realitat. o Neix la idea de Cosmos: l univers ordenat i harmoniós. o Les explicacions sobre els fenòmens (allò que apareix als sentits; allò que es pot observar) de la naturalesa no es remeten a ésser sobrenaturals. o Comença a aparèixer l actitud crítica, de forma que un pensador analitza i accepta o rebutja allò que han dit els pensadors anteriors.\n3 3. Formació i classificació dels sabers científics Durant l Antiguitat, els límits entre filosofia i ciència no estaven definits. Durant l Edat Mitjana, no estan definits els límits entre filosofia/teologia/ciència. A partir del Renaixement, primer les ciències naturals i després les socials defineixen el seu mètode (el mètode científic) i se separen de la filosofia. Des Renaixement, la ciència apareix com un saber precís i metòdic que descriu, explica i prediu: ofereix descripcions dels fenòmens, els explica formulant lleis (si és possible, expressables matemàticament) i prediu amb certa exactitud el seu comportament. *Ciències empíriques: Les ciències que estan formades per enunciats que parlen sobre els fenòmens del món, és a dir, s ocupen dels fets de l experiència. *Ciències formals: Les ciències que estan formades per enunciats que no s ocupen de fets de l experiència, és a dir, no proporcionen informació sobre els fenòmens del món. Són construccions ideals de la ment i la seva veritat s estableix per coherència lògica.\n4 4. Ciència i filosofia CIÈNCIA FILOSOFIA Són sabers racionals, argumentatius i crítics. Es refereix únicament als fenòmens. No es refereix directament als fenòmens. Després d una controvèrsia, s arriba a un consens, tot i que les seves explicacions no No es produeix mai consens, tot i que pot haver-hi uns plantejaments dominants. són definitives. Els seus enunciats són falsables. Els seus enunciats no són falsables. Existeix un mètode de validació dels seus enunciats. El mètode de les ciències de la naturalesa és el mètode hipotètico-deductiu. No existeix un mètode universal de validació dels seus enunciats. Té capacitat predictiva. No té capacitat predictiva. Cada ciència es refereix a un àmbit concret de Vol integrar la totalitat de l experiència. l experiència, des d un punt de vista determinat. Només diu com són les coses, no com han de ser Reflexiona sobre com han de ser les accions i societats humanes i com cal viure en general. No es pregunta per la finalitat o el sentit. Reflexiona sobre la finalitat i el sentit de la vida humana i de tota la realitat.\n5 5. Elements d epistemologia: Popper i Kuhn La lògica és l estudi de les formes vàlides de raonament. L epistemologia és la part de la filosofia que s ocupa del coneixement i de les seves limitacions. Més específicament, estudia el coneixement científic. Elements de lògica El raonament Raonar o argumentar consisteix a obtenir unes noves informacions a partir d altres informacions que ja es posseeixen. Per tant, el raonament, argument o inferència és el procés pel qual s obté una informació nova a partir d una altra que ja es posseeix. Els raonaments estan formats per cadenes de proposicions: o Les premisses són les proposicions d un raonament de les quals es parteix, és a dir, la informació ja coneguda. o La conclusió és la proposició a la qual s arriba partint de les premisses. Una proposició o enunciat és l acte pel qual s afirma o nega una cosa d una altra. Una proposició té valor de veritat. Tenir valor de veritat vol dir que té sentit preguntar-se si és veritable o fals. No s ha de confondre raonar amb asseverar o afirmar. Quan fem una asseveració, simplement afirmem una proposició. Per tant: o Una proposició pot ser veritable o falsa. o Un raonament és correcte (o vàlid) o incorrecte. Raonaments inductius i raonaments deductius Tradicionalment s ha parlat de dos classes de raonaments o inferències: o Raonaments deductius o deduccions o Raonaments inductius o induccions Raonaments deductius Es defineix tradicionalment el raonament deductiu o deducció com aquell raonament que parteix de premisses més universals per arribar a conclusions més particulars En el raonament deductiu les premisses donen suport total a la conclusió, de manera que si les premisses són certes és completament segur que la conclusió també és certa. Els raonaments deductius no es poden millorar. Els raonaments deductius són completament segurs perquè, en realitat, la informació que apareix a la conclusió ja figura a les premisses. Raonaments inductius Es defineix tradicionalment el raonament inductiu o inducció com aquell raonament que parteix de premisses més particulars per arribar a conclusions més universals. En el raonament inductiu les premisses no donen suport total a la conclusió. Hi ha alguna possibilitat que, malgrat que les premisses siguin certes i el raonament correcte, la conclusió sigui falsa. Els raonaments inductius es poden millorar si s obtenen noves informacions. La major part dels raonaments inductius no són completament segurs, però són augmentatius, en el sentit que la conclusió conté una informació que no era ja en les premisses.\n6 Elements d epistemologia Un dels temes dels que s ocupa l epistemologia és el problema de la demarcació: es tracta de trobar un criteri que permeti establir quan un enunciat és científic i quan no ho és. Observem que: o Els enunciats científics han de poder-se contrastar amb l experiència. o Els enunciats propis de les lleis científiques són universals, és a dir, es refereixen al comportament d un número infinit de fenòmens (tots els que han succeït i els que poden succeir en el futur). El verificacionisme afirma que una afirmació és científica quan es pot verificar, és a dir, quan es pot establir que és veritat. o El problema és: com es pot verificar un enunciat que es refereix a un número infinit de fenòmens? Ja sabem que la inducció no ens permet establir amb seguretat la veritat d una afirmació universal. Si ens quedem amb el criteri verificacionista, resulta que cap enunciat és científic i que no podem diferenciar el que és ciència del que no ho és. Karl Popper Karl Popper ( ) ha estat un dels pensadors que ha tingut més influència en l àmbit de l epistemologia. Va proposar una concepció de la ciència contraria al verificacionisme: el falsacionisme. El falsacionisme afirma que un enunciat científic és aquell que podria ser falsat (és a dir, es podria rebutjar com a fals) si trobéssim un cas concret en què no es compleix el que prediu. Els científics, per tant, el que fan és formular hipòtesis i sotmetre-les a prova. Si no es troben fets que demostrin que és falsa, la hipòtesis és considerada, provisionalment, una llei científica. Segons Popper, doncs, no es pot considerar definitiva cap llei científica. Tanmateix, la ciència avança trobant cada cop millors explicacions de la realitat, que donen compte d un nombre més gran de fenòmens. La ciència, per tant, va aprenent dels seus errors, i això garanteix el seu progrés continuat.\n7 Thomas Kuhn Thomas Kuhn ( ) ha estat un altre pensador que, com Popper, ha tingut una gran influència en la concepció que actualment es té de la ciència. A Kuhn la concepció de Popper no li sembla satisfactòria, perquè pensa que Popper presenta la ciència només en termes de regles per tal d acceptar o rebutjar un enunciat científic, sense tenir en compte que la ciència és una activitat desenvolupada per un col lectiu concret (els científics) que viu en un moment determinat. Segons Kuhn, la ciència no es desenvolupa mitjançant un mer procés en què unes lleis i teories científiques van essent substituïdes per unes altres de millors, sinó que en l evolució de la ciència es produeixen revolucions que fan que un, dominant durant una època, sigui substituït per un altre. o Paradigma: model del que és el coneixement i la realitat en el qual s emmarca la investigació científica durant un període determinat. El implica les preguntes que es fa la ciència, les teories, la terminologia, els mètodes, els pressupòsits, l instrumental, etc. o Revolució científica: episodi en què un es substitueix per un altre nou i incompatible. Segons Kuhn, podríem descriure l evolució de la ciència segons els passos següents: Establiment d'un En un moment determinat una activitat investigadora sobre un tipus de fenòmens se separa de la filosofia i comença a tenir una formulació paradigmàtica. Període de "ciència normal" La investigació va resolent els diversos problemes que es plantegen, dins del Crisi Sorgeixen moltes anomalies, que no es poden resoldre dins del mateix, de forma que una part de la comunitat científica comença a formular teories especulatives que intenten solucionar els problemes platejats. Revolució científica Apareix una teoria suficientment general que pot resoldre les anomalies i es pot considerar com un alternatiu. Establiment d'un nou\nOficina d Organització de Proves d Accés a la Universitat Pàgina 1 de 10 PAU 2009 QÜESTIONS\nOficina d Organització de Proves d Accés a la Universitat Pàgina 1 de 10 PAU 009 SÈRIE 4 QÜESTIONS 1. Considereu el sistema d inequacions següent: x 0, y 0 x+ 5y 10 3x+ 4y 1 a) Dibuixeu la regió de solucions\nLa filosofia de la ciència\nLa filosofia de la ciència 1. El coneixement científic 1.1. L origen de la ciència 1.2. Característiques de la ciència La ciència va formar part de la filosofia fins a la Revolució científica, que comença\nPAC 4 Primavera Lògica de Enunciats - Taules de veritat: _vpc_. Raonament. Taula de veritat. Conclusió. Estat de l'exercici\nlura - Assistent de Lógica Universal i Recurs d'autoevaluació http://cimanet.uoc.edu/logica/v2/pec/pec_bolsa.php de 2 24/08/2015 11:46 Castellano Català English Inici [Lògica de Enunciats: Formalització\nFILOSOFIA BATXILLERAT 2009 2010 batxillerat 1r curs Filosofia i ciutadania Índex de continguts BLOC 1. El saber filosòfic 1. Aproximació a la filosofia 2. Les preguntes fonamentals de la filosofia BLOC\nTEMA 4 : Programació lineal\nTEMA 4 : Programació lineal 4.1. SISTEMES D INEQUACIONS DE PRIMER GRAU AMB DUES INCÒGNITA La solució d aquest sistema és l intersecció de les regions que correspon a la solució de cadascuna de les inequacions\nc) C = (c ij ) de tres files i tres columnes per a) u r = (1, 2, 3, 4), c) u r = (1, 1, 1), v r = (2, 4, 8) i w r = (3, 9, 27)\nSOLUCONAR Unitat 8 Comencem Cada 100 g de producte d un determinat aliment conté 0,06 g de vitamina A, 0,3 g de vitamina B i 0, g de calci. Anàlogament, un altre aliment conté 0,1 g de vitamina A, 0, g


La volta al sol a l'arxiu audiovisual de laBonne - La Bonne\nEstàs aquí:Inici / Noticies / La volta al sol a l’arxiu audiovisual de laBonne\nDes d’aquest solstici que s’atança ens agradaria fer la volta al sol al nostre arxiu, que no deixem d’amalgamar amb la vostra presència virtual, presencial o intergalàctica.\nL’últim any ha sigut convuls. Un any on ens hem hagut de reinventar per tornar-hi l’endemà, i amb tot, estem felices de poder-vos compartir l’enregistrament de les darreres activitats, com el vídeo conversatori entre la Fina Miralles i la Nieves Correa, realitzat per La Bonne per encàrrec de l’Acción!MAD.\nSindillar, ens han regalat l’estrena de l’enregistrament de la performance “Resistencias contra la violencia patriarcal y racista”i amb les companyes de La Mostra, hem gestat la taula rodona entorn al programa “Cortos en femenino”, per reivindicar el curtmetratge com a format.\nDes de laBonne, ens agradaria tenir-vos a la vora, per compartir juntes l’enregistrament del la presentació de l’estudi “Eines i mesures per un àmbit cultural lliure de violències masclistes” així com el Lliurament del Premi Joves Creadores, que aquest any ha guardonat a Júlia Riq pel seu treball “Anhels d’Aixopluc”.\nVine a celebrar el solstici amb nosaltres. Fes play!


Marathon man: Cros de Navàs: malefici trencat?\nPublicat per Joan Carles Llurdés i Coit a 7:09\nconchy bueno 17 d’abril de 2011 a les 23:05\nEi, teacher! aquest resultat sí que és per llançar coets, has arribat entre el primer terç del total de participants, no com altres que arriben entre els últims, jeje. De què et queixes?\nPer cert, aquest dorsal és el primer que porta imprès el teu codi de xip, oi?\nJoan Carles Llurdés i Coit 18 d’abril de 2011 a les 10:06\nHola Conchy, reconec que em va sortir una cursa bastant bona per a les meves modestes possibilitats, bo i més tenint en compte que durant tota la setmana no havia fet res de res, només descansar després de la mitja de Cunit. A més, com el recorregut no era pla del tot, suposo que si ho extrapoléssim a una cursa plana, estaria en els meus temps de 43-44'.\nI sí, la foto (que havia abans que la d'ara) corresponia al primer dorsal amb el meu xip imprès.\nGràcies i aviam si coincidim en una cursa.\nRaúl Muñoz 18 d’abril de 2011 a les 10:37\nMolt bé, no? És important trobar-se bé i fer una cursa dins de les expectatives. De fet, quan un acaba satisfet és la millor de les notícies. Me l'apunto per un altre any, si no coincideix amb la mitja de la Garrotxa, és clar!!! Je, je\nJoan Carles Llurdés i Coit 18 d’abril de 2011 a les 12:21\nDoncs sí, Raúl, no em puc queixar. Quan s'actua per sobre de les expectatives una de dos, o aquestes estan infravalorades o un està millor del que es pensa. Potser en el meu cas pensaria una mica de totes dues opcions.\nAquesta cursa, per als que no sou de "comarques" crec que val molt la pena: està ben muntada, no és gaire cara i en no ser del tot plana te la pots agafar com un entrenament o test per comprovar el teu nivell (que ja veig que estàs molt bé) ja que és un pèl exigent en algun tram. A més, venint des de BCN és un cop de pedra perquè és només agafar l'eix del Llobregat i apa, a menys de 100 km. hi arribes.\nErnest Crespo 19 d’abril de 2011 a les 11:41\nFelicitats de nou Joan Carles!.\nJa has recuperat el camí de les bones sensacions!.\nPrenc nota de la cursa de Navàs, que jo tot i les "obligacions" amb el Team, sempre miro amb molt carinyo aquestes curses.\nSense anar més lluny aquest diumenge vaig a Canovelles a córrer.\nJoan Carles Llurdés i Coit 20 d’abril de 2011 a les 8:43\nSobre això de les bones sensacions ja veurem fins quan em duren. No es pot demanar peres a un pomer i si porto unes setmanes fluixes d'entrenaments, doncs aleshores no es pot demanar gaire més.\nSens dubte, aquesta de Navàs és una cursa que s'ha de mirar, com dius tu, amb "carinyo" perquè a més d'estar ben organitzada, no perd el seu sentit més familiar en no haver-hi massa gent.\nPotser és igual que a la de Canovelles que si no recordo malament, ja vas fer l'any passat.


Dues frances a les urnes - directa.cat\nDues frances a les urnes\nSoledad Bengoechea La_Directa\nEls resultats de la primera volta de les passades eleccions franceses, el passat 23 d’abril, a escala estatal, van ser els següents: Emmanuel Macron: 23,75%; Marine Le Pen: 21,53%; François Fillon: 19,91%; Jean-Luc Mélenchon: 19,64%; Benoït Hamon: 6,3%. Altres dades: cap dels dos grans partits tradicionals va passar a la segona volta i la participació fou elevada: un 78,69%. L’abstenció disminueix amb l’edat: segons dades d’Ipsos France, el 29% dels joves d’entre 18 i 24 anys no va votar, percentatge que era del 12% per als majors de 70 anys.\nL’elecció serà “diàfana”, segons el corresponsal del diari El País a Paris, Marc Bassets, sense risc de confusió ni punts de connexió entre els aspirants, dues propostes antagòniques per al futur de França i d’Europa. Emmanuel Macron, de 39 anys, del nou partit En Marxa!, fou el més votat en la primera volta. Li segueix Marine Le Pen, de 48 anys, candidata del vell Front Nacional, partit fundat pel seu pare el 1972. Tots dos s’enfronten a la segona volta, el 7 de maig. Macron, que proclama no ser de dretes ni d’esquerres, economista i exbanquer, té experiència política; ha estat ministre d’economia, i el seu missatge és europeista i liberal. L’hereva de la ultradreta francesa es declara partidària de sortir de la Unió Europea, de l’euro i de tancar fronteres. Els sondejos indiquen que Macron parteix com a favorit per a la segona volta, i ha rebut el suport dels seus anteriors rivals socialistes i conservadors.\nLes grans ciutats resisteixen Le Pen\nUna de les dades més rellevants per entendre l’auge de Le Pen, és el contrast entre els seus resultats de París i a la resta de l’estat. Marine va superar el 22% a França, però a la capital no va aconseguir arribar al 5% (fou la candidata menys votada d’entre les cinc principals) menys que l’aconseguit pel socialista Hamon. A París, Macron va superar el 35% dels vots, enfront del 23% del total del país.\nPerò aquest resultat no solament es va donar a París, sinó que es semblant al d’altres grans ciutats: l’anàlisi de Jaime Rubio Hancock indica que a Tolosa de Llenguadoc va guanyar Mélenchon (29,16%), seguit de Macron (27,27%), mentre que Le Pen es va quedar en el 9,37%. A Bordeus li va anar una mica millor a Marine, però només va aconseguir el 14,39% dels vots, enfront del 27,32% de Melenchon i el 19,76% de Fillon.\nLa candidata d’extrema dreta va recollir millors resultats en el nord, l’est i en la costa mediterrània. El nord segueix sofrint la crisi industrial que va començar als anys 80 del segle passat, amb l’enfonsament de les indústries tradicionals. El Front Nacional té en aquestes regions alguns dels seus bastions històrics. També al Migdia (frontera amb l’Estat espanyol) i la Costa Blava, regions molt afectades per la immigració; i a Marsella, la ciutat més emblemàtica de tota la Mediterrània francesa, que té els índexs més alts de criminalitat suburbana d’Europa. A l’oest i el sud-oest, on han proliferat nous focus industrials amb nova i alta tecnologia, ha triomfat Macron. Allà, el vot de les classes mitjanes que confien en Europa i el mercat mundial és determinant. Aquesta geografia política del vot de Macron i Le Pen confirma que França oscil·la avui entre les classes mitjanes i les classes menys afavorides i inquietes amb Europa, la immigració i la mundialització.\nLe Pen ja no pot dir que el Front Nacional és el primer partit dels joves (convenç al 21%); Mélenchon li va llevar el primer lloc entre els 18-24 anys (30%)\nEl retrat d’aquestes dues frances enfrontades es completa amb el perfil sociològic dels votants que descriu l’Institut nacional de sondejos, Ipsos. D’una mostra de 4.698 persones, Macron s’endú al 20% dels votants per sobre dels 25 anys, amb un 28% entre els joves d’entre 25 i 34 anys, per davant de Le Pen (24%). Un de cada tres directius i empleats i un de cada quatre jubilats van votar per Macron. Els francesos que guanyen més de 3.000 euros al mes han votat per ell en un 32%, per davant de Fillon (25%), mentre tan sols ha arribat a un 14% d’aturats i empleats amb un salari igual o inferior a 1.250 euros mensuals. Però és sobretot en la confiança en el futur on el candidat resulta més vencedor: ha convençut a un 35% dels que es declaren optimistes, aquells que pensen que els seus fills viuran millor que ells.\nLe Pen ja no pot dir que el Front Nacional és el primer partit dels joves (convenç al 21%); Mélenchon li va llevar el primer lloc entre els 18-24 anys (30%). No obstant això, és la primera, per als votants de 35-49 anys (29%) i 50-59 (27%). Es va endur també el vot obrer (37%) i el d’aquells que exerceixen una professió en declivi (30%). El 43% dels francesos que asseguren tenir problemes per arribar a fi de mes, la trien; el 32% dels treballadors que guanyen menys de 1.250 euros i el 29% entre els assalariats amb 1.250-2.000 euros, també van votar Le Pen, que segueix arrasant entre els francesos sense títol universitari (30%) i només va aconseguir un 14% d’alts directius i jubilats.\nLa incògnita del 7 de maig\nÉs molt difícil que Le Pen pugui guanyar a la segona volta; des de Fillon fins a Hamon han demanat el vot per Macron. Si escau, el vot útil és congruent amb les posicions polítiques dels seus partits, que aspiren a “cohabitar” amb Macron. Però en el cas de Mélenchon i la França Insubmisa, l’equació no és tan senzilla. Mélenchon no s’ha definit i va demanar consell a les bases del partit. l, conseqüent amb els seus principis, ha evitat donar suport a explícitament a Macron, que representa el continuïsme de les polítiques d’Hollande-Valls que tant ha criticat).\nLa victòria de Macron sobre Le Pen va produir alleujament, però no buida la inquietud entre els qui volen un canvi de política econòmica i social a Europa. El pitjor que pot succeir és que Macron actuï d’acord amb la seva biografia i que es limiti a barallar els mateixos significants que Le Pen: Patriotisme, canvi, protecció. Macron procedeix de l’àmbit que, en la pràctica, amb les seves polítiques d’austeritat i la seva supèrbia, va fer possible la resurrecció del Front Nacional. El periodista Rafael Poch de Feliu assenyala que Macron “vol portar molt més enllà la reforma laboral, a la que es va oposar el 67% dels francesos sense que la majoria d’ells es decidissin a sortir al carrer la passada primavera”. Si l’hollandisme va haver d’aplicar aquella reforma és historiadoraeludint el parlament, via l’article 49/3 de la Constitució, Macron avança que transformarà el codi de treball per decret. Una temeritat.\nNo oblidem que les properes legislatives són, en primera volta, l’11 de juny; és a dir que així que es triï el President de la República, comença ja la campanya per escollir l’Assemblea\nEs pot considerar que políticament és important que tingui el menor suport possible, però no és fàcil que qui ha estat parlant de refundació de la República, com Mélenchon, caigui en un dels paranys clàssics del sistema actual. Tret que realment es produís un moviment “des de baix” de vot útil, cridar a aquest “des de dalt” pot resultar molt més defraudador, desmobilizador. No oblidem que les properes legislatives són, en primera volta, l’11 de juny; és a dir que així que es triï el President de la República, comença ja la campanya per escollir l’Assemblea, la composició de la qual serà aquesta vegada molt determinant.\nEl perill de l’extrema dreta, latent\nEn aquesta circumstància, la França Insumisa ha de considerar més el vot de la mobilització, de l’obstinació en el canvi, en la refundació de la República, que el vot de la por; un vot de la por que, després dels resultats de la primera volta, tot indica ja no té sentit. Les primeres enquestes donen a Macron vint punts d’avantatge sobre Le Pen. I aquesta vegada les enquestes no es van equivocar amb els resultats del 23 d’abril.\nPerò vist amb distància, la situació és crítica: tot el que a Europa està produint radicalització, continuarà. Tornant a Poch de Feliu, això significa que el que ha passat amb el Brexit i amb la victòria de Trump també està passant a França. El 2002 el Front Nacional fou derrotat per Jacques Chirac per una diferència de 60 punts a la segona volta. Ara, probablement, Le Pen serà vençuda per 20 punts de diferència. En aquestes eleccions, Le Pen ha guanyat un milió de vots més respecte a el 2012. Com evolucionarà aquesta distància en els anys vinents si el sistema no canvia -i no hi ha el menor signe d’això- és una incògnita. Mentre es felicita per la previsible victòria de Macron, França ignora que balla sobre un volcà.\n« “La repressió policial de l’1 de Maig tindrà resposta” a Manresa\nSolidaritat i decreixement contra la MAT i l’ofensiva neoliberal »


Detinguts mare i fill per robar en dos domicilis de Calafell | VilaWeb\nL'advocacia catalana premia l'exconseller Carles Mundó per la tasca en favor del català a la justícia\tL'advocacia catalana premia l'exconseller Carles Mundó per la tasca en favor del català a la justícia\nEl CGPJ considera un error "sistèmic" la filtració de les dades de la víctima de la Manada\tEl CGPJ considera un error "sistèmic" la filtració de les dades de la víctima de la Manada\nAMPLIACIÓ:Aldarulls i tensió a Gràcia en la manifestació contra el desallotjament de Ca La Trava\tAMPLIACIÓ:Aldarulls i tensió a Gràcia en la manifestació contra el desallotjament de Ca La Trava\nACTUALIZACIÓ:Aldarulls i tensió a Gràcia en la manifestació contra el desallotjament de Ca La Trava\tACTUALIZACIÓ:Aldarulls i tensió a Gràcia en la manifestació contra el desallotjament de Ca La Trava\nACN Calafell.-Els Mossos d’Esquadra han detingut una dona de 46 anys i el seu fill de 22 com a presumptes responsables de dos robatoris amb força a l’interior de sengles domicilis de Calafell (Baix Penedès). El primer d’aquests robatoris va tenir lloc el passat dimarts, dia 9, entre dos quarts de deu del matí i dos quarts d’una del migdia, en uns baixos del carrer Àngel Guimerà d’aquesta població. Els autors dels fets van aprofitar que no havia ningú al domicili per accedir-hi i sostreure tot tipus d’objectes de valor. A l’endemà, dimecres, pels volts de les set de la tarda, la víctima del robatori va escoltar forts sorolls a la casa veïna quan, suposadament, els inquilins no havien de ser presents, i va alertar la policia. Quan els agents van arribar al lloc, els agents van detectar la porta principal d’accés forçada i quan van accedir per la terrassa van localitzar la detinguda a l’interior de l’habitatge. Allí mateix, els Mossos van trobar part dels objectes sostrets el dia anterior a l’immoble contigu.\nDiversos testimonis van informar que, just abans d’arribar els Mossos, havien vist saltar per la terrassa un noi i una noia, que van marxar caminant de la zona tot dissimulant. Els indicis recollits en els dos domicilis i la investigació posterior van permetre identificar el segon autor del robatori, fill de la detinguda. La investigació, però, continua oberta i no es descarten noves detencions. Tant la mare –de 46 anys, nacionalitat espanyola i veïna de Barcelona- com el fill –de 22 anys i de Sant Sadurní d’Anoia-, acumulen nombrosos antecedents per delictes patrimonials. Després de passar aquest divendres pel jutjat de guàrdia del Vendrell han quedat en llibertat amb càrrecs.


Tonalitat i especificitat - Luis Codera Puzo\nQuè és per a tu la tonalitat?\nFa uns anys el periodista Nando Cruz em va contactar per a la realització d’un llibre en què diversos músics feien una cadena de “preguntes i respostes” sobre aspectes musicals. La cadena va arribar a Santi Barguñó, que -amb malícia- va decidir fer-me preguntes sobre la tonalitat. Aquí teniu la pregunta i la resposta:\n– Què és per a tu la tonalitat? Quina és per a tu la seva especificitat respecte d’altres sistemes en l’àmbit perceptiu?\nCrec que és una constant en la natura i en l’art observar com tots els elements d’un sistema existeixen per una relació de necessitat amb la resta d’elements d’aquest sistema: és impossible entendre la forma de -per exemple- una sonata clàssica sense fer referència a la idea d’harmonia, que està totalment marcada per la jerarquització tonal i pel resultat d’aquesta jerarquia en la percepció. Forma, harmonia, instrumentació i qualsevol altre element musical sempre estan relacionats. És per això que limitar la definició de la tonalitat a l’organització de les alçades o de l’harmonia em sembla insuficient: considero més adient concebre la tonalitat com un sistema musical total que es va desenvolupar juntament amb aquest sistema d’alçades. La tonalitat és molt més que una escala major: és tot un conjunt de relacions a tots els nivells, consolidades i ampliades durant segles.\nLa dificultat per contestar la segona pregunta és que no estic segur d’on acaba aquest sistema. Certament, a principis del segle XX acaba una manera de pensar la música –i quin final!-, però els diversos nous camins que van apareixent no deixen de ser una herència dels anteriors en no pocs aspectes. Potser la idea que hem estat canviant el sistema és una il·lusió adolescent.\nEn qualsevol cas, si intento comparar un sistema tonal amb un sistema on –potser il·lusòriament- s’ha intentat evitar els pilars de la tonalitat, l’especificitat del sistema tonal, més que una característica acústica és una característica cultural, però també amb repercussions sobre la percepció: la força amb què està arrelada i construïda una tradició tan llarga i la influència en la nostra manera d’escoltar és tan forta que sembla contagiar qualsevol altre tipus d’escolta. No és casualitat que la segona escola de Viena fes esforços conscients per evitar certes relacions que podien insinuar usos tonals: hem creat la nostra definició d’escolta musical a partir de la tonalitat i és lògic que el seu pes no es pugui ignorar fàcilment. Aquest pes ineludible és la seva especificitat.


Novetats - Laboratori Cat-Gairín\nSom l'únic laboratori espanyol en oferir assajos acreditats ENAC en complements alimentaris. Les empreses fabricants de complements alimentaris per al consum humà i animal, disposen del nostre laboratori amb àmplia experiència per als seus controls de qualitat: matèries primeres i producte acabat, controls interns i d'exportació, composició nutricional i etiquetatge, control microbiològics i d'al·lèrgens.\nANÀLISIS DE RECOBRIMENTS PER A EMBOTITS I FORMATGES\nSom l'únic laboratori espanyol en oferir assajos microbiològics acreditats ENAC per a l'anàlisi de recobriments comestibles de formatges i recobriments polimèrics per a formatges i embotits. Realitzem control microbiològic i fisic-químic. Controls interns i d'exportació.\nESTUDIS DE CADUCITAT I VIDA ÚTIL DE PRODUCTES ALIMENTARIS\nEls estudis de vida útil us proporcionen la informació necessària per a establir els criteris de caducitat i conservació, complir amb els requisits de la legislació vigent i evitar possibles efectes indesitjables per a la salut dels vostres clients.\nANÀLISIS DE CLOSTRIDIUM BOTULINUM EN CONSERVES\nRealitzem l'anàlisi de Clostridium Botulinum en conserves, imprescindible per al compliment dels estandars de qualitat actuals.\nANÀLISIS DE GLUTEN, AL·LERGENS I TRANSGÈNICS\nFOOD FORENSICS: Detecció de components químics i microbiològics que poden alterar i posar en risc la qualitat i seguretat dels aliments i, per tant, la vostra salut. Realitzem les anàlisis d'al·lergens i substàncies causants d'intoleràncies en aliments. Apliquem el Real Decreto 126/2015 i Reglament UE 1169/2011 per a la informació a les persones en relació amb les substàncies al·lergèniques.També detectem i quantifiquem diversos tipus de substàncies transgèniques en aliments: La vostra qualitat de vida és important per a nosaltres.\nANÀLISIS PER A EXPORTACIONS UE I PAÍSOS TERCERS\nRealitzem les anàlisis per a complir amb els requisits d'exportació dins la Unió Europea i paísos tercers: Àsia, Orient Mitjà, Estats Units i Llatinoamèrica, etc. La nostra experiència ens avala.


Els articles de la Viquipèdia haurien d'intentar cobrir totes les interpretacions acadèmiques majoritàries, i les minoritàries significatives, dels àmbits per als quals existeixen fonts acadèmiques, així com totes els punts de vista majoritaris i els minoritaris significatius publicats en altres fonts fiables. Que una font sigui adient depèn sempre del context. Quan dues o més fonts tenen opinions diferents, els seus punts de vista haurien de quedar clarament atribuïts dins el text. Però s'ha de valorar els diferents graus de fiabilitat que poden tenir una font especialitzada, una font generalista o una font divulgativa o periodística.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viquipèdia:Fonts_fiables&oldid=19884572»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 maig 2018 a les 08:24.


Parcs Infantils més inclusius i fonts d'aigua potable a les places - Ajuntament de Cornellà\nParcs Infantils més inclusius i fonts d'aigua potable a les places\nParcs Infantils més inclusius i fonts d'aigua potable a les places https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/7166 https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/7166/@@download/image/image.jpg\nL'Ajuntament de Cornellà ha treballat en la remodelació de diverses zones de jocs infantils, en diferents barris de la ciutat, per fer-los més inclusius, és a dir, accessibles i adaptats a nens i nenes amb algun tipus de discapacitat, perquè també puguin gaudir d'ells amb seguretat. L'actuació, suposa la col·locació d'elements que tenen en compte la diversitat funcional de tots els infants, ja sigui física o psíquica.\nJa existeixen jocs adaptats a la plaça Josep Tarradellas i a la plaça Joan Miró. També es farà l'escola Virolai i en breu començarà la remodelació dels jocs infantils situats a la plaça d' Almeda la Vella, al parc de la Ribera, i en l'avinguda Línia Elèctrica.\nFonts a places\nAixí mateix, s'estan instal·lant a diferents places fonts d'aigua potable per a ús estrictament de les persones. Les fonts són amb un modern disseny amb dues piletes, una superior adaptada per a tots els públics fabricada amb materials de qualitat, i una altra inferior per a mascotes. La font compta amb una aixeta dosificadora per fomentar l'estalvi en el consum d'aigua.


Coronavirus: Els casos a Espanya es disparen aquest dilluns a més de 9.190 casos i 309 morts - Empordà\nEls casos a Espanya es disparen a més de 9.190 i 309 morts\n530 pacients han estat donats d'alta, segons les últimes dades publicades pel Ministeri de Sanitat\nEP 16.03.2020 | 14:58\nEl president de Govern, Pedro Sánchez, presideix la reunió de el Gabinet de seguiment\nEls casos de coronavirus a Espanya han pujat aquest dilluns a 9.919 casos, i ja s'han registrat 309 morts (amb un 3 per cent de letalitat), si bé 530 pacients han estat donats d'alta, segons les últimes dades publicades pel Ministeri de Sanitat.\nEn l'àmbit nacional, 432 estan en una Unitat de Cures Intensives (UCI). En aquest sentit, el director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries, Fernando Simón, ha comentat que, tot i que la letalitat actual a Espanya de la nova coronavirus se situa en el 3 per cent, aquesta vaig poder variar entre comunitats autònomes, ja que en algunes s'han vist més afectades les persones grans, principal grup de risc de mortalitat per aquesta causa, i en altres regions els més joves.\n"Això no vol dir que la taxa de letalitat es vagi a quedar com fins ara, ja que depèn molt dels pacients que estan a l'UCI i d'aquells que s'encomanin. Per això, és clau garantir que les persones que estan en risc estiguin ben protegides", ha asseverat Simó en una roda de premsa conjunta al Palau de la Moncloa després de la reunió de Comitè Tècnic de Gestió del Coronavirus, presidit pel president de Govern, Pedro Sánchez, i creat després que aquest cap de setmana s'hagi declarat l'estat d'alarma a Espanya a conseqüència de la ràpida evolució del coronavirus.\nLa comunitat de Madrid continua sent la regió amb més casos (4.165), tot i que al País Basc (630) i la Rioja (312) tenen també una alta incidència de la malaltia. Així mateix, Andalusia ja compta amb 554 casos, Aragó amb 174, Astúries 177, Balears 73, Canàries 119, Cantàbria 58, Castella-la Manxa 567, Castella i Lleó 334, Catalunya 903, Ceuta 1, Comunitat Valenciana 409, Extremadura 111, Galícia 245, Melilla 8, Múrcia 77 i Navarra 274.\n"És veritat que hi ha algunes altres comunitats que van pujant les seves taxes i incidència, com ara Navarra, a mesura que anem recuperant casos aquesta incidència pot anar baixant", ha dit Simó. Dit això, ha recordat que els principals grups de risc són les persones amb hipertensió, malalties respiratòries cròniques i cardiovasculars, si bé ha reconegut que això "no implica" que algunes persones que no pertanyen a aquests grups de risc puguin patir "quadres greus" de la malaltia.\n"La sobrecàrrega dels sistemes sanitaris està sent important i algunes informacions estan trigant una mica a ser processades", ha dit Simó, per informar que en l'actualitat s'estan identificant un 25 per cent més de casos cada dia, de manera que es preveu que la pandèmia segueixi creixent a Espanya durant "uns quants dies".\nNo obstant això, Simó ha assegurat que si la població compleix "al peu de la" les mesures d'higiene i distanciament és "molt probable" que l'"impacte" de les mateixes sigui "ràpid" si bé no es podran observar, "com a mínim", fins a uns tres o quatre dies. Així, i a escala pessimista, es calcula que la corba d'incidència segueixi incrementant durant 10 dies, tot i que Simón ha insistit que si es compleixen les recomanacions, es pot escurçar aquest període.\nNo baixar la guàdia\nPrecisament per això, el director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries ha demanat als ciutadans "no abaixar" la guàrdia durant els últims dies de quarantena, avisant que els primers poden ser "divertits", però els tres o quatre últims "no" i, per tant, es rebaixi la protecció.\n"Cal buscar maneres de suportar aquest període de quarantena de la manera més adequada. Els períodes de quarantena quan s'acosta el final són complicats i, si no mantenim la tensió l'esforç que s'ha realitzat durant els primers dies no hi haurà servit", ha emfatitzat Simón.\nAixò no obstant, ha assenyalat que no cal que la població dugui a terme altres mesures per evitar el contagi, com ara deixar les sabates fora de casa o utilitzar guants per anar a fer la compra, sinó que el que cal fer, "com així s'ha demostrat", és rentar-se les mans, mantenir la distància entre persones i evitar sortir al carrer.\n"No podem fer que això ens porti a una situació límit en la qual no anem a ajudar a una persona que necessita ajuda per no morir. Això ens ha de portar a ser responsables i complir amb les recomanacions que són mantenir les mesures d'higiene i de distanciament", ha sentenciat.\nFinalment, i després enviar un missatge d'agraïment a "tots" els professionals que estan treballant i fent un "esforç gairebé sobrehumà" en el sistema sanitari, Simón ha recordat que, quan sigui necessari i on calgui, es s'ampliaran les plantilles i els recursos materials.\nLes àrees comercials no alimentàries han de tancar.


Daimús - CF Atlètic Muro\nL’ Atlètic es proclama campió de lliga a Daimús\nData de l'entrada 17 maig, 2016\nSense comentaris a L’ Atlètic es proclama campió de lliga a Daimús\nAquest passat diumenge l’ equip femení de l’ Atlètic Muro es desplaçava a Daimús per a disputar el partit número 25 de lliga. Les de Muro guanyaven per 1 a 3 amb facilitat. Des del primer minut de joc que l’ Atlètic tenia el baló i creava ocasions continues per a marcar. D’ ahí que […]\nEtiquetes Atlètic Muro, campiones, Daimús, esforç, gol, ola, porteria\nPrimer empat a casa\nData de l'entrada 11 maig, 2016\nSense comentaris a Primer empat a casa\nLa Llometa presentava un gran ambient en el partit que podia donar a les xiques de l’ Atlètic la lliga. Però no van poder assegurar-se la victòria, ja que no van poder passar de l’ empat a 1 davant la Unión Femenina Manises FC “B”. El partit començava favorable a les mureres, ja que al […]\nEtiquetes Atlètic, Daimús, gol, llometa, manises, Muro, porteria, Unión Femenina Manises FC "B"\nPrimera victòria desprès de les vacances\nData de l'entrada 21 gener, 2016\nSense comentaris a Primera victòria desprès de les vacances\nL’ Atlètic reprenia la competició amb el primer partit del 2016. L’ Atlètic Muro s’ enfrontava al Daimús CF el passat 10 de gener. El partit tenia lloc a la Llometa i s’ imposava el conjunt local per 3-0. L’ encontre començava amb un total control per part de l’equip murer. La primera part es […]\nEtiquetes Daimús, defensa local, golàs, llometa, Muro, vaselina


Una presentació "típica" - El Travesser\nUna presentació "típica"\nDimarts, 4 de setembre de 2012 a les 11:15h\nLa Unió Esportiva Valls suma un altre any sense aconseguir una victòria en el dia de la seva presentació. En els darrers anys, l'equip no ha assolit cap victòria en el dia que presenta la seva plantilla a una afició que cada any es presenta optimista per aquestes dates, abans d'iniciar la lliga.\nLa UE Valls 2012-2013 es va presentar com cada any. La plantilla va anar desfilant per ordre alfabètic i situant-se al mitg del camp on un cop ubicats tots els jugadors i cos tècnic, el president de l'entitat, Josep Maria Dalmau i Carme Mansilla, tinent alcalde de l'Ajuntament de Valls, van oferir unes paraules a l'afició present al Vilar. Els dos, van insistir en dos fets. El primer, la voluntat de salvar l'equip de la desaparició, i també destacant el paper important de l'afició aquesta temporada. Un cop acabat els parlaments, es va fer la fotografia oficial de rigor, abans d'iniciar el partit.\nPel que respecte el partit, s'esperava que Piñol treiès un 11 inicial molt similar al que es podria veure diumenge al Vilar en l'inici de lliga davant del Vilanova i la Geltrú, però el cert és que fruit d'algunes baixes d'alguns jugadors per lesió, es va veure un equip un pèl diferent al que es veurà, segurament diumenge.\nEl partit en línies generals va ser fluix. La UE Valls no va oferir la bona imatge de la primera part que l'aficio va poder veure davant del Juvenil de Divisió d'Honor del Gimnàstic de Tarragona. Defensivament l'equip es mostrava insegur i no es veia un equip transversal, amb mobilitat per les bandes ni triangulant des del mitg del camp. Això ho va aprofitar el Cambrils per avançar-se amb una rematada de cap des de l'àrea petita.\nA la segona part, el pixixi de la temporada passada, Loro, va empatar gràcies a un bonic gol de vaselina. El mateix Loro va errar un 1 contra 1 davant del porter que haguès significat el 2-1. Minuts més tard, va ser el Cambrils qui no perdonava i tenia que ser Roger Ollé, qui al final del partit possès l'empat a 2 final.


Fins a 46 paradistes signen en contra dels horaris nou\nERC insta Espimsa a escoltar les demandes i Elvira Ferrando es compromet a reunir-s’hi\nActualitzada 30/03/2016 a les 22:10\nFins a 46 paradistes han registrat la seva signatura a l’Oficina Municipal d’Atenció al Ciutadà (OMAC) per oposar-se a diversos aspectes que contempla el reglament aprovat fa gairebé un any. Aquest fet se suma a la llarga llista de polèmiques que acumula l’equipament. Un dels elements principals de discussió és el nou horari que permetrà obrir durant tot el dia i sense tancar al migdia. Una de les paradistes que ha signat aquest escrit de rebuig és Angelines Martínez, qui defensa que «el reglament que es va aprovar només es va acordar des de les deu persones que lideren les dues associacions de comerciants, però la majoria no hi estàvem d’acord». Així, entre els principals desacords destaca que «la majoria de paradistes som autònoms que portem el nostre negoci sols o som dues persones, de manera que no podem sostenir una parada oberta de nou a nou». En aquest sentit, assegura que «el reglament que van aprovar només satisfà els empresaris i deixa de banda el petit comerciant. Volem un ajuntament que lluiti per nosaltres».\nEl grup municipal d’ERC-MES-MDC ha recollit aquesta preocupació i insta a la presidència d’Espimsa a escoltar les demandes dels paradistes en relació als horaris. El portaveu republicà, Pau Ricomà, destaca que «és indispensable assolir el consens entre els paradistes en matèria del nou reglament d’usos del mercat». Així, defensa que «entenem que és una demanda raonable que no es pot menystenir ja que el nou horari no pot tirar endavant amb l’oposició de la gran majoria de paradistes». En aquest sentit, recorda que, actualment, el mercat compta amb poc més d’una cinquantena de paradistes i 46 han manifestat la seva oposició en el reglament d’usos.\nPer la seva banda, la regidora de Comerç, Elvira Ferrando, assegura que «estic disposada a escoltar i reunir-me les vegades que faci falta, encara que el reglament es va aprovar fa un any». Així, calcula que la reunió amb els paradistes es podria celebrar la setmana vinent. No obstant això, Angelines Martínez reivindica que «estem disposats a mobilitzar-nos i fer tot el que faci falta perquè se’ns escolti». De fet, assegura que «estem vivint amb amenaces, ja que Espimsa ens diu que, si no obrim tot el dia, ens sancionaran. I, amb tres sancions, ens poden arribar a retirar temporalment la concessió». Pel que fa al reglament, aquest especifica que «totes les concessions i espais cedits en dret d’ús del Mercat hauran d’estar oberts al públic ininterrompudament, com a mínim, des de les nou del matí i fins a les vuit de la tarda. L’Ajuntament podrà acordar excepcions justificades». El reglament considera com a infracció greu: «L’incompliment de l’horari d’obertura al públic».


L’Ajuntament és l’administració que ha gestionat més bé la crisi de la Covid-19 segons una enquesta | Canal Terrassa\nL’Ajuntament és l’administració que ha gestionat més bé la crisi de la Covid-19 segons una enquesta\nL’enquesta sobre l’impacte de la Covid-19 a Terrassa, publicada fa uns dies, valora la gestió de les administracions en la crisi del coronavirus. La valoració baixa a mesura que s’amplia l’àmbit d’actuació. Així els terrassencs posen un 6,1 sobre 10 a l’Ajuntament, un 5,1 al govern de la Generalitat i un 4,3 a l’Estat espanyol. En el cas del govern local, un 57,4 per cent considera la gestió molt bona o bona mentre que els qui la veuen dolenta o molt dolenta amb prou feines superen el 7 per cent. La valoració bona o molt bona de la Generalitat baixa fins al 37,2 per cent i en l’Estat just un 20 per cent.\nAquesta diferència entre administracions també es dóna a l’hora d’expressar el nivell de confiança per donar resposta a les conseqüències negatives de la pandèmia. Donen un 5,7 al govern municipal, un 4,7 al català i un 3,8 a l’espanyol.\nSegons el qüestionari, que van respondre gairebé tres mil terrassencs i terrassenques a mitjans de juny, l’àmbit econòmic era el principal problema que hi veien després del desconfinament, amb un 38 per cent. A molta distància, l’àmbit sanitari, un 18 per cent, la gestió de la nova normalitat, un 17, i l’àmbit social, un 12,6.\nL’enquesta també pregunta pel comportament de la societat en general durant el confinament i en la desescalada. Els terrassencs hi posen un 6 durant l’estat d’alarma però baixa a 4,6 en l’etapa de desconfinament. La percepció de bon comportament en tots dos casos creix a mesura que puja la franja d’edat i entre la més jove i la més gran hi ha dos punts de diferència.\nTags: ajuntamentbutlletienquesta confinament\nDetingut el propietari d’un bar musical per agredir dos agents de la Policia Municipal\nEl mNACTEC convida a visitar el patrimoni industrial de Catalunya amb un vídeo


[SOLVED] Canviar l'idioma a KBruch i KGeography\nThread: Canviar l'idioma a KBruch i KGeography\nCanviar l'idioma a KBruch i KGeography\nHe instal·lat els programes KBruch i KGeography a Ubuntu 9.10 i em surten en anglès, tot i que la seva pàgina al Launchpad diu que està traduït al català (al primer hi falten 27 cadenes, el segon està al 100%).\nEls dos programes tenen una opció a Help -> Switch Application Language que en toria hauria de permetre canviar l'idioma, però només puc seleccionar American English en els dos programes. Algú sap com puc canviar l'idioma?\nRe: Canviar l'idioma a KBruch i KGeography\nSegurament són els primers programes de KDE que t'has instal·lat a Ubuntu. Els programes de KDE tenen les seves traduccions en paquets específics, que no s'instal·len si no hi tens cap programa de KDE instal·lat.\nPer a instal·lar-te aquests paquets, pots anar a "Sistema>Administració>Suport d'idioma". En principi, t'hauria de dir que no tens complet el suport d'idioma en català (perquè ara sí detecta que necessites els paquets d'idioma català per a KDE). Acceptes, i t'ho instal·larà sol.\nSi no t'ho instal·la sol, ves al Synaptic i instal·la't directament els paquets en qüestió, que són:\nI tu, ets GNU/Linux?\nMoltíssimes gràcies! Ja funciona\nOriginally Posted by mrc2407\nDe cara al futur no et refïis de la informació que dóna el Launchpad sobre el percentatge de traducció de les aplicacions KDE.\nNosaltres traduïm el KDE directament al seu lloc original (tècnicament es coneix com upstream), i allí ho tenim tot traduït. Si després els d'Ubuntu tenen problemes i errors en importar aquestes traduccions és molt lamentable, però no es pot atribuir al projecte KDE. De fet, i em dol dir-ho, Ubuntu és una de les pitjors distribucions que pots escollir si vols gaudir d'un KDE ben "afinat". També és cert que la situació ha anat millorant darrerament, però encara falta per arribar al nivell d'integració del Gnome (en Ubuntu, clar .\nTornant a les traduccions que esmentaves, la pàgina que cerques correspon al mòdul kdeedu i la pots consultar aquí.\nLast edited by orestesmas; February 23rd, 2010 at 11:46 AM.\nGràcies per la informació, orestesmas


“Les coproduccions ajuden a diversificar projectes”\nRamon Balagué arriba a la Fira Mediterrània amb 'A Vore', un espectacle que combina la música i la coreografia més trencadora amb l’arrel tradicional de les Terres de l’Ebre\nRamon Balagué és realitzador audiosivual i també composa per a reconeguts coreògrafs. Foto: A.P.\nC. Oliveras / T. Montes\nRamon Balagué (Tortosa,1974) és realitzador audiosivual. Amb la seva productora, Miniflms, ha realitzat programes a TVE com El cazador de cerebros, La malla o Redes. Aquesta feina la compagina amb la música. Ha composat per coreògrafs com ara Rafael Bonachela, Roberto Olivan o la companyia IT dansa. Ara, arriba a Manresa amb A vore, un muntatge iniciat com a laboratori el 2015 i que ara es dona per acabat. Es tracta d’un projecte d’investigació protagonitzat pel grup de jazz d’avantguarda Astrio, la coreògrafa Sònia Gómez, els ebrencs Ramon i Carme Balagué i el castellonenc Pau Puig. Es podrà veure aquest divendres 6 d'octubre a dos quarts d'11 de la nit, al Kursaal.\nA vore es defineix com un projecte de mestissatge temporal i “tradificció” sobre la cultura popular de les Terres de l’Ebre. Què és la "tradificció"?\nÉs un concepte que ens vam treure de la màniga quan començàvem el procés creatiu. Buscàvem una manera d'aproximar-nos de manera visual i sonora a un espai temporal de tradició del que no hi ha registres d'aquest tipus, només partitures amb anotacions dels folkloristes, textos preciosos o algunes fotografies. Volíem submergir-nos en aquell espai-temps indefinit i celebrar el viatge a la nostra manera.\nQuè hi podran veure els espectadors que vinguin a la Mediterrània?\nDos móns que col·lisionen, però que en el fons responen al mateix. Un ballar amb el temps, un paisatge sonor contemporani que ens remet a melodies antigues, cites de moviment o fragments musicals ressuscitats d'antics intèrprets poc coneguts. Balladores i músics que vénen de dos estils diferents, el contemporani i el tradicional, buscant maneres de relacionar-se. La música i la dansa han estat sempre mecanismes de construcció i reforç de la comunitat que ho interpreta i, per tant, de construcció d’identitat. Hem agafat una tradició i una manera de fer i ens l’hem fet nostra, sense gaires concessions, aportant cadascú de nosaltres el que som al 2017.\nA vore es va iniciar com un projecte de laboratori el 2015 i ara torna a la Mediterrània com un espectacle acabat. Amb què ha canviat en aquests dos anys?\nBé, en aquests dos anys, sobretot, hem pres consciència del que estàvem fent. Hem pogut aprofundir en la recerca tenint en compte que absolutament tots els intèrprets ens trobàvem fora d'allò que en diuen la zona de confort. Hem tingut moments d'alineació d'ingredients molt bonics, fins al punt que es podria dir que hem trobat un so i un moviment propi on tots ens sentim còmodes.\nEn el fons és una reflexió sobre la identitat. Tenia molts amics del món de l’arrel tradicional que no entenien ni volien saber res de músiques més "modernes", com per exemple el Sónar, i viceversa. No entenia com dos estils que, en definitiva, funcionaven pels mateixos mecanismes i tenien tant en comú, com les festes o les comunitats, no es trobaven. La identitat és una cosa molt borrosa que es va conformant a partir del que mimetitzem, assumim vagament com a nostre, reforçant-ho o dissolent-ho a partir de qui ens mira. Al projecte hi ha una voluntat per mirar cap a què érem i veure si ens queda alguna cosa d'aquells temps que ens serveix i ens enriqueix actualment. Per exemple, Sònia Gómez és de La Sénia (Montsià) i desconeixia totalment el tradicional. La sorpresa ha estat que li ha obert un món de moviment.\nEs tracta d’una coproducció entre el Mercat de les Flors, L’Auditori i Fira Mediterrània de Manresa. Són importants aquest tipus d’aliances? N’hi hauria d’haver més?\nEns encanta. Segurament la nostra proposta hagués estat massa de "dansa" per a l’auditori i massa "tradicional" per al mercat, i amb l'impuls de la Mediterrània vam poder quadrar i donar sentit al cercle. Les coproduccions, tal i com està el pati, poden ajudar a diversificar projectes i fins i tot arribar a ser inspiradores.\nQuines expectatives té del seu espectacle a la Fira Mediterrània?\nEns agradaria omplir el teatre de bona gent escoltant amb atenció i amb la mirada ben desperta, sí. Potser és una mica arriscat el que fem, però d'això es tracta, oi? A vore què tal.\nArxivat a: MEDITERRÀNIA 2017 TOTES LES MEDITERRÀNIES


Imatge d'arxiu d'un incendi a la Torre de l'Espanyol ARXIU / ACN\nDilluns, 06 Juliol 2020 16:25\nLa Generalitat vol protegir d’incendis un entorn boscós de 25.000 hectàrees entre els rius Francolí i Gaià, on hi conviuen diverses urbanitzacions. Es considera una zona d'alt risc. El projecte, que s’acaba d’encarregar, abasta diversos municipis del Baix Gaià i de la resta del Tarragonès. Així s’ha donat a conèixer en la presentació de la campanya forestal, que arrenca amb risc d'incendi "relativament baix” gràcies a la humitat acumulada als sòls. Amb tot, el cos de Bombers avisa que no es pot abaixar la guàrdia, sobretot amb el vent de Mestral que bufa aquests dies. L’any passat van produir-se una seixantena d’incendis menors al Camp de Tarragona. Preocupa que la meitat dels focs s’originessin per negligències -sobretot per cremes agrícoles- o de forma intencionada.\nDe la seixantena d’hectàrees cremades l’estiu passat a la regió del Camp de Tarragona, un 85% es van calcinar per cremes agrícoles descontrolades o bé es van causar intencionadament, unes xifres que són una “problemàtica” en aquest territori i que cal rebaixar, segons ha destacat l’inspector en cap dels Agents Rurals, Candido Rincon. Per contra, segons Rincon, els focs ocasionats per línies elèctriques han anat a menys gràcies a la renovació de velles instal·lacions. També s’espera una disminució de focs amb la supressió del tren carboner provinent de la tèrmica de Teruel i que ja no travessarà més pel Baix Camp, Priorat i Ribera d’Ebre.\nLa resta -a Montferri, Pradell de la Teixeta i el Perelló- es van produir entre maig i primers de juny. Ventosa també alerta que no es pot abaixar la guàrdia malgrat venir d’uns mesos humits. Aquestes condicions ara “excel·lents” poden esvair-se si l’estiu és molt sec. El vent de Mestral dels darrers dies ja ha fet caure la humitat “en picat”, avisa. Les zones més “seques” són el litoral del Baix Camp, l’Alt Camp i la Conca de Barberà. De moment, però, els pronòstics són bons. “El perill potencial d’incendi és menor que el 2019, però cal estar alerta”, reitera el director general dels d’Agents Rurals, Marc Costa. Amb la campanya d'estiu, la plantilla del cos de Bombers al territori s'ha reforçat amb 58 efectius més.\nEn el que portem d’any, al Camp de Tarragona s’han registrat set incendis que, sumats, no arriben a l’hectàrea calcinada. A part del projecte a la zona compresa entre el Francolí i el Gaià, la Generalitat també treballa en tres projectes de creació d’infraestructures per prevenir incendis al Priorat, la Mussara i a l’entorn de Mas d’Enric al Catllar -en aquest espai s’hi faran franges de protecció. Els Bombers han hagut de fer menys serveis durant els mesos de la pandèmia de la covid-19. Les dues comarques del Camp que més en registren són el Baix Camp i el Tarragonès, bàsicament perquè són les més poblades.


El 8M en imatges: la reivindicació feminista fa la volta al món\nDiferents ciutats d'arreu del món han sortit al carrer en un 8 de març reivindicatiu\nRedacció 08/03/2019 - 23.09 Actualitzat 10/03/2019 - 10.13\nLes dones es planten i surten al carrer en un altre 8M reivindicatiu. Les manifestacions arreu del país i del món culminen una jornada que, tal com va passar l'any passat, ha tornat a ser multitudinària.\nBarcelona, Madrid, Copenhaguen, Berlín, Kíev, Sant Petersburg i París han sortit al carrer per reivindicar-se en una jornada en què s'han pogut veure imatges molt diverses sobre les diferents mobilitzacions ciutadanes.\nCatalunya surt al carrer\nMés de 225.000 persones s'han manifestat a Barcelona, Girona, Tarragona i Lleida en un 8M amb molta participació arreu del territori català. A Barcelona, la marxa ha aplegat 200.000 persones amb el lema "Ens aturem per canviar-ho tot".\nA Girona, la manifestació feminista ha aplegat unes 10.000 persones.\nA Tarragona, segons els Mossos, també han estat 10.000 persones les que han sortit al carrer.\nA Lleida s'han fet dues manifestacions que han sumat 4.000 persones.\nLa volta al món del 8M\nA Madrid, la manifestació ha repetit l'èxit de convocatòria de l'any passat, amb 375.000 persones, segons la policia. La manifestació ha arrencat a l'estació d'Atocha i s'ha acabat a la plaça d'Espanya. Enmig del recorregut, la font de Cibeles s'afegia a la reivindicació brollant aigua de color lila.\nA Berlín, milers de persones han sortit al carrer per reivindicar l'equiparació de drets entre dones i homes, declarant el Dia Internacional de les Dones, el Frauentag, com a festiu a partir d'aquest any.\nA Istanbul, milers de dones i també homes s'han concentrat pacíficament durant dues hores al centre de la ciutat desafiant la prohibició governament. Finalment, la policia turca ha fet servir gasos lacrimògens i pilotes de goma per dispersar una multitudinària manifestació que, per primer cop, no havia estat autoritzada.\nA Kíev, capital d'Ucraïna, la manifestació ha aplegat bàsicament dones, tot i que també s'hi han manifestat homes. En un to marcadament festiu, les manifestants portaven cassoles i altres estris de cuina que feien servir com a instruments musicals. Els lemes de les pancartes eren a favor de la igualtat entre homes i dones i també per l'equiparació de drets de la comunitat LGTBI.\nA Copenhaguen, a Dinamarca, la Fundació Danner ha pintat símbols de "Woman Power" a les finestres de diferents edificis en un acte reivindicatiu.\nA París també s'ha viscut un 8M reivindicatiu amb la col·locació de pancartes en diferents indrets icònics de la ciutat.\nA Sant Petersburg, a Rússia, també han sortit al carrer per donar suport a la vaga feminista i protestar en contra de la violència contra les dones.


La cursa serà el punt culminant del Primer Gran Recapte per a la dignitat de les persones, una campanya solidària de caràcter pioner, impulsada pel BBVA, AE Esportiva ST Silvestre de Sabadell i el Rebost Solidari, que han unit esforços per vincular esport, ciutat, compromís i solidaritat, comptant amb la implicació i col·laboració de diverses entitats, institucions i empreses, entre les quals l’Ajuntament de Sabadell.\nLa cursa BBVA La Nostra traspassa, així, les fronteres estrictes d’un esdeveniment esportiu i, de la mà de Fira Sabadell, el Grup MAAS, Powerade, Caldos Aneto, el grup Europastry i diversos comerços de la ciutat pot créixer en servei, festa, qualitat i sobretot en l’esperit integrador totalment transversal a Sabadell. La cursa és un esdeveniment esportiu de màxims que pretén, alhora, fer pedagogia per tal que tots els ciutadans i ciutadanes puguin tenir garantides unes condicions de vida dignes. Per tant, el dia 31 de desembre no només serà una gran festa de l’atletisme popular sinó també de l’esport compromès i solidari.\nAvui durant la presentació, el tinent d’alcalde de Presidència i regidor d’Esports, Josep Ayuso, ha comentat que\npodem dir, ja abans que es celebri la prova, que aquesta cursa és un gran èxit tant organitzatiu com pel que fet que hagi crescut any rere any a través de la suma de complicitats. Cal felicitar a tots i totes aquells que la fan possible i fer una crida a la participació de tothom. És una festa esportiva, una festa solidària, una festa de ciutat.\nAlhora, ha volgut agrair als organitzadors i entitats i empreses col·laboradores i molt especialment el compromís dels voluntaris.\nEn aquest mateix sentit s’ha expressat Aureli Balagué, director de la zona Sabadell de BBVA, que ha mostrat el seu agraïment a\nla implicació de tothom i especialment dels voluntaris”. També ha demanat “una última empenta i el suport de tots i totes perquè siguem capaços d’arribar encara a més persones.\nEl president del Rebost Solidari de Sabadell, Guillermo Wilches, ha donat les gràcies i ha comentat que\nés una alegria veure que el treball que hem realitzat tot aquest temps i l’efecte solidaritat està inspirant a més persones per a què entre tots canviem la situació.\nEl president de l’AE Sant Silvestre de Sabadell, Miguel Quesada, ha remarcat\nel creixement de la cursa en aquests 4 anys i no em refereixo només a les inscripcions sinó a la implicació solidària. Enguany el projecte és molt gran i entre tots hem generat un grup de col·laboració, el treball del qual tindrà un retorn per a la gent i per a la ciutat.\nEl director de la cursa, Aleix Muñío, ha agraït la implicació de tots aquells que hi col·laboren i ha remarcat aspectes com\nla Fira del corredor, que és un plus per aquesta prova. Una fira durant la qual es podrà veure que tot això serà un focus d’activitat física, de l’atletisme i de la solidaritat.\nAmb la voluntat d’esdevenir la festa de cloenda esportiva de l’any, oberta a tothom que mínimament pugui fer activitat física, el recorregut és un cèntric circuit de 5km que sortirà de la plaça Creu Alta a les 17h, i travessarà tot el principal eix del nucli històric de la ciutat: av. 11 de Setembre, Via Massagué, Passeig Manresa, Rambla, carrer Latorre, carrer Sant Pau, carrer de Gràcia, Seu BBVA, carrer Escola Industrial, plaça del Mercat, carrer Coromines, carrer Calderón, carrer Gràcia, plaça E. Granados, ronda Zamenhof, plaça Marcet, av. 11 de setembre i arribada a la plaça Creu Alta. Al llarg del recorregut els punts Km esdevindran premis especials per als corredors per tal d’incentivar la competitivitat.\nA les 16:25, per tercer any, es portarà a terme la cursa infantil, reservada als nens i nenes de 8 a 12 anys i d’1km de llargada. Aquesta cursa no competitiva (no hi ha classificació) pretén acostar els més joves a la festivitat atlètica del dia 31, tot fent un recorregut d’anada i tornada de la plaça de la Creu Alta a la plaça Marcet. L’import íntegre de la inscripció infantil es destinarà al Rebost Solidari (3€).\nAmb la voluntat d’oferir més servei als participants de La Nostra, la Fira del corredor es trasllada a Fira Sabadell, que ha cedit diferents espais i on els dies 29, 30 i 31 s’establirà el centre neuràlgic de la prova per a la recollida de dorsal, propostes de la pròpia fira del corredor i recollida de tots els lots solidaris. Serà en aquest recinte on es farà entrega al Rebost Solidari dels productes recollits durant tot el mes en el marc del Primer Gran Recapte per a la Dignitat de les Persones.\n1r Gran Recapte per a la dignitat de les persones\nCal recordar que aquest recapte té com a objectiu recollir durant tot el mes de desembre productes de neteja personal i de la llar, per garantir unes mínimes condicions d’higiene a les famílies beneficiaries del Rebost Solidari. Els organitzadors han establert un lot bàsic per família que consta d’un xampú o sabó pel cos, lleixiu com a netejador de la llar, rentavaixelles per rentar els plats a mà i detergent de rentar la roba. Aquests són els productes que es poden garantir a les famílies beneficiàries directes del servei, però gràcies a les gestions amb diverses empreses que es dediquen a la fabricació i producció de productes d’aquest tipus, es podran oferir d’altres productes com desodorants o netejadors de la llar, entre d’altres.\nFins el moment, s’han recollit 4512 productes per confeccionar aquests lots bàsic, que provenen d’empreses col·laboradores, empleats de BBVA, clients i usuaris de la Pista de Gel de Sabadell que van participar en l’acció del dia 11 de desembre en què tenien accés gratuït a la pista portant un lot de productes.\nEls organitzadors recorden que es pot continuar portant aquests productes a totes les oficines de BBVA de la zona Sabadell, que inclou 13 poblacions del Vallès, així com al Club de Tennis Sabadell, Cercle Sabadellès, Unió Excursionista de Sabadell, Club Natació Sabadell i diferents pavellons municipals, així com la Pista de gel de la ciutat.\nAquesta campanya no seria possible sense la implicació de tot un seguit de voluntaris que col·laboren, tant en els punts de recollida com en la preparació dels lots per a les famílies ateses pel Rebost.\nEl preu d’inscripció a la cursa BBVA. La Nostra és manté com els últims 3 anys a 12€, la meitat dels quals (6€) es destinen al Gran Recapte per la dignitat de les persones, així com el cost íntegre de la inscripció de la cursa infantil (3€ per corredor), que també es destinaran a la campanya.\nLa Cursa de Cap d’any de Sabadell ha batut rècords de participació des de la seva primera edició i des de llavors s’ha posicionat com una de les de més participades a tot Catalunya. Si bé la cursa ha anat creixent en cada edició, enguany la previsió es la d’acostar-se tant com sigui possible, entre totes les proves, a la xifra de 2000 participants, el que suposaria mantenir-se dins de les 3 curses de Cap d’any més multitudinàries del territori català. La infraestructura i logística estan preparades per assumir el repte de batre el rècord d’inscripcions i mantenir la BBVA La Nostra com un referent; si bé la prova és ja pionera i única pel que fa al seu plantejament solidari vinculat a una cursa de Cap d’any i que queda palès a l’eslògan de la prova: CORRE AJUDA.\nTags: BBVA, Cursa Solidària de Cap d'any, esports, Rebost Solidari


«En el campus de la Selva de Mar aportarem valors esportius més enllà dels competitius» - Empordà\nJavier Saviola Jugador de futbol i entrenador\n«La formació ha estat un dels aspectes més importants de la meva vida, vaig viure en un entorn familiar i de companys molt bonic»\nSelva de Mar | 26·07·21 | 09:37\nL’internacional argentí donant un toc amb el cap a una pilota EPC\nJavier Saviola Fernández (Buenos Aires, Argentina, 1981) va debutar a Primera Divisió amb el River Plate quan tot just tenia setze anys. Va guanyar la Medalla d’Or amb la secció argentina en el mundial d’Atenes del 2004. Va jugar amb el Barça, Mònaco, Reial Madrid, Benfica, Màlaga i Olympiacos. Resideix a Andorra, on entrena el FC Ordino i juga amb l’equip de futbol sala d’Encamp.\nL'exjugador internacional dirigirà el campus de futbol que se celebra a la Selva de Mar entre aquest dilluns 26 de juliol i el dissabte 31, obert a nens i nenes de 5 a 16 anys. Els esportistes dels clubs empordanesos gaudiran d'un descompte del 20% en la inscripció que es pot formalitzar a reserva@brascocapdecreus.com.\nTinc entès que això de participar en un campus d’estiu, com el que es fa a les instal·lacions de Brascó a la Selva de Mar, no li ve de nou.\nÉs cert, i em fa molta il·lusió aquest projecte formatiu. L’any 2001, quan vaig arribar al Barça, ja vaig participar a l’estiu en un campus esportiu de Gasol a Andorra i m’ho vaig passar molt bé.\nTé qualitats formatives, se sent a gust ensenyant als joves?\nLa formació ha estat un dels aspectes més importants de la meva vida. Vaig viure en un entorn familiar i de companys molt bonic, on la formació amb respecte era molt important. Vaig aprendre que un, quan comença, mai sap si arribarà lluny, però faci el que faci, ha de seguir uns valors molt ferms: honestedat, esportivitat, saber perdre i saber guanyar... A l’Argentina, a prop de casa meva, hi havia camps de babyfutbol cada tres-cents metres, molts clubs de futbol sala. Allà apreníem a jugar i a comportar-nos.\nCom planteja l’equip que gestiona el campus aquesta convocatòria d’estiu?\nPrimer de tot, volem que tots els participants es diverteixin, els aportarem aquests valors esportius que van més enllà dels competitius perquè, com he dit, el futbol ha de ser diversió. Són molt pocs els que arriben a dalt de tot, però tothom pot gaudir-ne.\nQueda clar que el campus és per a noies i per a nois de 5 a 16 anys. Vostè aposta pel futbol femení, també.\nPer descomptat. Miri, ara en el curs UEFA Pro de Madrid he coincidit amb tres o quatre noies de les quals hem après moltes coses. No descobreixo res si dic que el futbol femení ha arribat amb molta força. En el nostre campus veurem que el futbol és per a tothom.\nEm parlava d’ensenyar els joves a divertir-se.\nÉs una de les parts més importants, perquè sense diversió no hi ha empenta i es perd la il·lusió. Els valors que vaig aprendre de la meva família, del meu club d’origen, eren aquests. Vaig tenir la sort de despuntar i fer camí fins a arribar als millors equips d’Europa i a la selecció del meu país. A part de divertir-nos, potenciarem molt la tecnificació. Les jugadores i els jugadors han d’aprendre a moure’s, saber tocar la pilota i dirigir-la bé, girar-se per canviar el joc i acabar definint davant de la porteria, que és el que m’agradava fer a mi. Només entrenant amb ganes s’aconsegueix avançar, fins i tot en els moments més durs. Farem rondos, partits, jocs... Segur que no voldran que el Campus acabi.\nEls aficionats culés i catalans guarden un bon record de vostè...\nDes del primer moment d’arribar al Barça em vaig sentir molt estimat, i això em va ajudar en moments difícils. La meva carrera m’ha portat a formar part de plantilles i clubs importants, però ser del Barça em va marcar.\nL’entrevisto just abans del seu retorn al derbi més calent...\nSí (somriu). Estic a punt de viatjar a Israel per jugar amb l’equip del Barça Legends contra el reial Madrid (s’ha disputat el 18 de juliol). Sempre és bonic retrobar-se amb els companys!\nViu, entrena i juga a futbol sala a Andorra. Com valora l’experiència? Té pesat fer el salt algun dia a una banqueta important?\nL’experiència andorrana és fantàstica. Estic molt feliç. També faig de comentarista televisiu quan puc, com ha passat amb la Copa Amèrica. Això de les banquetes no puc dir que no, un sempre es prepara per avançar en la vida.\nArgentina campiona de la Copa Amèrica. Deu estar satisfet.\nNo només satisfet, molt content i orgullós per com ha anat la competició. Content per la gran quantitat d’amics que hi tinc, sobretot en el cos tècnic, amb alguns dels quals havia jugat en diverses ocasions. Molt content, és clar, per en Leo. En Messi es mereixia un títol d’aquest nivell. Entre tots han fet feliç un país sencer i això no sempre es pot dir. Van lluitar fins al final perquè van creure en la victòria, jugant amb esportivitat. I ser campions a Maracaná no és qualsevol cosa!


Fent formatges: d’abril 2013\nL'ordre en l'afinat\nContra el caos de l'afinat, posem una mica d'ordre. Si t'ho expliquen a classe serà per 'algo' però cal patir en carn pròpia les contaminacions creuades, Penicillium album, algun que altre mucor, excés de llevats i Pseudomonas malparits, per posar fil a l'agulla. Finalment hem posat una 'camara' específica per a la pell florida amb Geotrichum. Una nevera amb capacitat per a 600 formatgets i ventilació forçada. Oli en un llum!\nPublicat per Pablo a 21:50 Cap comentari:\nFromage à vélo. 2ona època.\nÉs molt millor agafar la bici i les alforges per creuar el pais per corriols i camins buscant formatgeries artesanes. Però un cop fets els formatges quin remei queda que distribuir-los. Així que com que una part de la (petita) producció la distribueixo al centre de Girona, la millor opció és fer-ho en bici. Pel tamany, impossibilitat d'aparcar i grau de peatonalització la bici és, a banda de l'òpció més sostenible, la més còmoda i ràpida.\nAmb cotxe fins als pàrkings de la Devesa\nI llavors a pedalar 5 minuts fins al centre\nfins a les carnisseries\ni els restaurants\nFins i tot he provat a portar-los al distribuidor de Granollers, 'commuter cheese'.\nI va molt bé, si no fos pq inexplicablement no hi ha bons horaris d'enllaç entre aquestes dues capitals comarcals...\nPublicat per Pablo a 11:42 Cap comentari:\n(vaig penjar un video, però no sempre una imatge val més que mil paraules)\nFerme ‘al uso’, penya ‘osca’ que van per ‘feina’ i tiren de ‘veta’ wwoofer. Il faudrà apeller l’autre. És el primer que sento dir quan, sorpresos, em veuen arribar. Sembla que no s’enrecordaven que avui hi arribava i ja en tenien un altre en cartera... Em dóna la sensació que encadenen wwoofers com a treballadors, de bon rollo, pero treballadors.\nPerò bé, que no panda el cúnico, poc a poc. Al tio, no se li enten ni gota, el meu francés és molt justet però aquest acaba de baixar de les muntanyes!! Bé, no, sóc jo qui les he anat a buscar, a un cul de món entre frança i suissa, amb vistes al Montblanc. S’han quedat ben flipats veient-me arribar amb la furgoneta, deu n’hi do quin camí!\nMichel, Bea, Marc, Bruno, Brieuc i jo. Aquests i les gallines en quant a bèsties de dues potes. A banda 35 vaques, 1 bou, 2 gossos, 1 gat i 2 cavalls. Aquesta és la biocenosi domèstica de l’Alpage du Mouet. Les vaques són de les races abondance, tarin, montbeliarde i una de la raça de combat herens per seguir la tradició.\nEl segon dia és per anar entrant en rutina. Bé, força bé. Al migdia –és dissabte de juliol- fan menjars per als excursionistes, cosa que em sembla fora del context de la xarxa wwoof, i més quan no són àpats bio, però m’ho miraré de prendre com un simple efecte col·lateral de l’estada aquí.\nA les 05:15 d’empeus per acompanyar el noi que tenen llogat a buscar les vaques. A les set la munyida ja està llesta i es fa el formatge amb aquesta llet i la de la tarda anterior, uns 450 litres en total. Cada vaca fa una mitjana de 13,5 litres diaris, que es traduiran en uns 45 quilograms de formatge tipus abondance (en la vall d’abondance però fora de la A.O.C.) en sis peces d’uns 7,5 quilos.\nEvidentment ni pH ni acideses dòrnic ni mandangues. Com a ferments 2 iogurts naturals de la marca blanca del super del poble i ‘arreando’. Afegeixen els iogurts (ferments termòfils) a 20ºC i el quall a 32ºC. Tallen a gra de panís i rescalfen a 50ºC. El quall, en pols. Emmotllat i cada 1,5-2 hores voltejat, normalment 5 vegades al dia però avui ho hem fet fins a sis. Es volteja sovint per facilitat la sortida del xerigot. Salat en salmorra 24 hores l’endemà al matí.\nPlou i se senten les primeres vaques que entren a l’estable per a la munyida, sota nostre. Encara no són les sis. La munyida comença ja a ser rutina. El remenador a la cuba gira a 45 rpm i avui ja voltejo tot sol els formatges. Bona part del ramat es troba al final de lactació i els quilos de formatge van disminuint, 45, 43, 42...\nLa pluja del matí ha resultat un fals anunci i la resta del dia aguanta. Així han arribat alguns randoneurs per a dinar. Aquests han estat rellevats per gent del poble que puja a fer el toc i aquests per la família, que s’ha quedat a sopar. Ben bé com si estiguéssim a casa, una neboda que ha estat d’Erasmus, una mare preocupada per la crisis... Serà que és diumenge, jo prefereixo menys gent i més el ritme de la granja. Avui, com cada dos dies, hem fet la cava, donar la volta i fregar en salmorra la producció de les darreres setmanes, un centenar de peces. M’encanta el taló que fa l’abondance, concau.\nAmb les lleganyes posades munyim. Llavors cap a l’obrador. Posar en salmorra els formatges d’ahir, un cop pesats. Aquest cop m’he descuidat i la quallada s’ha escalfat fins a 50,5ºC. Només mig grau més del normal però sembla que ja té importància. Ni corta ni perezosa li ha abocat ben bé 5 litres d’aigua freda fins tornar a 50ºC. Llavors brassage durant 35 minuts. Avui el gra ha estat llest més aviat, nyec! nyec! Diuen que pot dependre de la pastura on eren ahir. També sembla que hi ha més quantitat de formatge. Demà ho sabrem. Ja faig sol tots elsretournements, demà ja faré el moulage i a l’altre el tall de la quallada.\nAnar a buscar les vaques per fer la munyida mola. Son tan grans i estan tan en el seu ambient que trobar-se enmig d’aquest terrabastall d’esquelles es fa amè i entretingut.\nAvui m’he estrenat amb el soutirage i el moulage. No m’ha sortit massa però ja perfeccionarem. Està molt bé que Bea em deixi fer tots els passos del procés. Demà, potser, tallaré la quallada.\nA la tarda m’he escapat a fer una volta d’hora i mitja. He passat a l’altre costat de la carena i m’he passejat per Suïssa. Les vaques són d’un altre color però si fa no fa és el mateix. Vistes precioses i pastures florides.\nA punt he estat de tallar-me els deu dits que em fan falta per fer formatge!! Brrrr, quina ràbia! M’he fet un bon tall i fins i tot és plausible que na turista anglesa s’hagi cruspit una part de mi... No torne a tocar la màquina de tallar embotit!\nA part d’això, tot bé. Munyir i fer formatge, beure birra, menjar, parlotejar... C’est la vie en alpage. Michel m’ha advertit que ni se m’acudeixi fer formatge amb llet d’ensitjats! Ja ho sabíem i es confirma. A part d’això, que si s’allarga massa el temps de remenat, llavors pujar la temperatura d’escalfat un o dos graus.\nTallant la quallada per primera vegada! Ja he fet tots els passos de la fabricació de l’abondance (i aquesta gent ha resultat ser encantadora).\nPublicat per Pablo a 21:23 2 comentaris:


CARLES GINÈS\t| 10 d'octubre del 2016\nPlou a Girona i el groc de les nyàmeres de l’Onyar sembla que es fa més fort mentre escric aquestes ratlles. Bon dia per a escriure.\nDiumenge passat vaig pujar a Sant Martí Sacalm, sota el Far. Feia molts anys que no hi pujava, quasi des de les meves primeres incursions en el món de la micologia, d’això deu fer més de 30 anys. I un altre cop que vam pujar a casa un meu cunyat per menjar caragols a la brutesca.\nHi vaig anar amb en Pep, el «buticari», company de sortides gastronòmiques amb glamur. Era la festa major de Sant Martí i en Quim Xena, el cantautor que exerceix d’eremita per allà aquells cims ens havia convidat. Des d’Amer, terra d’aigua picant, vam agafar enmig de castanyers la pista que puja a Sant Martí.\nQuan vam arribar a Can Xena ja hi havia animació i s’acabava d’emplatar l’escalivada. L’amic Abraham, que hi havia anat la vigília, tenia la cassola de menuts d’ànec amb escarlets a punt de fer l’última cuita i tirar-hi la picada. La gent va anant arribant, es van coure botifarres, xulles i les torrades, i vam seure tots a taula per a esmorzar. I també arengades. Tot regat a partir del vi de la bóta d’en Xena.\nEl migdia es van reunir allà unes 35 persones d’orígens diversos. Un curiós jumelage que aplegava cantants i excantants d’havaneres, amics de la taula, artistes de diferents procedències que viuen per allà dalt, i d’altres. Després, bo i esperant l’hora de dinar, van començar alguns tímids cants, en Josep amb el seu acordió portava les oques a pasturar, mentre de l’ermita llunyana arribaven els cants de la coral d’Osor. Acabada la missa va venir el grup, dirigit per la Rosa, la dona d'en Quim, a oferir-nos un recital in situ.\nDesprés va venir el dinar, la casa plena, «Callos amb cigrons» fets per un amic de la penya, i el «Platillo de menuts d’ànec amb escarlets» a càrrec de l’amic Abraham que ja l’havia reescalfat dos cops. Tortells, coques, vi, cava. Vam fer curt de vi. No he sabut si va ser degut al fet que n’hi havia poc o que es va beure molt. Potser les dues coses. Llavors sí, els cants dels professionals van omplir el menjador i la cuina sense deixar ni un centímetre cúbic sense so. Mentrestant, a fora, es va reunir un grup ètnic divers que amb una guitarra, uns bongos i una caixa de cartó, cantaven saudades i tocaven ritmes brasilers.\nFantàstic Carles!!! com sempre.......\nGràcies Pili. I tu també... com sempre.


Revisió de 21:02 12 març 2009 (editar)\nTraca (Discussió | contribucions)\n(Mistela, licor típic valencià)\n[[Image:Mistela.jpg|thumb|200 px|Mistela en [[Dénia]].]]\nLa mistela (també cridada [[rom]] en alguns àmbits populars) és típica de moltes zones de [[Valéncia]]; entre elles la [[Marina Alta]], [[Torís]], [[Utiel]], [[Requena]] i [[Chest]]; en la [[província de Granada]], més concretament els pobles del voltant de [[Serra Nevada (Espanya)|Serra Nevada]] com els del [[Marquesat del Zenete]] i els de la comarca de l'[[Alpujarra Granadina]]; també en la [[província d'Almeria]], en l'[[Alpujarra Almeriense]] i en municipis de la [[comarca de l'Almanzora]] i [[Serra dels Filabres]] com [[Chercos]]; i el surest de la [[província d'Albacete]].\nS'esprem el raïm en un molinet, colant-la de modo que obtingam un [[suc]] net groguenc. Se mesclen dos terços del suc en un del aiguardent, i se li afig sucre, aproximadament doscents grams per cada dèu litros. Afegim també el [[café]] mòlt, uns cent grams per cada dèu litros i removem ben be.\nPer últim afegirem un grapat de grans de café en uns tres o quatre claus de espècia per cada dèu litros, tot açò ben remogut lo fiquem en un recipient tancat, i ho deixem reposar durant quaranta [[dia|dies]], agitant dit recipient a poder ser tots els dies.


Les illes Balears es blinden i tancaran gairebé del tot els ports i aeroports - Diari de Girona\nLes illes Balears es blinden i tancaran gairebé del tot els ports i aeroports\nNomés es permetrà un vol diari per aerolínia per a casos excepcionals Els residents podran tornar a les illes superant controls sanitaris\nL'aeroport de Palma de Mallorca, gairebé buit. efe\nL'aeroport de Palma de Mallorca, gairebé buit.\nBalears bloquejarà de manera immediata l'entrada o sortida de ciutadans i tancarà mentre duri l'estat d'alarma pel coronavirus els seus ports i aeroports, excepte comptades excepcions com possibilitar que tornin a les illes els balears que estan fora o la sortida de turistes cap als seus països d'origen. Després de reunir-per via telemàtica amb els directors dels aeroports i ports de les Balears, la presidenta autonòmica, Francina Armengol, va apostar per la «restricció màxima» en l'accés a Balears per controlar la propagació del coronavirus, amb 92 casos confirmats ahir a l'arxipèlag.\nArmengol va avançar en roda de premsa que el Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana aprovarà una ordre per la qual prohibirà qualsevol vol comercial o privat amb les illes Balears des de qualsevol aeroport nacional, llevat d'algunes excepcions. També es prohibeixen, sense excepció, els vols privats nacionals i internacionals. A més, es prohibeix que baixin passatgers dels vaixells de línies regulars excepte els conductors dels camions de mercaderies, per garantir així el subministrament d'aliments. Tampoc pot arribar als ports de les illes qualsevol tipus d'embarcació, privada o de lloguer.\nMitjançant aquesta ordre, que entrarà en vigor quan es publiqui al BOE, es garanteix que tots els residents de les Balears que estiguin fora de les illes puguin tornar a casa després de passar els pertinents controls sanitaris. També es garantirà el transport amb avió per causes molt excepcionals, com el tractament mèdic imprescindible o per a la realització de treballs professionals essencials. El Govern central, va destacar la presidenta balear, garanteix el transport marítim per subministrar aliments i béns necessaris.\nTotes aquestes mesures quedaran recollides a l'ordre, que fixa una sèrie d'excepcions: les aerolínies podran operar un màxim d'un vol diari a Palma des de Madrid, Barcelona i València. En aquest vol especial s'ha de garantir, a més, la separació sanitària de seguretat entre passatgers, amb la reducció de l'aforament que impliqui en cada cas. També s'autoritzarà un vol diari a les aerolínies que tenen connexió de Barcelona i Madrid a Eivissa i Menorca.\nEn el cas de les connexions dins de l'arxipèlag, només hi haurà un vol diari per companyia en cada sentit, sempre amb les restriccions d'aforament que garanteixin la seguretat sanitària. Els passatgers de tots aquests vols especials hauran de justificar la necessitat inajornable de realitzar el viatge o la seva residència a les illes.


La Seu d’Urgell mostra el seu passat medieval amb tecnologia avançada - FÒRUM.ad\nLa Seu d’Urgell mostra el seu passat medieval amb tecnologia avançada\nOn: 11/12/15 16:37\nLa Seu d’Urgell ha mostrat aquest migdia el conjunt de recursos, una part dels quals tecnològicament avançats, que es posen a l’abast de la societat per donar a conèixer el seu ric passat medieval. 28 codis QR faciliten que els turistes puguin conèixer al detall tots els punts d’interès per interpretar fàcilment les singularitat històriques de la Seu.\nA banda d’aquest suport, s’ha fet públic un gran portal a internet -laseumedieval.com- que engloba 25 vídeos, molt ben documents i amb imatges virtuals, que ens situen en un entorn medieval.\nPer arribar a un públic internacional s’ha programat en cinc idiomes –català, castellà, francès, anglès, italià i alemany-. Els recursos per conèixer i fer els itineraris turístics per la Seu també han contemplat l’edició d’una guia turística, mapes del municipi, set plafons i 35 plaques ceràmiques que identifiquen espais d’interès. També un plànol gegant i altres senyalitzacions de caràcter turístic a diferents indrets del municipi.\nLa Seu era un caramel temptador\nLa Seu, a l’edat mitjana, no era un lloc qualsevol. La ciutat havia esdevingut un centre polític, econòmic i religiós, i també un estratègic nus de comunicacions que controlava bona part del Pirineu. Aquests motius convertien la Ciutat d’Urgell en un caramel ben temptador, i van comportar la construcció de diferents recintes de muralles i defenses al llarg dels segles.\nPer tal de conèixer i difondre el passat medieval de la ciutat, l’Ajuntament ha impulsat els darrers mesos la realització de diversos estudis. Per un costat, un exhaustiu recull de la documentació que els urgellencs del segle XIV generaven quan anaven a Cal Notari (ben sovint, i pels motius més diversos). Per un altre, un inventari de les restes que encara avui es conserven d’aquestes fortificacions, malgrat el pas del temps i les obres i renovacions d’edificis. I finalment un catàleg d’immobles i elements que tenen valor patrimonial i que, per la seva importància i pels seus valors, hauríem de saber conservar.\nQuina informació ens han aportat aquests estudis? Un cúmul de dades que, sens dubte, representen un abans i un després en la història de la Seu. Des d’aspectes urbanístics (com la importància del barri de Capdevila, que a la documentació s’anomena “vil·la vella”) fins a elements de la vida social i econòmica de la Seu, amb una dinàmica comunitat jueva o una elit de mercaders i de carnissers que, per aprofitar la pell del bestiar que s’escorxava, va generar una veritable indústria de producció de sabates.\nEl coneixement passat ha de permetre, evidentment, difondre a nivell turístic el nostre patrimoni, però també, i potser sobretot, ser conscients de la importància de la Seu, de cuidar el nostre entorn a nivell estètic i a nivell patrimonial, i guanyar una autoestima massa baixa que, sovint, ens fa pensar que “a la Seu no hi ha res”. És allò que diuen: no es pot estimar allò que no es coneix. I sens dubte, estudiant i coneixent el nostre passat podrem valorar-lo com cal i fer-lo arribar a tothom.\nUn estudi minuciós subvencionat pel Fons Feder i la Generalitat\nTota la documentació obtinguda de l’època medieval ha estat analitzada minuciosament a través de diferents estudis. L’historiador Carles Gascón i els arquitectes Joan Marquet i Marc Vidal han analitzat els elements patrimonials del centre històric. L’estudi arqueològic i topogràfic de les muralles medievals ha anat a càrrec de l’arqueòleg Òscar Augé i el buidatge documental dels protocols notarials de l’Arxiu Capitular d’Urgell ha estat obra de Laura de Castellet. El treball ha estat exhaustiu i ha comptat amb el finançament dels fons europeus FEDER, en el marc del Programa FEDER Catalunya 2007-2013, i dels plans de foment del turisme del Departament d’Empresa i Ocupació de la Generalitat de Catalunya.\nAmb la catedral de Santa Maria, del segle XII, obra romànica única a Catalunya, com a atractiu central, s’articulen tres itineraris que ens permeten repassar la història patrimonial, artística, religiosa, militar i ciutadana de la Seu d’Urgell des dels seus inicis.\nEl Museu Diocesà, on es guarda el Beatus, una peça excepcional, un manuscrit del segle X, decorat amb miniatures, basat en els textos del Beat de Liébana\nL’església de Sant Miquel, del segle XI\nL’Espai Ermengol, un centre d’interpretació de la vida ciutadana i la història de la població de la Seu\nEl Carrer dels Canonges, que en la seva part baixa era la seu del gremi de carnissers, activitat econòmica cabdal de l’època i, a la part alta acull palauets dels bisbes i canonges\nLa Plaça, l’antic espai de mercat\nL’església gòtica de Sant Agustí\nL’itinerari centrat en la ciutat nova proposa un recorregut per la ciutat que va depassar els límits de l’antic nucli medieval, a partir del segle XIX, amb alguns punts d’especial interès com el passeig Joan Brudieu, el Seminari Conciliar, el Parc de Valira i claustre modern, i el Parc Olímpic del Segre.\nI el tercer recorregut ens aproxima al nucli de Castellciutat, un antic municipi integrat a la Seu d’Urgell l’any 1971, i que mostra un conjunt extraordinari de patrimoni militar modern.\nPrevious Post: Black Friday a Brasil amb sorpresa\nNext Post: Primera reunió de la comissió de seguiment del Pla director urbanístic La Molina-Masella\nFelicitats als historiadors, arqueòlegs i gent de l’Ajuntament que ho ha fet possible!!


Hotel Utsab Himalaya Pokhara Nepal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMulthok Path, Lakeside, Pokhara, Llac Phewa, Pokhara, Nepal, 33700 - Veure al mapa\nBarri Llac Phewa Llac Phewa Fulbari Llac Phewa Llac Phewa Llac Phewa Llac Phewa Llac Phewa Llac Phewa Sarangkot\nBen situat a la els esports, els restaurants, els paisatges area de Pokhara ciutat, Hotel Utsab Himalaya us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Situat només a 3.6 km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Utsab Himalaya és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'allotjament ofereix servei de neteja diari, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, repartiment de queviures, servei de taxi, seguretat 24 hores per garantir el màxim confort possible.\nL'ambient de Hotel Utsab Himalaya es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, productes de neteja, penjador de roba, beguda de benvinguda gratuïta, armari amb clau són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent senders per fer excursionisme, camp de golf (a 3 km), equitació, jardí. Hotel Utsab Himalaya és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Pokhara.


La maledicció de «La isla de las tentaciones» britànica: tres suïcidis en quatre anys - Empordà\nLa maledicció de «La isla de las tentaciones» britànica: tres suïcidis en quatre anys\nEl suïcidi de la presentadora Caroline Flack commociona Gran Bretanya · Els tabloides, en el punt de mira per la pressió mediàtica a la qual van sotmetre a la reina dels «reality» al Regne Unit\nBegoña Arce 18.02.2020 | 10:12\nCaroline Flack · Europa Press\nCaroline Flack era la reina dels 'reality' al Regne Unit. Una generació sencera de britànics havia crescut seguint les seves aparicions davant les càmeres. Molt popular, la seva vida, els seus xicots, els triomfs i els seus alts i baixos eren de domini públic. Flack tenia 40 anys quan es va suïcidar dissabte passat. La notícia ha provocat una reacció de laments, recriminacions i llàgrimes de cocodril a la premsa tabloide i les xarxes socials, que fins al mateix divendres l'anaven sabotejant. Aquest divendres, dia de Sant Valentí, 'The Sun' havia publicat una targeta de felicitació burlant-se de Flack, que després del suïcidi el diari va retirar de la seva pàgina web. Aquella nit, segons es va saber després, una ambulància havia acudit a la casa de la presentadora, però va marxar sense que fos conduïda a l'hospital. L'endemà els seus familiars van confirmar la seva mort.\nTabloides a la banqueta\nDesprés de la seva mort ha començat a circular una petició demanant una nova legislació que impedeixi a certs mitjans "intimidar ('bullying') implacablement a la gent, famosa o no". L'anomenada 'llei de Caroline', ja havia recollit el dilluns més de mig milió de signatures. "La seva tràgica mort ha posat de nou als tabloides en el banc dels acusats", afirma la periodista Joan Smith, que s'encarrega a l'alcaldia de Londres de la lluita contra la violència que pateixen les dones.\nLa presentadora va ser trobada morta al seu domicili londinenc · Reuters\nFlack va debutar en televisió el 2002, passant per diversos concursos i 'reality shows'. La seva popularitat es va desbordar el 2014 quan va guanyar l'equivalent britànic a 'Mira quién baila'. Després vindria el seu treball de consagració com a presentadora de 'Love Island', un programa semblant a 'La isla de las tentaciones' que acaba de fer furor a Espanya.\nSimpàtica, espontània, sense sofisticacions... darrere d'aquesta façana divertida hi havia una dona vulnerable, que portava amb dificultat la pressió de la fama. Ella mateixa havia reconegut que patia depressió. Exparella de Harry Styles, cantant de One Direction, també se li va atribuir un suposat 'affaire' amb el príncep Enric.\nLa seva parella actual era el tenista Lewis Burton, 13 anys més jove que ella. El mes de desembre passat la presentadora va ser detinguda per haver-lo agredit durant una baralla. La cadena ITV va decidir en aquest moment substituir a Flack en la nova edició de 'Love Island'. La premsa es va acarnissar. "Bany de sang al dormitori", va titular 'The Sun' amb fotos dels llençols en el suposat lloc del 'crim'. "Caroline Flack, caiguda en desgràcia", deia el 'Mirror'. Les xarxes socials van amplificar l'incident, del qual ella es va declarar innocent en la seva primera compareixença al tribunal. El jutge va prohibir a la parella mantenir cap contacte. Tot i que Burton volia que es tanqués el cas, la fiscalia va decidir seguir endavant, cosa que també ha estat criticada. La següent compareixença al tribunal estava fixada per a primers de març. La presentadora a penes sortia de casa.\nLa cadena ITV va suspendre el dissabte i el diumenge l'emissió de 'Love Island'. Aquest dilluns estava previst reprendre-la retent homenatge a Caroline. El programa arrossega un trist rècord. El de Flack és el tercer suïcidi que colpeja al 'reality'. Dos dels seus antics concursants, una model el 2018 i un futbolista el 2019, es van llevar la vida, la qual cosa no ha fet baixar les audiències precisament.