POLÍTICA - 11/02/2020 18:22 / Redacció\nVÍDEO: El delirant discurs d'un diputat del PP parlant sobre l'eutanàsia\nEl discurs sobre Jose Ignacio Echaniz, diputat del Partido Popular al Congreso de los Diputados, és esperpèntic. S'ha fet viral a les xarxes socials i els usuaris de Twitter han fet broma tant pel contingut com pel to, preguntant-se a quin preu estan les copes al bar de la Cambra Baixa.\nFOTO: Jose Ignacio Echaniz\nPreguntat sobre l'eutanàsia, el diputat popular l'ha rebutjat sense entrar en el fons de la qüestió però explicant que el PSOE cerca un estalvi de recursos, perquè amb les morts induïdes s'estalviaran ajudes en lleis de dependència i altres partides similars. Res a dir sobre l'estalvi del dolor al propi malalt i a la seva família i res.\nJose Ignacio Echaniz és diputat del Partido Popular per la demarcació de Valladolid. És un dels històrics del Congreso de los Diputados, els que es coneixen com a "elefants" i que després solen acabar al Senado o al Parlament Europeu.\nParaules clau: DELIRANT DISCURS PP EUTANÀSA\nClatellot espectacular de Ramir de Porrata a Miquel Iceta\nCop d'efecte del Consell Bsrgalló perquè tots els nens puguin seguir l'ensenyament a distància\nVÍDEO MARCA ESPAÑA: Un avi s'encara amb els Piolins perquè "quiero comprar pasteles"\nATENCIÓ: Aquests són els sectors més afectats per ERTO a Catalunya\nEl doctor Trilla dóna aquesta notícia que demostra la bona salut del sistema sanitari català i obre la porta a l'esperança\nUn espanyol amb múltiples antecedents roba "a punta de xeringa" a un estanc a Vic


Nous règims de visites als pacients ingressats a l’Hospital Municipal de Badalona i el Centre Sociosanitari El Carme de BSA | Area Badalona\nEl divendres, 10 de setembre, començaran els nous règims de visites als pacients ingressats a l’Hospital Municipal de Badalona i al Centre Sociosanitari El Carme de BSA. Aquesta mesura, de caràcter temporal, respon a la situació epidemiològica del moment. En totes les visites autoritzades, els familiars per accedir hauran de continuar signant la declaració de responsabilitat, el registre de visites i presentar el certificat de la pauta completa de vacunació contra la COVID-19, juntament amb el DNI. Per centres la nova normativa és la següent:\n– Visites de familiars a pacients no COVID-19: podran ser visitats de 13 a 15 hores, per un familiar –sempre el mateix- sempre i quan presentin el certificat de pauta completa de vacunació contra la COVID-19. També hauran de presentar el DNI i signar la declaració de responsabilitat conforme la persona que accedeix al centre no presenta cap simptomatologia compatible contra la COVID-19, ni ha estat en contacte els darrers 14 dies amb una persona COVID-19 positiva. En cada visita, hauran de signar el registre de visites ubicats als Controls d’Infermeria de les diferents plantes del centre. És indispensable complir amb les mesures de seguretat: mascareta, distància, rentat de mans, respectar les sectoritzacions i les indicacions dels professionals.\n– Visites de familiars a pacients de la Unitat COVID-19: a partir del 7è dia d’ingrés, un familiar podrà visitar l’usuari, sempre i quan presentin el certificat de pauta completa de vacunació contra la COVID-19. També hauran de presentar el DNI i signar la declaració de responsabilitat conforme la persona que accedeix al centre no presenta cap simptomatologia compatible contra la COVID-19, ni ha estat en contacte els darrers 14 dies amb una persona COVID-19 positiva. En cada visita, hauran de signar el registre de visites ubicat al Control d’Infermeria. Els familiars dels pacients ubicats als “Llits A”, podran visitar el dilluns i dijous de 13 a 15 hores, mentre que els “Llits B” queda reservat pels dimarts i divendres en la mateixa hora: 13 a 15 hores. És indispensable complir amb les mesures de seguretat: dur l’Equip de Protecció Individual adient seguint les indicacions de l’equip assistencial, distància, respectar les sectoritzacions i les indicacions dels professionals.\nEls pacients podran rebre visites de dilluns a diumenge, de 12.30 a 14.30 hores i de 18.30 a 20.30 hores. Dos familiars –sempre els mateixos- podran alternar les visites, però no coincidir en el temps, per tal que màxim hi hagi un familiar a l’habitació. Novament, és indispensable el certificat de pauta completa de vacunació contra la COVID-19. També hauran de presentar el DNI i signar el registre de visites i la declaració de responsabilitat conforme la persona que accedeix al centre no presenta cap simptomatologia compatible contra la COVID-19, ni ha estat en contacte els darrers 14 dies amb una persona COVID-19 positiva. L’acompliment de les mesures de seguretat (mascareta, distància, rentat de mans, etc) són vitals. El pacient i el familiar no poden sortir, en cap cas del centre, i tampoc de la unitat assignada.\nArtículo anteriorDavid Torrents mostra la seva preocupació per l’anunci del govern de recuperar el mòdul de la Guàrdia Urbana a Sant Roc\nArtículo siguienteEl cartell de la 47a edició de FILMETS Badalona Film Festival és d’Alexandra López Tomás, alumna de l’Escola d’Art Superior de Disseny Pau Gargallo de Badalona


Els blaugrana han iniciat aquest diumenge l’estada de cinc dies a Andorra, on completarà triples sessions per començar a agafar ritme de cara a la temporada 18/19\nDesprés de donar el tret de sortida a la pretemporada 18/19, el Barça Lassa s’ha desplaçat aquest diumenge a Andorra per iniciar l’habitual estada de preparació, que aquest any s’allargarà fins al proper dijous. L’equip s’ha exercitat al matí a Barcelona, ha dinat de camí, i ha arribat a mitja tarda a Encamp. L’ha rebut una pluja intensa i una temperatura agradable de 23º, clima ideal per treballar aspectes físics, tècnics i tàctics.\nXavi Pascual s’ha endut la plantilla al complet a Andorra. A diferència del curs passat, el tècnic blaugrana compta amb tot l’equip des del primer dia. Així, els 18 jugadors del primer equip s’exercitaran a Encamp, mentre que els jugadors del filial Andrei Buzle, Gerard Forns –porter- i Jannek Klein completen el grup.\nEls cinc fitxatges d’aquest estiu –Ludovic Fabregas, Casper Mortensen, Thiagus Petrus, Gilberto Duarte i Kevin Möller- ja han tingut un primer contacte amb els seus nous companys a Barcelona, i a Andorra acabaran d’integrar-se al grup.\nDurant els dies que el Barça Lassa sigui a terres andorranes, completarà triples sessions d’entrenament. A primera del matí, carrera contínua; al migdia, sessió de gimnàs, i a la tarda entrenament de pista. Un treball que servirà per preparar els dos partits amistosos que l’equip ha d’afrontar els dies següents, a Hamburg contra el THW Kiel, i a Montpeller contra l’actual campió d’Europa.


Campus Universitari de la Mediterrània - Cursos i activitats d'estiu: La importància de la imatge personal al teu entorn\nSOCIETAT, CULTURA I TURISME - La importància de la imatge personal al teu entorn\nData inici: 28-09-2017 Data fi: 28-09-2017\nNúria Nicolau. Experta en Imatge Personal i d’Empresa i Màster en direcció de Comunicació, RR.PP. i Protocol.\nDonar a conèixer la importància que té la imatge al futur professional i personal.\n•\tQuè és la imatge.\n•\tPerquè serveix.\n•\tQuè diu la nostra imatge de nosaltres.\n•\tCom ens veuen.\n•\tQuè volem transmetre.


El pilot canareu Marc Alcoba debutarà al Mundial amb l'Openbank Aspar Team - Imagina Ràdio\nEl pilot ebrenc arriba a una Copa del Món FIM Enel de MotoE que amplia el seu calendari fins a les 14 proves\nEl pilot ebrenc Marc Alcoba debutarà aquesta temporada al Mundial de la mà de l’Openbank Aspar Team. Alcoba formarà equip amb María Herrera a la categoria elèctrica del Mundial, on espera lluitar per grans objectius davant de rivals que ja coneix d’altres campionats.\nAlcoba arriba a la categoria de MotoE després d’aconseguir diversos resultats al top 10 al Mundial de Supersport la temporada passada. La Copa del Món FIM Enel de MotoE compleix la seva quarta temporada en ple procés d’expansió i el 2022 comptarà amb catorze curses, dividides en set caps de setmana de competició, als circuits de Jerez, Le Mans, Mugello, Assen, KymiRing, Red Bull Ring i Misano. Abans, Alcoba pujarà per primera vegada a l’Energica al test de Jerez que se celebrarà del 7 al 9 de març.\nJorge Martínez ‘Aspar’: “Cada vegada és més a prop l’inici d’una nova temporada per a l’Openbank Aspar Team i aquest any estem contents de poder comptar amb Marc Alcoba amb nosaltres. Serà un gran repte per a ell, perquè no coneix la moto i s’enfrontarà a molts pilots experimentats, però confiem que demostrarà el seu nivell i ens donarà moltes alegries aquesta temporada. A més, tindrem més oportunitats per veure’l lluitar, perquè cada cap de setmana de gran premi comptarà amb dues carreres, així que seran catorze proves per lluitar per tot amb Alcoba i amb la seva companya Maria Herrera”.\nMarc Alcoba: “Estic molt feliç davant aquesta oportunitat a MotoE, però encara més content per poder afrontar-la amb un equip com l’Openbank Aspar Team de Jorge Martínez ‘Aspar’. Conec el nivell dels pilots, perquè m’he pogut enfrontar molts en altres campionats, però no conec la moto, i això serà un repte. Sé que podré lluitar amb la resta dels meus rivals perquè tenim les eines per poder demostrar el meu potencial. Espero oferir un gran any a l’equip”.\nArticle anteriorAcabem la setmana amb ‘La que no sona’\nArticle següentLa pandèmia continua disparada a l’Ebre amb 4.408 positius en una setmana


Benidorm acull el primer torneig de Futbol 7 amateur el 3 i 4 de juliol | Benidorm\nLa 'Benidorm Champions Cup' naix amb l'objectiu d'impulsar el turisme esportiu i es disputarà en 'Format Mundial' amb 32 equips\nBenidorm acull el primer torneig de Futbol 7 amateur el 3 i 4 de juliol\nNaix a Benidorm l'I Torneig de Futbol 7 Amateur 'Benidorm Champions Cup', organitzat per Aware Sports Experience en col·laboració amb la Regidoria d'Esports de l'Ajuntament de Benidorm, i que comptarà amb la participació de 32 equips que disputaran el torneig amb el 'Format Mundial'.\nLa regidora d'Esports, Mariló Cebreros, ha rebut hui la visita de Juanma Cabot i Nico Casado, representants de l'empresa organitzadora, per a presentar esta nova iniciativa esportiva que suposa un pas més en la unió del reeixit binomi que formen esport i turisme.\nEl torneig se celebrarà els dies 3 i 4 de juliol de 2021 en els Camps de Futbol 'Antonio López Guerrero' de Benidorm i té com a objectiu impulsar el turisme esportiu i, al mateix temps, l'activitat per als esportistes de la nostra ciutat. La duració del torneig serà de dos dies: dissabte 3 i diumenge 4 de juliol, amb horaris de 09.00 h a 22.00 h.\nEl format del torneig serà "Format Mundial". El nombre màxim d'equips serà de 32 i el mínim 16. Cada equip tindrà un màxim de 15 jugadors, tots ells majors de díhuit anys. El dissabte 3 de juliol es jugarà la fase de grups, la qual garantix un mínim de tres partits per equip inscrit, mentre que el diumenge 4 de juliol es jugaran les fases finals.\nLa quota d'inscripció serà de 250 Euros per equip. Els premis per als tres primers classificats seran de 1.500, 750 i 250 euros respectivament. També es farà lliurament de trofeus especials al millor jugador, màxim golejador i porter menys golejat. El guanyador del torneig serà convidat a participar en la pròxima edició, així com l'equip amb més del 50% d'integrants empadronats a Benidorm que millor finalitze en la taula.\nEls qui desitgen obtindre més informació poden fer-ho contactant via telefònica o per WhatsApp als telèfons 609 912 273 i 689 153 281. També poden seguir a l'organització en xarxes socials @benidormchampionscup.\nL'Ajuntament es reunix amb veïns i associacions per a c…


Joan F. Mira | El Temps, núm. 1702 | 24/01/2017\nEl pas del temps, el futur\nCom que aquesta aportació meua setmanal va començar el 2017 amb una petita reflexió sobre el temps que passa, o més aviat “com” passa, entre segles i anys, em permetran de fer-ne una altra, una mica més llarga, sobre el temps que no ha passat, el temps futur. Tucídides, en la cèlebre “introducció i mètode” a la seua Història, afirma que una de les raons que l’han mogut a escriure-la és que espera que servirà per a les generacions futures, ja que fets i condicions semblants probablement es tornaran a repetir “katà tà anthrópina”, segons “les coses humanes”. I les “coses humanes”, en tot cas, no pareix que caminen cap a la perfecció ni cap a algun final que Algú ha definit: la història no és, per als grecs, una evolució cap a alguna part o punt. No està feta d’acumulacions, etapes i progrés, sinó de repeticions. Com a màxim, quan el present siga vist com a “millor” que el passat, ho serà en termes de poder i d’estabilitat territorial d’aquest poder. Com en l’historiador grec Polibi, contemporani i admirador de l’expansió imperial de la Roma republicana, que defineix precisament la superioritat de la seua narració per ser una “historía katholiké”, de valor universal, en la qual el poder de Roma sobre tota la “terra habitada” és el signe que els temps han arribat a una maduresa abans no coneguda. O siga, el que ara en diríem “el final de la història”: s’arriba a l’ordre universal, punt i final, no es pot avançar més, i el futur ja seria una continuació indefinida del present. Així és com, en certa manera, ho van veure durant molt de temps els romans (i potser també els xinesos, a l’altre extrem del món...): no imaginaven què podia haver-hi després, ni com es podia acabar el present i convertir-se en un futur diferent i nou. Amb l’arribada del cristianisme, però, aquesta perspectiva es capgira del tot. El cristianisme, si bé es mira, no té cap sentit sense el llibre del Gènesi, perquè sense un acte puntual de creació no hi ha punt zero ni inici dels temps. I sense inici dels temps no hi ha tampoc ni progrés ni final (la idea de “progrés”, estimats lectors, és un invent cristià!). De fet, sense aquesta forma de pensar el passat no hi ha tampoc un futur com a culminació del projecte diví... o d’alguns altres projectes, humans però més o menys divinitzats, de paradisos futurs garantits. És dins d’aquesta visió lineal on es situa la idea de nou començament, d’un esdeveniment fundador i decisiu (la renovació de la història i de la humanitat que significa la vinguda de Crist), que difícilment hauria pogut situar-se en el temps difús i sense perspectiva dels grecs i els romans.\nEn realitat, eren els jueus els que esperaven l’arribada d’un fet puntual i transcendent, una “vinguda”, en la seua relació amb el Déu etern, i algú va dir: el moment ja ha arribat, i a partir d’aquest punt la història adquireix tota la seua plenitud, i tot el temps posterior serà una maduració progressiva fins a la segona vinguda de Déu a la terra. Quan el Déu creador “descendit de coelo” i s’encarna i es fa home, tal com diu el Credo, tot comença de nou, i aquest moment esdevé el punt central entre l’inici primer i la consumació final, entre un passat i un futur clarament definits. I això, que òbviament no ho podia pensar ni un grec ni un romà (ni un hindú, un xinès o un budista...), ha esdevingut un dels fonaments de la manera “occidental” de veure el món: un fonament tan substancial com sovint invisible i poc explícit. D’ací, d’una manera o d’una altra, per vies ben curioses, vénen també els nostres mil·lenarismes diversos (recorden els “terrors de l’any 1000”, i les fantasies al voltant del 2000...), els reinicis de la història a partir d’una revolució perfecta com les del 1789 o el 1917: reset, comencem de zero. I alguns abusos importants de vocabulari: com ara que la paraula “apocalipsi”, que originalment significa descobriment o revelació (que en l’evangelista Joan és revelació escatològica: sobre les coses últimes i el final dels temps) haja passat a ser, en el llenguatge més comú, una cosa equivalent a fets terribles i brutals, cataclisme o catàstrofe última. I que “cataclisme” i “catàstrofe”, al seu torn, hagen adquirit un sentit de “destrucció” extensa o completa que no és en absolut el que tenien en la seua forma grega. Katastrophé, per cert, era més o menys l’equivalent a “revolució”: revolutio en llatí, que en realitat vol dir un gir de la roda (la “roda del temps”?), que seria una imatge d’origen grec i oriental inevitablement associada al final d’un cicle complet i l’inici d’un altre. Curiositats, coincidències, o alguna cosa més? Continuarem especulant un altre dia.\nSi tot això del final del temps i de l’apocalipsi té algun origen i sentit, segurament és perquè allò que imaginaven els profetes jueus (sobretot Isaïes) o que “revela” sant Joan en el seu llibre, no està tan lluny de la visió cíclica i pessimista present entre els babilonis i els perses, i en part del pensament grec. En el somni de Nabucodonosor, interpretat pel profeta Daniel, apareix la cèlebre imatge del gegant que té el cap d’or, el pit de plata, el ventre de bronze, les cames de ferro i els peus de fang... i la pedra miraculosa que colpeja els peus i destrossa el gegant. La imatge és, en el fons, la mateixa de les quatre edats de la humanitat (d’or, de plata, de bronze i de ferro) tal com apareix en Els treballs i els dies d’Hesíode, i després va ser d’ús general. La degradació dels metalls expressa una visió de l’evolució (“involució” en realitat, pessimisme, com el que ara comença a escampar-se: qualsevol temps futur serà pitjor...) des d’un temps primigeni feliç, sense dolor ni fatiga, fins a una edat contemporània plena de violència i de mort. I al final, en Isaïes però no en Hesíode, la destrucció i l’ordre nou. I apareixerà, paral·lelament, la idea dels cicles còsmics i de l’etern retorn, que trobà en la llengua grega el vocabulari que ens resulta més pròxim: el camí “cíclic” o en forma de roda (kúklos), el “període” o recorregut circular dels planetes, el gran “any còsmic” al llarg del qual es produirà el retorn o la restauració de les constel·lacions i el “nou naixement” (palingenesía) o re-producció de tots els éssers i de tots els esdeveniments: tot tornarà a passar, una vegada i una altra. Amb totes aquestes al·legories, mites i paraules, el temps jueu i cristià, progressiu, lineal i limitat, de l’alfa a l’omega, no va arribar a escapar-se (en el vocabulari comú i en l’imaginari popular) de les imatges cícliques i “catastrofistes”, de la roda i tornada a l’origen, de l’etern retorn, l’edat d’or antiga i el futur com a decadència i retrocés. No parle tant del pensament sistemàtic, teològic o filosòfic, com de la visió general, de les metàfores actives, de la poesia, dels usos del llenguatge que revelen el fons de les imatges que expressen: el “futur” no com a ascens cap a la perfecció i el progrés, o com a preparació per al judici i el final dels temps, sinó com a retorn a un temps primigeni o com a catàstrofe regressiva.\nLa primera visió del futur (un futur sempre llunyà per a la majoria, però per a les sectes que cultiven expectatives imminents) correspon a la visió moderna o la visió cristiana, o a totes dues juntes i combinades: la humanitat avança cap a una condició millor, en aquest món o en l’altre, o en tots dos. La segona visió, tan present a pesar de tot, és la visió “antiga”, premoderna i també precristiana: tot tornarà endarrere, inevitablement, tot progrés és buit i fals i s’ensolsirà un dia no molt remot. Una pel·lícula tan representativa com 2001, Odissea en l’espai, és sobretot una al·legoria del gran cicle de la història humana: el futur brillant, l’expressió més avançada del coneixement i de la tècnica, es resol en una “regressió” a l’estat embrionari i als gestos violents i crits inarticulats dels primers homínids. Però és encara més significativa, potser, l’abundància de films que retraten un futur, pròxim o no molt distant, en què la humanitat simplement ha regressat a una vida de violència extrema i de barbàrie, en societats més o menys orwellianes o simplement bestials: el futur com a retorn a, o caiguda en, alguna forma d’horror primitiu. El fet, en qualsevol cas, és que ara, des de finals del nostre segle XX, i ja ben entrat el XXI, es torna a estendre la percepció d’un temps no lineal (no “temps de salvació” o de progressió cap a un futur desitjable i perfecte), sinó cíclic i retro-spectiu, de mirar endarrere. Com si, en la imaginació o en el projecte, o en alguna forma d’història recent, haguérem estat ja en el futur, i resultà que no era un bon lloc per viure-hi. Hi hagué projectes d’acostar-nos a un “final dels temps” definitivament tancat i feliç: el mil·lenni implacable del nazisme, el “paradís” comunista, o la fe en una imprecisa “modernitat” com a remei eficaç de tots els mals. I els projectes es van resoldre en l’horror, la inhumanitat o la simple decepció. De tal manera que l’única utopia positiva, sense temps ni lloc precís, resulta ser la recuperació dels aspectes més aprofitables i humans del temps passat, o més ben dit, recuperar un ideal d’harmonia i de “vida natural” que se suposa que “abans” existia i que “ara” hem perdut. Una mica, potser, a la manera com pensaven els estoics −i els epicuris− antics, però d’aquella gent tan clàssica i antiga, qui se’n recorda?\nArticle publicat originàriament en dues parts a El Temps, números 1.701 (17/02/2017) i 1.702 (24/02/2017)


La plaça de Bonet i Muixí guanya el premi al millor sostre de la Festa Major de Sants 2021 – CATzona\nSense comentaris a La plaça de Bonet i Muixí guanya el premi al millor sostre de la Festa Major de Sants 2021\nUs portem unes recomanacions per gaudir de les activitats que organitzem a la Plaça Bonet i Muixí #FMSants2021. Obrim fil pic.twitter.com/4DM9bJgrzb\n— Comissió F.M C/Papin (@ComissioPapin) August 25, 2021\nPel que fa a Alcolea de Dalt, aquest carrer s’ha engalanat amb espirals de colors, boles i serrells. El carrer de Finlàndia ha escollit la temàtica de guarniments històrics per celebrar el 40è aniversari, mentre que el carrer de Guardiana ha escollit una temàtica marina. Molt acolorida ha estat també la plaça de la Farga, amb un sostre amb tires de colors, mentre que Robrenyo s’ha convertit en un camp d’airsoft amb colors de camuflatge i dianes.\n← Descobreix de què estan fets, per a què serveixen i quins secrets amaguen els teus somnis → La Dreta de l’Eixample guanya un espai per a tres entitats locals del barri


Alumnes de batxillerat artístic de l’ Escola d’ Art Ondara de Tàrrega participen en un taller creatiu dirigit per l’artista sevillà Jesús Palomino | Ràdio Tàrrega\nAlumnes de batxillerat artístic de l’ Escola d’ Art Ondara de Tàrrega participen en un taller creatiu dirigit per l’artista sevillà Jesús Palomino\nL’Escola d’ Art i Superior de Disseny Ondara de Tàrrega, va presentar el passat divendres el resultat del treball conjunt realitzat amb l’artista Jesús Palomino, amb el qual durant 5 dies va desenvolupar un taller artístic de creació d’espais, dirigit als alumnes del batxillerat artístic.\nPalomino va dirigir als alumnes amb l’objectiu de fer una creació col•lectiva d’un espai tipus “kiosk” per a l’exhibició d’objectes d’art, que fós portàtil, funcional, sostenible i que reflexi la mirada efectiva a l’entorn de la realitat del reciclatge.\nAquesta acció s’emmarca dins el projecte europeu COMÈNIUS, Change by Art del Batxillerat Artístic de l'escola amb altres centres educatius de França i Itàlia. Precisament enguany finalitza la participació de l’Escola d’Art i Superior de Disseny Ondara en el programa Comènius.\nLa creació realitzada a l’escola viatjarà a França la propera primavera, en la trobada de clausura del projecte Change by art del programa Comènius.


L’internet de les coses arriba a l’oficina\nLa ‘start-up’ catalana Lyncos ha creat la primera ‘taula intel·ligent’ que permet connectar diferents dispositius en un mateix lloc de treball\nL’internet de les coses (IOT) és un concepte cada vegada més palpable. La 'start-up' barcelonina Lyncos Technologies ha fet d’aquesta tecnologia la seva oportunitat per entrar en un mercat en què encara hi ha espai per a nous projectes, segons explica el seu conseller delegat, Agustín Navarro. La seva targeta de presentació ha sigut la 'taula intel·ligent' Lhings Connected Table, un projecte que els va fer guanyar el concurs Internet of Things Challenge, del gegant tecnològic Oracle. El prototip permet que l’usuari connecti tot tipus de dispositius al seu lloc de treball, des de l’ordinador fins a una cafetera, que pot controlar de manera remota. Així doncs, arribar a l’oficina comença identificant-se amb un lector que activa automàticament les eines de treball.\nEl seu objectiu és que l’internet de les coses “arribi a la vida real i deixi de sonar com una cosa abstracta i complicada”. De moment, el model de negoci té dues línies. Per una banda, les subscripcions de pagament a la seva plataforma al núvol Lhings, que permet connectar diferents dispositius en una mateixa xarxa, i, per l’altra, l’aplicació d’aquesta tecnologia en empreses. Per exemple, estan preparant un projecte per a la UPC perquè les taquilles d’un dels edificis de la universitat es puguin obrir i tancar a través d’una aplicació mòbil, que també permetria saber si estan disponibles. La companyia, per ara amb sis treballadors, preveu facturar 120.000 euros durant el 2015.


4. Sortides professionals\n4.1. Circ i clown\n4.2. Arts Escèniques Aplicades\n4.3. Teatre d'Objectes\n4.5. Direcció d'actors\n4.7. Creacció en col·lectiu


Llibres per crear un ambient d’any nou - Estil de vida, 2020\nFrankfurt am Main city guide - Germany: top Attractions, Christmas market, Fun Things to do, Food\nLlibres per crear un ambient d’any nou\nNovembre, 2020Estil de vida\nAl desembre és hora de pensar en crear una atmosfera de Cap d'Any al vostre voltant - decoreu la casa, compreu les vostres delícies preferides, escolteu música que recorda les vacances i llegiu literatura que crea un ambient d’any nou. Tanmateix, sorgeix la pregunta: quins llibres triar per llegir durant la temporada anterior a Cap d’Any per envoltar-se de màgia?\nNadal i el cardenal vermell Fanny Flagg\nLa nit de Nadal de Rosamund Pilcher\nCartes de l'avi de Nadal JRR Tolkien\nEl gat de Cleveland Emory per Nadal\nSugar Queen Sarah Edison Allen\nUn regal del gat Bob James Bowen\nEl miracle de Nadal del senyor Toomey, Susan Wojciechowski\nNadal i cardenal vermell Fanny Flagg\nVivint en una gran ciutat, en un edifici d'apartaments, sovint us sentiu sols i perduts, com si no hi hagués ningú al voltant. El llibre porta el lector a un conte de fades, a un món idealitzat, on els desconeguts es poden ajudar mútuament i on són possibles els veritables miracles. Després de llegir, vull fer alguna cosa bona, fer feliços els altres. La història parla d’un home solitari i infeliç que, per raons de salut, es veu obligat a marxar cap al sud. Allà comencen els miracles que comporten elements d’una realitat fabulosa. Al llarg de l’obra es crea una atmosfera única de màgia. No és això el que necessitem al costat de l'arbre de Nadal?\nNit de Nadal de Rosamund Pilcher\nCinc herois amb sorts no trivials diferents, per coincidència, acaben a la mateixa casa just abans de Nadal. Cadascun d'ells és infeliç, tothom vol trobar un nou propòsit a la vida i començar tot des de zero. L’autor introdueix el lector en el món interior de cada personatge, obrint la porta, mostrant un camí de vida difícil. No és el Nadal el millor moment per corregir els errors i començar una nova vida?\nCartes de l'avi de JRR Tolkien\nCreus que els contes són només per a nens? No importa com sigui! L’obra presentada Tolkien (sí, la que va escriure El senyor dels anells) va llegir als seus fills durant diversos anys, la nit de Nadal. Narra la vida quotidiana de l’avi de Nadal: l’ós polar, que és el seu principal ajudant, els elfs, els ninots de neu, i la guerra amb uns desagradables follets que volien robar tots els regals destinats als nens. El llibre és ple d’humor lleuger, màgia i bondat que tot ho engloba.\nCleveland Emory Christmas Cat\nAquesta història comença un vespre de Nadal nevat. Un home bastant típic decideix tenir una mascota a quatre potes per tal d’aclarir l’opressió de la soledat. Per coincidència de circumstàncies màgiques, troba un gat blanc i esponjós la nit de Nadal. El llibre mostra tot un any de la seva vida, com una persona canvia gràcies al seu estimat animal, com millora les seves habilitats i poleix la seva visió del món. La història acaba amb un altre Nadal ple d’alegria i amor. El llibre és adequat per als amants dels gats capriciosos. En la literatura és rar veure una obra sobre una mascota que no pateix, que no és maltractada i no mor al final, però aquesta història és només això: amable, divertida, acollidora.\nJosie viu en una ciutat ordinària sota el control d'una mare, una nena opressora somnis d’aventures i amor apassionat. És tímida, poc comunicativa, l’únic que il·lumina la seva vida són els dolços i les històries d’amor, absorbits en secret per la seva mare. La vida continua com de costum fins que descobreix un baralla local a la seva memòria cau de dolços. Després de l’heroïna, esperen esdeveniments des d’on bufa l’esperit de la màgia real.\nEl llibre és acollidor, amable i de Cap d'Any. L’aventura, el perdó i la fe en el millor hi estan entrellaçats.\nUn regal del gat de Bob James Bowen\nAquest llibre és una de les sèries sobre el gat Bob. El gat de l'obra serveix per donar suport al noi, ajuda a tornar a la societat. La història explicarà què és el Nadal i com fer-lo memorable i brillant, ompliu-lo d’emocions. Cat Bob mostrarà al seu jove amic que podeu gaudir de les vacances fins i tot si l’electricitat està apagada i no hi ha ni un cèntim a la butxaca.\nUn llibre sobre com si creieu en els miracles, sens dubte es faran sentir i milloraran la vostra vida.\nGairebé tothom coneix les creacions de l’eminent britànic. Es distingeixen per la profunditat, les trames gòtiques i la temptació tenebrosa. Dickens és fidel al seu estil en un llibre dedicat a la celebració alegre preferida de tothom. Obliga el seu heroi, un vell Scrooge increïblement avar, fred i llaminer, a canviar les prioritats. L’escriptor li envia quatre esperits nadalencs per mostrar-li el pecador i la inútil que és. El personatge es troba en un xoc tan gran que decideix escapar d’un destí lamentable, revisant els seus valors i al final arriba al càlid cercle de la seva família per Nadal.\nEl miracle nadalenc del senyor Toomey de Susan Wojciechowski\nUn llibre que transporta l’ambient del Nadal. La història parla d’un mestre que, juntament amb la seva família, va perdre el sentit de la vida. Una vegada se li va assignar una tasca interessant: tallar figuretes d'animals que simbolitzessin el Nadal. Aquesta ordre i el coneixement del noi que va perdre els seus pares a la guerra tornarà a donar vida a Jonathan, expulsarà la foscor de la seva ànima i restaurarà la fe.\nNo tenim vergonya - 14/06/2020\nPublicació anterior Com guanyar diners des de l’aire: formes legals de guanyar diners\nPropera publicació Tractament al·lèrgic en dones embarassades: quins remeis utilitzar?\nPer què treure les catifes?\nLa catifa de la casa sempre s'ha considerat un signe d'estat. Això va dir als que van arribar a la casa que els propietaris tenen uns ingressos ...\nModa i estil: quins talls de cabell rejoveniran una dona després de 40 anys?\nA qualsevol edat, el sexe més just vol tenir un aspecte atractiu. Molta gent creu que els 40 anys són un període en què es vol revisar la seva i...\n9 idees de negocis per a dones super petites\nNingú vol treballar per un sou baix. En alguns llocs, la jornada laboral dura 11 hores i els ingressos són mínims. Això ocupa temps lliure, elim...\nQuè indica la secreció de sang?\nLa descàrrega vaginal acompanya una dona tota la vida. Depenent de la seva qualitat i color, es pot jutjar la salut de les dones. Normalment són...\nPulsacions a la part inferior de l’abdomen durant l’embaràsSóc mare!\nDeliciosos i originals plats de verdures congeladesCuinar deliciós\nIsquèmia de l’intestí prim i gros: causes, símptomes, diagnòstic, tractamentSalut de les dones\nAl·lèrgia a la floridura: símptomes, tractamentSalut de les dones\nAjuda d’oració a Nicolau el Treballador de MeravellesPsicologia\nÉs útil expressar la llet materna?Sóc mare!\nHèrnia de la línia blanca de l’abdomen en nens: operar o no?Sóc mare!\nCauses de la saliva amb sang: malalties acompanyades d’un símptoma similarSalut de les dones\nCom preservar i enfortir les tradicions familiarsCasa acollidora\nCom fer laca a casasalut i bellesa\nCauses de l’aparició, tractament i prevenció dels callositats als talonssalut i bellesa\nDiet Deuce: dieta mono per baixar de pes ràpidamentesports i salut\nDetermineu els moviments fetals per singlotSóc mare!\nPantalons de dona per sobrepès: com triar-ne el més adequatModa


La crisi i la pèrdua d'hegemonia dels EUA impulsen la privatització de la cursa espacial\n260x366 L'espai Més enllà de la NASA / NASA NASA L'espai Més enllà de la NASA / NASA NASA\nHi va haver un moment en què els humans van convertir la seva fascinació per l'espai en un instrument merament polític. Aquest canvi va iniciar-se a finals de la dècada dels 40, quan els avions de reacció dels EUA i de l'URSS van començar a rivalitzar a l'estratosfera. La revolució va arribar el 1957, quan els soviètics van enviar a l'espai el primer satèl·lit, l'Sputnik. El 1961 van posar en òrbita el primer home, Iuri Gagarin, i el 1965 Alexei Leonov va fer el primer passeig espacial. A partir d'aquest moment, la NASA va accelerar i va acabar aconseguint un avantatge insultant respecte de l'URSS. Però la Guerra Freda es va acabar i avui l'Sputnik i Gagarin fins i tot són homenatjats al museu aeroespacial de Washington. L'hegemonia de la NASA també s'ha acabat, però tot just fa escasses setmanes, amb l'aterratge, el juliol passat, del seu últim transbordador.\nLa NASA d'avui té poc a veure amb l'afany de superació dels seus inicis. Al llibre The right stuff , Tom Wolfe va relatar els triomfs i les misèries dels primers set astronautes que va tenir la NASA en el projecte Mercury: "Intentarien [l'any 1958] projectar a l'espai una mena de pot en comptes d'una nau; un contenidor, una càpsula amb un home dins. I l'home no seria un pilot, seria una bola de canó i cauria a la Terra com una bola de canó [...]. La feina s'encarregaria al Comitè Nacional Assessor per a l'Aeronàutica (NACA), que després es convertiria en l'Administració Nacional per a l'Aeronàutica i l'Espai, la NASA".\n"Un monstre burocràtic"\nLa NASA va passar d'uns inicis caòtics, a remolc dels soviètics, a aconseguir glòries com les missions Apol·lo a la Lluna o l'arribada de la sonda Viking a Mart el 1976. Des d'aleshores, la NASA ha controlat l'espai, però no amb fites prodigioses, sinó bloquejant competidors d'altres països i empreses privades. Tots han topat amb un gegant funcionarial del qual depenen l'elecció de polítics, 18.000 llocs de treball directes i 40.000 dels seus proveïdors quasi exclusius, Boeing i Lockheed Martin. El físic i estrella científica de la universitat de Princeton Freeman Dyson, hereu dels dos grans divulgadors a favor de la colonització de l'espai -Carl Sagan i Gerard O'Neill-, va escriure l'any 2000 un breu assaig sobre "el monstre burocràtic" en què s'ha convertit la NASA: "Un ens intensament conservador, dedicat a preservar el transbordador i l'Estació Espacial Internacional (ISS). La NASA és ambiciosa sobre el paper, però en la realitat li falten recursos per ser-ho".\nLost in space. The fall of NASA and the dream of a new space age és un dels llibres de referència dels crítics als EUA contra l'aliança de la NASA amb Boeing i Lockheed Martin, una societat que l'autor del llibre, Greg Klerkx, qualifica de "monopoli controlat per l'Estat".\nKlerkx i Dyson han criticat el govern dels EUA perquè després de la Segona Guerra Mundial va permetre la privatització del sector aeri i va prometre que en el futur faria el mateix amb el sector espacial. Però fins ara no ha estat així.\nRússia es torna a avançar\nDe fet, el gran pas inicial per obrir l'espai als emprenedors privats el va fer Rússia. Durant la seva primera etapa com a primer ministre i en els dos primers anys com a president rus, Vladímir Putin va rebre nombroses ofertes per convertir l'estació espacial Mir en un centre de proves per a empreses privades. Moscou fins i tot estava disposat a privatitzar l'estació, però finalment només s'hi van fer experiments de laboratori per a multinacionals: Rússia va haver de desconnectar la Mir per la pressió de la NASA, que no acceptava que els russos participessin en la ISS i alhora mantinguessin la Mir. El 2001, 15 anys després d'entrar en funcionament -i un any després que la ISS rebés el primer astronauta- la Mir va ser desorbitada i enfonsada al Pacífic. L'orgull nacional rus va quedar ferit; per això hi ha una voluntat per part de Moscou de passar comptes amb els EUA ara que una tecnologia obsoleta i l'elevat cost de cada missió han acabat amb el programa de transbordadors de la NASA. La càpsula russa Soyuz serà, almenys en els pròxims 5 anys, l'única nau capacitada per viatjar a la ISS.\nLa NASA espera comptar amb un relleu del shuttle (transbordador) d'aquí al 2016, quatre anys abans de la data programada per apagar la ISS. La ISS s'ha endut en l'última dècada el gran tall del pastís pressupostari de la NASA. El diari The Washington Post ha informat que els viatges tripulats de la NASA suposen 255 dòlars de despesa anual per cada ciutadà dels EUA. The New York Times ha recordat que al començament l'objectiu era que cada viatge d'un transbordador costés 7 milions de dòlars; finalment, cada missió ha costat de mitjana 1.500 milions. El comitè del Congrés per als pressupostos de la NASA recomana una reducció d'un 9% respecte del pressupost del 2011, que és de 18.400 milions de dòlars.\nAmb la crisi del deute públic als EUA, la NASA és a la primera línia de les retallades. La NASA ha canviat d'estratègia i s'ha proposat equilibrar la despesa pública amb inversió privada, centrar els diners de l'Estat en missions no tripulades i cedir, per primer cop, el desenvolupament integral d'una nova nau tripulada a un operador privat. En un article publicat aquest juliol a la revista The Space Review , l'expert en la NASA de la Universitat de Florida Central Roger Handberg afirmava: "La NASA és l'objectiu òptim per fer retallades. I aquestes retallades evidencien que per substituir el transbordador l'alternativa privada és l'única opció que tenen els EUA".\nMagnats a internet i a l'espai\nLa NASA ha obert un concurs per trobar el substitut del programa de transbordadors. Hi participen deu companyies, quatre de les quals ja han estat reconegudes com a projectes més viables: la més ben posicionada, i que ha rebut més subvencions, és la càpsula CST-100, de Boeing; la segona més ben col·locada és la Dream Chaser, l'única nau en competició que no és una càpsula i que pot aterrar per si mateixa. Els dos altres projectes són la càpsula de la companyia Blue Origin -creada pel fundador d'Amazon, Jeff Bezos- i SpaceX, considerada per la premsa especialitzada com la iniciativa més avançada de totes. SpaceX, propietat d'Elon Musk -cofundador del sistema de pagament per internet Paypal-, va fer història el desembre del 2010 en ser la primera empresa privada que posava en òrbita una nau, la càpsula Dragon, amb un coet propi, el Falcon 9.\nNomés un vol privat tripulat ha assolit fins ara l'altura de l'òrbita terrestre: va ser el 2004, la Spaceshipone, una nau finançada per Paul Allen, el cofundador de Microsoft, dissenyada per portar turistes a l'espai. L'altre precursor privat és UP Aerospace, que ha estat construint coets experimentals i que va fundar el 2006 l'única base espacial privada, Spaceport America, a Nou Mèxic (EUA). A Spaceport America es fan llançaments de coets i proves pilotades, moltes de participants en els X Prize, els premis més rellevants que existeixen per a la promoció d'iniciatives empresarials privades, i dels quals Google és el principal patrocinador.\nLa 'croada galàctica' privada dóna ales a una missió lunar catalana\n50 anys d'art al servei de la 'propaganda estel·lar'


«No en té ni idea de turisme»: la marxa del gerent del Patronat escalfa el ple a Salou\nLa picabaralla entre l'alcalde i el portaveu d'ERC, Marçal Curto, s'ha produït arran de la moció per professionalitzar el càrrec de gerent del Patronat de Turisme. | I. Alcalá\n«No en té ni idea de turisme»: la renúncia del gerent del Patronat escalfa el ple de Salou\nL'equip de govern tomba la moció d'ERC per professionalitzar la plaça i engegar una oposició per accedir al càrrec\nper Iván Alcalá Rubio dimecres, 26 de febrer 2020 - 18:25h\nRebutjada la moció d'Esquerra al ple de Salou per professionalitzar el càrrec de gerent del Patronat de Turisme. Després de la renúncia de l'actual gerent, Juan Carlos Capilla, els republicans han defensat que aquesta figura deixi de ser un càrrec de confiança nomenat a dit per l'alcalde i han demanat la creació d'una plaça de funció directiva i la convocatòria d'un concurs oposició per accedir-hi. La proposta ha comptat amb el vot favorable dels tres grups de l'oposició (ERC, Cs i PP), però ha estat tombada per la majoria absoluta de l'equip de govern (Sumem-Junts i PSC).\nMarçal Curto: «Avui es fa difícil trobar el consens que anteriorment es donava amb facilitat al Patronat»\nEl debat de la moció ha generat els moments de més tensió en el ple celebrat aquest dimecres 26 de febrer, amb acusacions creuades entre l'alcalde, Pere Granados, i el portaveu dels republicans, Marçal Curto. Aquest últim ha exposat que «fins a l'entrada de l'alcalde al Consell Rector, aquesta va ser una taula de consens constant entre les diferents forces polítiques i els empresaris representats al Consell. La seva manera d'actuar l'ha polititzat de forma desmesurada, de manera que es fa difícil avui trobar el consens que anteriorment es donava amb facilitat».\nD'altra banda, Curto també ha disparat contra l'alcalde per assumir la presidència del Patronat de Turisme des d'aquest mandat. «Necessitem una persona al capdavant d'aquesta regidoria amb dedicació exclusiva, idees clares, preparació i bon coneixement de l'àrea», ha reclamat. A aquestes crítiques s'hi han sumat els grups municipals de Cs i el PP.\nPere Granados: «El gerent no és qui marca les directrius polítiques del Patronat, sinó qui les executa»\n«No té ni idea de turisme ni d’organització», li ha reblat Granados, qui ha titllat la moció d'ERC de «tòxica». «El gerent no és qui marca les directrius polítiques del Patronat, sinó qui les executa. Qui les marca és l'equip de govern i president del Patronat», ha defensat. Així mateix, el batlle ha acusat Curto de treballar «només per embolicar» i de voler que el Patronat de Turisme funcioni malament.\nDavant les crítiques per compaginar els càrrecs d'alcalde i president del Patronat, Granados ha manifestat que «jo tinc una gran capacitat de feina i treballaré de valent per l’alcaldia i pel turisme. Tenim molta feina a fer». El batlle ha aprofitat també per posar de manifest que «per primer cop hem inclòs dins del Patronat de Turisme els residents de Salou. Guanyem transparència, transversalitat i participació».\n«Considerem que la moció és innecessària, improcedent i que està fora de lloc», ha argumentat el portaveu del grup de Sumem per Salou-Junts, Jesús Barragán, per justificar el vot negatiu dels 12 regidors del govern. «No vol resoldre res ni planteja res que no s’estigui treballant ja des de fa temps», ha defensat, tot apuntant que el Pla Estratègic de Turisme que s’està desenvolupant al consistori contempla, entre les seves mesures, una nova governança del Patronat de Turisme.\nModifiquen el projecte de l'Hotel Cala Vinya i aproven la Relació de Llocs de Treball\nLa sessió plenària d'aquest dimecres 26 de febrer també ha servit per aprovar altres punts com la modificació puntual del POUM (MP-104), referent a la nova ordenació de l’àmbit de l’Hotel Cala Vinya a Salou, la declaració com a Bé cultural d’interès local del jaciment arqueològic de la Cella, la Relació de Llocs de Treball de l’Ajuntament de Salou per a l’any 2020 o el nomenament de Càritas Salou per a rebre un dels diplomes de mèrit que atorga el Consell Comarcal del Tarragonès.\n🚅ATENCIÓ: La notícia que tothom esperava sobre els trens a Salou\n🚧ATENCIÓ: Cambrils rep la notícia que esperava des de feia 7 anys!\nSalou Ajuntament de Salou Pere Granados Cs Salou PP Salou ERC Salou turisme Sumem per Salou


El vilanoví Èric Montes guanya una beca per fer una estada al Celler de Can Roca\nNomés hi havia set places per treballar a la cuina i 21 aspirants d'arreu de l'estat espanyol\nACN/ Aleix Freixas Vilanova i la Geltrú 14-12-2019 20:29 Lectures 4939\nPla obert de diversos aspirants cuinant el seu plat per aconseguir una de les beques BBVA per fer una estada al Celler de Can Roca. ACN\nQuatre catalans de la demarcació de Barcelona s'han emportat una beca organitzada per BBVA i el Celler de Can Roca per fer una estada de quatre mesos al restaurant amb tres estrelles Michelin de la ciutat de Girona. Aquest dimecres s'ha fet la prova final per conèixer quin dels 21 aspirants d'arreu de l'estat espanyol s'emportava les set places que hi havia disponibles per treballar a la cuina dels germans Roca durant quatre mesos. A partir de les 10 del matí, els 21 joves han tingut una hora i mitja per cuinar un plat i posteriorment l'han tastat els membres del jurat (entre ells els germans gironins). A banda, nou persones més també s'han disputat tres beques per treballar a la sala del restaurant.\nEls joves han entrat a les cuines instal·lades en una de les sales del Mas Marroch de Vilablareix (Gironès) a dos quarts de deu del matí. A les deu, el cronòmetre ha començat el compte enrere i tots els aspirants han començat a agafar pots i olles per posar-se a elabrorar els seus plats. Prèviament havien demanat quins ingredients i material necessitarien i els organitzadors els hi han facilitat tot.\nDes del principi, el xef Joan Roca ha advertit als aspirants que valoraven "l'actitud" amb què entraven a les cuines per aconseguir una de les set places. En aquest sentit, Roca ha recordat que a les cuines del seu restaurant hi ha "molta diversitat" de gent i els agrada que hi hagi gent jove perquè "dona un valor afegit" als plats que es creen a la cuina.\nTot i així, Joan Roca ha avançat que un dels punts més importants era veure creacions que transmetessin "la procedència" de cada un dels aspirants. El cuiner ha recordat que el seu establiment moltes vegades té la cuina tradicional com a base per a noves creacions, així com també "la proximitat" dels productes.\nUn altre dels aspectes que els germans han valorat ha estat la "sostenibilitat". Pel xef, en el Celler de Can Roca la sostenibilitat s'ha convertit en un pilar fonamental i això també s'ha de traduir en els plats que es dissenyen i els cuiners que hi treballen. De tota manera, el gironí ha assegurat que els aspirants "ja saben a on van" i per això en tots els plats hi havia "pinzellades amb la sostenibilitat i la consciència ecològica".\nPer altra banda, els aspirants a guanyar la beca de personal de sala, han hagut d'avaluar-se de tres proves diferents. Per una banda, han parat una taula i el jurat ha observat si els coberts, les copes i la resta d'elements estaven col·locats correctament. En segon lloc també han creat un còctel i per últim han dissenyat un maridatge d'acord amb un menú.\n30 finalistes de 393 candidats\nEls 30 aspirants que aquest dimecres es jugaven una beca BBVA per fer una estada al Celler de Can Roca són els finalistes dels 393 candidats que es van presentar en aquesta candidatura. Per a una primera selecció, es van escollir les persones segons la seva formació i d'aquí en van sortir els 30 finalistes (21 cuiners i 3 especialistes en sala).\nAra, els deu seleccionats començaran a treballar colze a colze amb els cuiners que hi ha al Celler de Can Roca i amb la resta de personal de sala. Joan Roca ha destacat que els deu becats es sumaran a la resta d'estudiants en pràctiques que hi ha al restaurant triestrellat, com ara alguns dels alumnes de l'Escola d'Hostaleria de Girona.\nUn dels escollits ha estat l'Èric Montes, de Vilanova i la Geltrú, i que només té 17 anys (era l'aspirant més jove). Actualment està estudiant en un centre de Barcelona i aquest estiu ha fet pràctiques en un restaurant. Aquest dimecres ha aconseguit posar-se el jurat a la butxaca amb un plat en què representava les diferents etapes de la vida d'una gamba jugant amb diferents textures d'aquest marisc.\nPer a Montes, es tracta d'un "somni" poder entrar a les cuines del Celler de Can Roca i formar-se amb els seus cuiners.


Una campanya promou lâ€™alimentaciÃ³ i els hÃ bits saludables entre el jovent local\nLa campanya es desenvoluparÃ fins al dia 26 de maig\nEstic bonÃssim@ tal com sÃ³c Ã©s el tÃtol de la campanya que comenÃ§a la setmana que ve i que tÃ© com a principal objectiu promoure lâ€™adquisiciÃ³ dâ€™hÃ bits saludables i disminuir les potencials prÃ ctiques de risc entre els i les joves de Sant Quirze.\nOrganitzada pel Servei de Joventut de lâ€™Ajuntament, la campanya consta de sis accions, la primera de les quals serÃ una exposiciÃ³ que sâ€™instalâ€¢larÃ del 12 al 26 de maig a lâ€™Institut de Sant Quirze per prevenir el consum de cocaÃ¯na i que porta com a tÃtol â€œCoca. QuÃ¨?â€�\nEls comerÃ§os locals Cal Fruiter, Fruiteria Sant Quirze, Fruites i verdures Laura, Fruites i verdures Paco, Fruites i verdures Yoli i Lâ€™hortet de la Carla participen activament en aquesta campanya de promociÃ³ de bons hÃ bits. A travÃ©s de diferents jocs de conscienciaciÃ³ es repartirÃ com a exemple de bon esmorzar una fruita a lâ€™hora del pati subministrada per aquests establiments.\nMonogrÃ fic de risoterÃ pia\nRiureâ€™s dâ€™un mateix o riure en definitiva Ã©s una bona terÃ pia per alliberar tensions i relativitzar els conflictes quotidians. Per aixÃ² el divendres 20 de maig, a les 18 hores, lâ€™Espai Canya Jove acollirÃ un taller gratuÃ¯t de risoterÃ pia. Les persones que hi vulguin participar han de portar roba cÃ²mode, mÃ niga curta, mitjons i una tovallola o una manta.\nAutomaquillatge i canvi dâ€™imatge\nAprendre els millors trucs per treure partit dâ€™un/a mateix/a Ã©s un altre de les propostes que el Canya Jove oferirÃ als joves locals. SerÃ el dimecres 25 de maig a les 18 hores, quan lâ€™Espai Canya Jove farÃ possible un canvi dâ€™imatge amb fotografies de lâ€™abans i el desprÃ©s. Per participar-hi cal fer la inscripciÃ³ al mateix servei. El lÃmit dâ€™edat dels participants Ã©s de 20 anys i les places sÃ³n limitades.\nLa histÃ²ria dâ€™una locutora de rÃ dio amb una veu magnÃfica perÃ² plena de complexes Ã©s el fil conductor del cinefÃ²rum que tindrÃ lloc el dijous 25 de maig a partir de les 18.30 hores. El jovent que hi participi podrÃ gaudir dâ€™una comÃ¨dia plena dâ€™un gran to agre-dolÃ§ que sembla una versiÃ³ moderna del Cyrano de Bergerac.\nEl web municipal dedicat als i les joves del municipi inclourÃ diferents propostes bibliogrÃ fiques i documentals a lâ€™entorn dels hÃ bits saludables que es promouen en aquesta campanya. Per a mÃ©s informaciÃ³ podeu consultar tots els detalls a www.canyajove.cat o seguir-lo a les xarxes socials.


Definida la pretemporada completa del Terrassa FC 21/22 Definida la pretemporada completa del Terrassa FC 21/22 – MónTerrassa\nDefinida la pretemporada completa del Terrassa FC 21/22\nEl Terrassa FC 21/22 de Jordi López començarà a rodar el 26 de juliol amb la primera sessió de treball\nEl defensa Ramón Marimón, primer fitxatge del Terrassa FC\nRedacció 14 de Juliol de 2021 7:40\nQueden menys de dues setmanes. El Terrassa FC 21/22 de Jordi López començarà a rodar el 26 de juliol amb la primera sessió de treball i l’equip té absolutament definit el calendari definitiu de partits que disputarà aquesta pretemporada abans que la lliga de Segona RFEF comenci, el cap de setmana del 4-5 de setembre.\nEl Terrassa FC prendrà part del XXXV Torneig d’Històrics com a vigent campió de la competició. L’equip terrassista, que ha quedat enquadrat al grup 1 i s’haurà d’enfrontar a la UE Vilassar de Mar i el FC Martinenc, jugarà els dos partits d’aquest triangular previ dilluns 2 d’agost al Municipal del Guinardó. De superar aquesta primera fase, el Terrassa jugarà la semifinal el dissabte 7 d’agost (a les 17h o a les 19h) i d’accedir a la final, lluitarà per sumar el segon trofeu Històrics consecutiu diumenge 8 d’agost (a les 18h).\nDe no classificar-se per a la fase final del Torneig d’Històrics 2021, el Terrassa FC jugarà un amistós a domicili dissabte 7 d’agost contra l’EF Guineueta de Tercera RFEF (horari per determinar).\nLa tercera setmana de la pretemporada finalitzarà amb un partit amistós al camp de la UE Llagostera de Primera RFEF. Serà el 14 d’agost (horari per determinar).\nQuatre dies després, dimecres 18 d’agost, el Terrassa jugarà al Municipal Xevi Ramón de la UE Vilassar de Mar el tercer matx amistós de la pretemporada (horari per determinar).\nDissabte, 21 d’agost, a les 19h, el Terrassa FC es desplaçarà fins al Municipal del Carrer Girona per jugar, contra l’EC Granollers, un nou partit preparatori.\nLa setmana prèvia a l’inici de la lliga també comptarà amb un amistós entre setmana: serà dimarts 24 d’agost (horari per determinar) davant el CP San Cristóbal al Municipal de Ca n’Anglada, sempre i quan la instal·lació de la nova gespa hagi finalitzat.\nEl dissabte 28 d’agost, el Terrassa jugarà l’últim partit preparatori davant el CE Manresa en un escenari i horari encara per determinar.\nEn total, i a banda de la participació de l’equip al Torneig d’Històrics 2021, el Terrassa FC jugarà com a mínim un total de cinc partits amistosos amb l’objectiu de preparar l’equip en les millors condicions per fer front la participació del Terrassa a Segona RFEF.\nJordi López Terrassa Terrassa FC


Místiques del segle XX (I) - Els Papers de Santa Maria de Nassiu\nMístiques del segle XX (I)\nAl llarg de la història hi ha hagut moltes místiques. Unes han deixat escrits sobre les seues experiències, altres no. Unes estan als altars, altres són, com diu el papa Francesc, “de la porta del costat”. L’experiència mística la descriuen com la unió amorosa i plena amb Déu. Impregna tota la vida de la persona. No és assolida mitjançant l’esforç personal, sinó per do i gràcia de Déu mateix.\nKarl Rahner, teòleg alemany, opina: “Podem dir que el cristià del futur serà un místic o no serà cristià”.\nPresentarem tres místiques del segle XX. Les tres tenen en comú el desig d’omplir-se de Déu per a després donar-se per complet als necessitats. Creure més en la vida que en la mort i no témer donar la seua per tal que açò es faça realitat.\nSimone Weil (París, 3 de febrer de 1909-Ashford, 24 d’agost de 1943) fou una filòsofa, activista política i mística francesa. Va deixar abundants escrits publicats després de la seua mort.\nAls vint-i-cinc anys, abandonà provisiomnalment la seua carrera docent per a fugir de París i, durant 1934 i 1935, treballà com a obrera a Renault. Durant aqueix any va oferir el seu cos a la duresa i al dolor del feixuc treball dels forns siderúrgics. “Allí va rebre la marca de l’esclau”. Aquesta experiència la va dur a apropar-se als obrers. Pacifista radical, després sindicalista revolucionària: “els pobres estaven tan explotats que no tenien la força d’alçar-se contra l’opressió i, tanmateix, era absolutament imprescindible que ells mateixos prengueren la responsabilitat de la seua revolució, de manera no precipitada i no violenta”.\nEn 1941, ja a Marsella, treballà com a obrera agrícola: “El cansament del meu cos i la meua ànima és transformada en aliment per a un poble que té fam”. A Marsella es passava hores contemplant el Santíssim Sagrament, en qui tenia posades totes les seues esperances.\nEn el període final de la seua vida, aprofundeix en l’espiritualitat cristiana, essent ella jueva. També s’interessà en aquests anys per la no-violència preconitzada per Gandhi.\nEn 1943 li diagnosticaren tuberculosi. Mor en agost, amb 34 anys. Segons el seu testimoni, va ser batejada poc abans de morir.\nUna cita seua: “Pare, en el nom de Crist concedeix-me que tot siga arrancat de mi i, transformat en substància de Crist, donat a menjar als dissortats el cos dels quals i l’ànima dels quals no tenen tota classe d’aliment.”\nAlguns dels seus escrits: Reflexiones sobre les causes de la llibertat i l’opressió social. La condició obrera. El coneixement sobrenatural. A l’espera de Déu.\n13.10.2009 | 12.48


Ben Laden insta a «matar» els nord-americans, britànics i israelians\n15 maig 2021 04:31\nEl milionari saudita nega qualsevol implicació en els atemptats a Kènia i Tanzània\nEuropa Press | 26 desembre 1998\nBen Laden negà ser l'instigador dels atemptats, tot i fer-ne apologia.\nEl milionari saudita Ussama Ben Laden va fer una crida a «combatre i matar els nord-americans, els britànics» i els israelians, en una declaració publicada ahir. «Els pobles britànic i nord-americà han donat suport àmpliament a les decisions dels seus caps d'agredir Iraq, la qual cosa fa de cadascun dels seus ciutadans, d'igual manera que dels jueus de la Palestina ocupada, guerrers que tot musulmà ha de combatre i matar», declarà Ben Laden en una entrevista concedida al diari àrab Asharq al-Awsat.\nEl dirigent fonamentalista negà una vegada més ser l'instigador dels atemptats amb explosius comesos el 7 d'agost passat contra les ambaixades dels Estats Units a Kènia i Tanzània, o haver estat informat sobre això.\nDe totes maneres, expressà el seu «suport i la seva admiració per aquests atacs i per l'autor de tota acció militant contra les forces nord-americanes». Ben Laden ha estat acusat per Washington d'haver instigat aquests atemptats, que provocaren 224 morts i milers de ferits.\nResponsables nord-americans afirmaren haver estat informats de la possibilitat que grups vinculats al dirigent fonamentalista atacassin els interessos nord-americans en diverses parts del món, sense afegir més detalls.\nBen Laden resideix a Afganistan des del 1996 i els Estats Units han oferit una recompensa de cinc milions de dòlars (uns 700 milions de pessetes) per qualsevol informació que condueixi a la seva detenció.


Les piscines són equipaments amb una alta afluència d’usuaris i cal tenir presents una sèrie de precaucions i serveis per tal de protegir la seva salut.\nL’objectiu d’una acurada gestió de la piscina és minimitzar els riscos que estan relacionats amb l’ús d’aquests equipaments.\nEls responsables de vetllar per la seguretat dels banyistes són els professionals del socorrisme aquàtic. La normativa regula quines són les característiques de les piscines que estan obligades a disposar de socorristes i el nombre de professionals que calen en cada cas.\n- Bases de la convocatòria, BOP del 17 de març.\n- Convocatòria, BOP del 8 de juny.\nEl període de sol·licitud d’aquest programa s’estableix a la convocatòria de la subvenció que es publica al Butlletí Oficial de la Província de Girona i que podeu consultar al web de Dipsalut.\nEl període de sol·licitud és del 9 de juny al 30 de juny de 2020.\nEls ajuntaments interessats han de presentar la sol·licitud d’aquest programa per via electrònica, a través de la seu electrònica de Dipsalut.\nEl període per justificar la despesa objecte d'aquest programa Pt15 s’estableix a la convocatòria de la subvenció que es publicarà al Butlletí Oficial de la Província.\nEl termini de justificació de la despesa és el 15 d'octubre de 2020.


El Govern demana dos mesos més per poder aplicar mesures extraordinàries contra la Covid - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl Govern demana dos mesos més per poder aplicar mesures extraordinàries contra la Covid\nEls turistes que no siguin d’Espanya, França o Portugal o tinguin el passaport verd hauran de presentar un certificat de vacunació, un d’haver superat el coronavirus o una prova diagnòstica negativa per poder estar al país tres o més nits\n23/06/2021 (18:14 CET)\nLa secretària d'Estat de Salut, Helena Mas, presentant les dades epidemiològiques. SFGA\nEl Govern vol mantenir durant dos mesos més, fins a mitjans de setembre, la capacitat d’aplicar mesures excepcionals per poder contenir la pandèmia provocada pel coronavirus. Per això, sol·licitarà al Consell General una nova pròrroga seguint el que li permet la modificació de la Llei de sanitat i la de seguretat pública adoptada a inicis d’any. Des de l’executiu es justifica la decisió, que es pren malgrat les bones dades sanitàries, tot posant en relleu la “incertesa” que provoca una situació que “és molt dinàmica”.\nPer tant, el parlament haurà de validar una nova pròrroga d’aquesta facultat per establir restriccions que permetin controlar la pandèmia. La petició es farà arribar a la cambra perquè es voti al ple. De fet, fa relativament pocs dies que es va adoptar la que actualment està en vigor. El Consell General la va acceptar en la sessió del passat 10 de juny i es va publicar el dia 16. En aquest cas, era d’un mes i, per tant, la seva vigència acaba el 16 de juliol.\nEl portaveu de l’executiu, Eric Jover, ho ha argumentat recordant que “aquesta pandèmia ens ha ensenyat dues coses: que té molta incertesa i que és una crisi dinàmica”\nI des del Govern s’entén que caldrà allargar-la encara més. Per això, s’ha aprovat fer la petició. A més, en aquest cas la demanda es farà per dos mesos. És a dir, fins al setembre. El portaveu de l’executiu, Eric Jover, ho ha argumentat recordant que “aquesta pandèmia ens ha ensenyat dues coses: que té molta incertesa i que és una crisi dinàmica”. Per tant, i malgrat admetre que “és cert que les dades són bones”, es considera que “cal tenir el paraigua legal que ens permet tenir els elements per actuar en cas de repunt”. Es tracta, ha afirmat, “d’una mesura de precaució”.\nLa petició coincideix, com reconeix Jover, en un moment on es manté la pandèmia sota control i amb “una clara estabilització a la baixa”, segons ha definit la secretària d’Estat de Salut, Helena Mas. Així, en les darreres hores, només s’han detectat sis nous contagis (per un total de 13.873) al mateix temps que s’han tornat a reduir lleugerament els casos considerats actius: de 61 a 58, gràcies a nou noves altes.\nLa millor notícia es troba de nou a l’hospital. Tant la planta Covid com la unitat de cures intensives es mantenen buides de pacients amb coronavirus. Pel que fa al sistema educatiu, el curs finalitza amb sis aules amb alumnes confinats, de les quals només una totalment aïllada. Sobre quatre grups més es fa vigilància passiva per si algun estudiant desenvolupa símptomes.\nParal·lelament, i coincidint amb l’inici de la temporada d’estiu, Salut ha adoptat un nou decret on estableix els requisits per aquells turistes que vulguin passar tres o més nits al país. Ara bé, es tracta d’una normativa que no s’aplicarà ni als nacionals d’Espanya, Portugal o França així com tampoc als ciutadans de la Unió Europea que aportin el passaport verd. Per a la resta, qualsevol persona de sis anys en endavant haurà de presentar un de tres documents: un certificat de vacunació, un d’haver superat la malaltia o el resultat d’una prova PCR feta amb 72 hores d’antelació o una d’antígens amb un màxim de 48 hores.


L'Ajuntament segueix treballant pels veïns de les Llunes de Vilanova\nEl veïnatge de la zona residencial Les Llunes es queixa que porten anys aguantant soroll i contaminació d'aquesta planta\nL'Ajuntament de VNG confirma que atén les queixes de les persones que viuen a la zona residencial Les Llunes per la contaminació i el soroll de la fàbrica Componentes Vilanova\nDavant les reiterades queixes dels veïns i veïnes de la zona residencial Les Llunes pels nivells de contaminació provinents de la fàbrica Componentes Vilanova, l'Ajuntament ha volgut recordar que s'està complint amb tot el que està establert.\nL'alcaldessa Neus Lloveras responia alguns veïns que es queixen que l'Ajuntament no els fa cas, i deia dimarts en roda de premsa que "l'Ajuntament manté contacte amb els veïns, i vetlla pels afectats. Ara mateix hi ha dos expedients oberts, els incompliments de l'empresa són mínims, i ja s'ha demanat que es corregeixin".\nLloveras va afirmar que l'administració s'assegurarà que no hi hagi cap incompliment. En tot cas, l'Ajuntament té només la competència en matèria de sorolls. Els tècnics han fet diverses medicions i han detectat petites irregularitats, per això s'ha demanat mesures correctores a l'empresa. De totes maneres, és una zona que urbanísticament es denomina "de transició", on cal compatibilitzar l'ús industrial i l'ús residencial.\nPel que fa a la contaminació de fums i olors, és la Generalitat qui hi té competència. Per això des de l'Ajuntament es fa arribar totes les denúncies veïnals a la Direcció General de Qualitat Ambiental, que també fa inspeccions periòdiques de control. Cada vegada que es detecten irregularitats la Generalitat reclama mesures correctores perquè no se superin els límits permesos de contaminació.


L'il·lusionista Mago Marín és un habitual d'aquest lloc de «distinció antiga» que tant li recorda els anys 30 i 40, l'època daurada de la seva professió\nDivendres, 20 d'abril del 2018 14:25CEST\nQuan va entrar per primera vegada a El Nacional (passeig de Gràcia, 24, bis), Mago Marín es va quedar gairebé sense respiració. Aquell espai enorme, amb un aire als anys 30 i 40, el va enamorar a primera vista. «Co-llons, ¿però això què és?», es va preguntar. Uns mesos després, ell mateix pot respondre a la pregunta perquè s’ha convertit en un habitual d’aquest macroespai gastronòmic i en coneix bastants detalls interessants, com que abans havia sigut un garatge i, fins i tot molt abans, un teatre.\n«Aquest lloc té un halo màgic. Hi entres i no saps si ets a Barcelona ni si és el 2018. Et desubica de tot el que hi ha a pocs metres, perquè és al centre-centre de la ciutat», explica l’il·lusionista de Granollers, de 28 anys.\n«Crec que vaig néixer a l’època equivocada. M’agrada el 'look' dels anys 30 i 40, l’art déco, els daurats, la distinció antiga que també s’hi respira... Potser aquella va ser la millor època per a la meva professió», comenta Marín, que l’any passat va guanyar el 'talent show' 'Pura magia' (TVE) i que estarà cada dijous i cada dissabte al Club Capitol fins al mes de juliol amb 'Marín, el mago cómico del momento'.\nAquest artista creu que El Nacional és el lloc ideal «per portar-hi algú i quedar bé. O fins i tot per a una primera cita».\n«A qui no el coneix, el sorprèn. I això m’encanta perquè jo treballo amb la sorpresa», apunta Marín, que destaca els còctels i els pastissos («m’agrada el dolç»), a més de les carns i el vermut. «És un lloc on s’hi està a gust i pots parlar». Però a ell el que més li agradaria seria muntar un espectacle allà. La seva imaginació el convida a somiar amb actuar allà algun dia fent màgia de prop davant de gent vestida com els anys 30 i 40.


L'esquerra italiana, dividida\nRESULTAT DE LES PRIMÀRIES\nEl Partit Demòcrata necessitarà una segona volta per decidir el candidat a primer ministre\nItàlia s'haurà d'esperar a saber el candidat del centreesquerra per a les eleccions del 2013. Dues generacions del Partit Demòcrata s'enfrontaran diumenge que ve en la segona volta de les primàries.\nMARIONA FERRER I FORNELLS BARCELONA 26/11/2012 00:00\n260x366 VOTAR EL SUCCESSOR DE MARIO MONTI Italians fent cua ahir a Roma per votar en les primàries del Partit Demòcrata. La participació va ser alta en els primers comicis per escollir el candidat a primer ministre de la formació de centreesquerra que estaven oberts a tots els ciutadans. Només calia ser més gran de 18 anys, residir des de fa temps a Itàlia, registrar-se i pagar 2 euros. / FILIPPO MONTEFORTE / AFP VOTAR EL SUCCESSOR DE MARIO MONTI Italians fent cua ahir a Roma per votar en les primàries del Partit Demòcrata. La participació va ser alta en els primers comicis per escollir el candidat a primer ministre de la formació de centreesquerra que estaven oberts a tots els ciutadans. Només calia ser més gran de 18 anys, residir des de fa temps a Itàlia, registrar-se i pagar 2 euros. / FILIPPO MONTEFORTE / AFP\nTotes les enquestes els situen com la força majoritària en les eleccions per succeir el primer ministre, Mario Monti, però la cara que liderarà l'ascens del centreesquerra a Itàlia encara no està decidida. El partit majoritari de la coalició progressista al govern, el Partit Demòcrata (PD), va viure ahir unes primàries històriques que van acabar amb la necessitat d'una segona volta. La divisió s'ha posat de manifest amb l'ascens d'un candidat que vol refundar el partit i acollir les bases més joves decebudes davant d'una formació estancada en la recerca d'alternatives per solucionar la crisi: Matteo Renzi.\nAixí doncs, el PD està partit en dos fins diumenge, quan se celebrarà la segona volta de les primeres primàries que s'han obert a tots els italians i que en van portar més de 3,6 milions a les urnes, tot i que havien de registrar-se prèviament i pagar dos euros en concepte de costos de gestió i organització.\nS'enfrontaran el garant de l' establishment del partit i representant de la vella guàrdia comunista, el secretari general del PD, Pier Luigi Bersani, i la revelació d'aquests comicis, Matteo Renzi, el jove alcalde de Florència, que ha mobilitzat l'electorat de tot el país amb una campanya molt emmillarada en la d'Obama.\nBersani ja va avançar ahir que "seria molt difícil una victòria en la primera volta", però de cara al dia 2 de desembre espera imposar-se sumant els vots dels electors més moderats que ahir van donar suport al governador de la regió meridional de la Pulla, Nicki Vendola, més partidari de la suma de les formacions moderades i progressistes per encapçalar el govern d'Itàlia.\nMés enllà dels resultats, però, la celebració de primàries a Itàlia ha suposat recuperar l'efervescència política en un país desencisat amb totes les formacions després que Brussel·les forcés la dimissió de Silvio Berlusconi i col·loqués el tecnòcrata Mario Monti per sanejar els comptes i l'administració.\nSegons un sondeig difós divendres, el PD seria la força més votada en les eleccions previstes per a l'abril o el març del 2013. Els favorits en la cita, a més, tenen el suport del president italià, Giorgio Napolitano, que va assegurar la setmana passada que el tecnòcrata Monti no pot renovar mandat, tal com pretenen alguns partits de centre, perquè és un senador vitalici.\nEl PD ha fet bandera de la situació anòmala d'Itàlia d'ençà que Monti va arribar al poder i de la necessitat de tenir un govern escollit democràticament pels italians.\nEl caos dels adversaris\nMentre que l'esquerra italiana ja escalfa motors de cara a les generals, la dreta de Silvio Berlusconi viu immersa en una gran pugna interna d'ençà que el Cavaliere va dir que renunciava a presentar-se i el secretari general del Poble de la Llibertat (PdL), Angelino Alfano, va convocar primàries per al 16 de desembre.\nPerò en una nova declaració confusa, Berlusconi va dir la setmana passada que encara no havia pres una última decisió i Alfano va deixar caure que si fos així no caldria celebrar primàries.\nLa qüestió és que el PdL ha perdut més de la meitat d'intenció de vot d'ençà que el Cavaliere va ser forçat a retirar-se el novembre del 2012. Al caos intern cal sumar-hi els escàndols a la Lliga Nord, sòcia habitual dels governs berlusconians.


Vic acull el campionat territorial d’atletisme per a persones amb diversitat funcional intel·lectual — Vic Acció de Mandat\nVic acull el campionat territorial d’atletisme per a persones amb diversitat funcional intel·lectual Aquest diumenge al matí una seixantena de persones participaran al campionat que tindrà lloc a les pistes d’atletisme de la zona esportiva municipal per promoure la igualtat d’oportunitats en l’esport. https://pam.vic.cat/noticies/vic-acull-el-campionat-territorial-d2019atletisme-per-a-persones-amb-diversitat-funcional-intel-lectual https://pam.vic.cat/noticies/vic-acull-el-campionat-territorial-d2019atletisme-per-a-persones-amb-diversitat-funcional-intel-lectual/@@download/image/20220524_Presentació Cursa.jpg\nMercè Cuberta Fauria, Titi Roca Bigas i Xavier Sagrera Rius\nAquest diumenge al matí una seixantena de persones participaran al campionat que tindrà lloc a les pistes d’atletisme de la zona esportiva municipal per promoure la igualtat d’oportunitats en l’esport.\nEl proper diumenge 29 de maig Vic acollirà la 19a edició del campionat territorial de Barcelona d'Atletisme per a persones amb diversitat funcional intel·lectual. Un campionat que s'organitza des de la Federació Catalana d'Esports per a persones amb diversitat funcional intel·lectual (ACELL) i que compta amb el suport i col·laboració de l'Ajuntament de Vic.\nEl regidor d'esports, Titi Roca Bigas, ha ressaltat que aquest campionat posa de manifest el treball que es fa des de l’Ajuntament per oferir la pràctica esportiva a tothom. "Vic treballa per consolidar-se com a ciutat amb qualitat de vida i acollim aquest campionat esportiu per promocionar la pràctica esportiva com una eina de salut per a tothom", ha afegit.\nEl campionat tindrà lloc durant tot el matí a les pistes d'atletisme de la zona esportiva municipal. S’hi disputaran proves de llançament de pes, relleus, curses assistides i de curta distància adaptades a cada persona.\nPer la seva banda, la presidenta de la Junta Territorial de Barcelona de l'ACELL, Mercè Cuberta Fauria, ha exposat que no es tracta d’una competició de rivalitat i per això cada prova tindrà un podi de vuit, on s’hi entregaran medalles de participació esportiva a tothom qui hi participi. "L'objectiu és posar en valor l'esforç que fa cada participant durant les proves i, també, durant tot l'any en els entrenaments", ha remarcat conclòs.\nEl president de Club Atlètic Vic, Xavier Sagrera Rius, ha recordat que el club i la ciutat sempre estan a disposició de campionats d'aquestes característiques "per ajudar, col·laborar i sumar esforços per fer l'esport més accessible".\nAl campionat hi participaran una seixantena de persones de sis clubs diferents del territori, entre els quals hi ha 6 participants de la Fundació Sant Tomàs de Vic.


Detinguda una parella per llançar el seu nadó nounat al riu Carrión\nEn l'historial de la pacient constava que dies arrere havia sigut atesa en urgències, on se l'havia advertit que es preveia un part de risc i se la va derivar a un altre centre sanitari especialitzat.\nLa Policia Nacional ha detingut una dona de 23 anys i un home de 29 per la mort del seu fill nounat a qui, segons la seua pròpia declaració, van llançar al riu Carrión en un paratge del terme municipal d’Husillos, en la província de Palència.\nSegons ha comunicat la subdelegació del Govern central a Palència, va ser este diumenge quan el Centre de Comandament de Comunicació i Control de la Comissaria Provincial va rebre una telefonada del centre de salut La Puebla en la qual els servicis sanitaris van informar que estaven atenent una jove que manifestava que havia donat a llum, encara que deia desconéixer on es trobava el nadó.\nEn l’historial de la pacient constava que dies arrere havia sigut atesa en urgències, on se l’havia advertit que es preveia un part de risc i se la va derivar a un altre centre sanitari especialitzat.\nEfectius de la Policia Nacional es van desplaçar al centre de salut, on la jove va manifestar que havia donat a llum la nit anterior, i que s’havia després del nadó llançant-ho a un contenidor en el Polígon Industrial de Palència, encara que, segons els servicis mèdics, el part no s’hauria produït la nit anterior sinó presumiblement diversos dies abans.\nEncara així, els agents de policia van iniciar la cerca del mateix al mateix temps que es realitzaven gestions per a paralitzar la recollida del fem en la zona, amb l’esperança de localitzar el nadó encara amb vida.\nEn concret, juntament amb efectius de la Policia Local i els servicis de neteja de l’empresa Urbaser, van inspeccionar més de 40 contenidors durant més de dues hores, sense cap resultat.\nDIU QUE HO VAN SOTERRAR\nLa dona, després de ser donada d’alta, va ser traslladada a comissaria, on va manifestar que ella, juntament amb la seua parella havien soterrat el nadó al costat del Refugi en la muntanya El Viejo. Tots dos van ser traslladats a este paratge, però una vegada més la cerca del nadó va resultar infructuosa.\nFinalment, i després de ser novament interrogada per la Policia, la parella va manifestar que el part es va produir el passat 28 de gener i que després del mateix van llançar el nadó al riu Carrión en un paratge proper a Husillos.\nAgents de la Policia Nacional es van desplaçar amb la parella al lloc on deien haver depositat el nadó i van trobar allí el cos, en el fons del riu.


Nous requisits per a l'exportació d'aliments a EUA | Consumer\nNous requisits per a l’exportació d’aliments a EUA\nLa reglamentació nord-americana sobre etiquetatge d'aliments obliga a identificar el país origen del producte i el fabricant\nLa legislació alimentària ha experimentat a EUA una considerable evolució que s’ha traduït en l’adopció de mesures destinades a protegir la salut humana, la salut animal i el medi ambient. Els qui més pateixen la complexitat d’aquest entramat legal són les empreses que exporten productes alimentosos al mercat nord-americà, que assumeixen una alta responsabilitat i precisen estar al dia de totes les novetats. Un aspecte bàsic, més enllà de la salubritat i innocuïtat del producte, és l’etiquetatge, primer element sotmès a control per les autoritats nord-americanes.\nLes novetats més importants que s’han introduït recentment a EUA es refereixen a l’etiquetatge nutricional, l’aplicació del qual s’ha fet efectiva a principis d’aquest any amb la finalitat de proporcionar informació que ajudi al consumidor a mantenir unes pràctiques dietètiques més saludables. A EUA ho tenen clar, tot producte alimentari estranger que es comercialitzi al seu país ha de portar una etiqueta que compleixi la normativa que li és aplicable. En cas contrari, les autoritats nord-americanes prohibiran l’entrada al seu territori.\nEn general, la qüestió de l’etiquetatge i de la seguretat alimentària està sota el control de la Food and Drug Administration (FDA, en les seves sigles angleses), responsable del 80% dels aliments que es comercialitzen a EUA. Aquesta agència s’encarrega d’evitar que els aliments en mal estat, no aptes per al consum o que continguin un etiquetatge fraudulent arribin al consumidor. No obstant això, el control de la citada agència no és absolut sobre l’etiquetatge de l’àmbit alimentari, doncs l’Agència d’Inspecció de Seguretat Alimentària (FSIS, en les seves sigles angleses) controla l’etiquetatge de tots aquells productes amb un contingut de carn superior al 2%, i l’Oficina de Comerç i Impostos sobre l’Alcohol i el Tabac (TTB, en les seves sigles angleses) l’etiquetatge de les begudes alcohòliques, excepte els vins amb una graduació inferior al 7%, que queden sota la competència de la FDA.\nLa reglamentació de la FDA\nEls aliments de consum immediat, els que tenen un únic ingredient o els crus són alguns dels productes que queden exempts de la norma\nLa FDA disposa d’una reglamentació que especifica els detalls sobre la grandària, la localització de l’etiqueta i els esments obligatoris. El contingut ha de garantir que els aliments sotmesos sota la seva jurisdicció siguin segurs, saludables i estiguin correctament etiquetats. Les lleis federals que han d’aplicar-se són tres: la Llei Federal sobre Aliments, Medicaments i Cosmètics; la Llei sobre Etiquetatge i Embalatge; i la Llei sobre Etiquetatge de Productes Nutritius i Educació. Els esments obligatoris hauran de col·locar-se en la part més visible de l’etiqueta (principal display panell) i figurar obligatòriament en anglès (encara que es permet l’etiquetatge bilingüe espanyol-anglès).\nEls altres tipus d’informació poden figurar sobre la part d’informació del producte. La FDA distingeix entre el que es considera la part principal de l’etiqueta, que és aquella que és més susceptible de ser presentada o examinada pel consumidor, i la part d’informació de l’etiqueta, que és la que es troba, en principi, just a la dreta de la part principal o adjacent a la mateixa. El nom del producte, el pes net no escorregut o contingut, la grandària dels caràcters i el país d’origen són esments obligatoris que han d’aparèixer en l’etiquetatge. A més, l’etiqueta ha d’esmentar el nom i l’adreça completa del fabricador, envasador o distribuïdor; així com la llista completa dels ingredients. Aquesta llista ha d’indicar-se en ordre decreixent d’importància en la part principal de l’etiqueta o, si escau, en la part d’informació, utilitzant-se sempre el nom comú de l’ingredient tret que una reglamentació especial prevegi un terme diferent, i prestar-se una atenció especial a l’enumeració dels conservants químics, així com a les espècies o aromes.\nLa normativa sobre etiquetatge exigeix que alguns d’aquests elements apareguin en l’etiquetatge principal (nom del producte i declaració del contingut del producte), és a dir, la zona que els consumidors veuen en primer lloc i que és la més visible de l’envàs; i uns altres, en la part considerada com a etiqueta informativa (informació sobre nutrició, declaració d’ingredients o identificació del fabricador, planta envasadora o distribuïdor). A més, defineix els paràmetres i format que ha de complir l’etiqueta, que variarà en funció del format de l’envàs que es tracti: quadrat, cilíndric, petit envàs; i fins i tot la tipografia que ha d’usar-se. La lletra de l’etiquetatge ha de contrastar prou amb el fons per facilitar la seva lectura.\nLa Llei nord-americana obliga al fet que la majoria dels aliments empaquetats i etiquetatges amb posterioritat al 8 de maig de 1994 incloguin una etiqueta, que apareix sota el nom de Nutrition Facts, en les quals s’especifiquen els components nutritius de l’aliment. Queden exempts, per exemple, els aliments de consum immediat, els aliments preparats, a orri, amb un únic ingredient o crus, i uns altres com el peix o marisc fresc, el cafè o el te. No obstant això, se’ls ofereix l’oportunitat de fer-ho, sempre que l’etiqueta s’ajusti a la legislació en matèria d’etiquetatge, i no contingui cap missatge publicitari sobre nutrició o salut.\nLes dades sobre nutrició que han de constar són el contingut dietètic, la grandària de la ració i el valor diari. Un dels aspectes més controvertits des de llavors va ser el que feia referència a la inclusió de certs continguts. L’Oficina Econòmica i Comercial de l’ambaixada d’Espanya a Washington ens adona de com la FDA va rebre en 1994 la petició d’un ciutadà indicant que s’havia produït un important increment de les evidències que apuntaven a la idea que la ingesta d’àcids grassos trans (AGT) produïa increments en els nivells séricos de colesterol i incrementaven el reg de patir malalties coronàries. El ciutadà en qüestió denunciava un alarmant fet: les normes en vigor de 1993 eren incapaços de posar en coneixement de la ciutadania aquest greu risc. Va ser a partir de llavors, segons explica el conseller comercial de l’Ambaixada, quan el Center for Science in the Public Interest (CSPI, en les seves sigles angleses) va sol·licitar a la FDA que esmenés la definició de greix saturat en les legislacions d’etiquetatge per incloure els AGT per oferir als consumidors una informació completa sobre tots els àcids grassos cardioinsaludables.\nLa petició es feia extensible també a tots els reclams publicitaris relatius als greixos, a fi d’exigir la presentació d’informació fidel sobre els nivells combinats d’AGT i àcids grassos saturats. Al final, després d’un període de discussió i reflexió de gairebé deu anys, es va imposar la visió preventiva, i la FDA va publicar al juliol de 2003 una regulació per la qual s’exigia que els continguts d’AGT anessin declarats en l’etiquetatge nutricional, tant d’aliments convencionals com de suplements dietètics just en la línia immediatament per sota de la declaració de contingut en àcids grassos saturats. La norma en qüestió, la Trans Fat Labelling Regulation va entrar en vigor el passat 1 de gener de 2006, i obliga al fet que consti en l’etiqueta dels productes el nivell de grasses polisaturadas. També va entrar en vigor, com a mesura preventiva, l’Allergen Labelling Law, que obliga al fet que en les etiquetes dels aliments figurin vuit dels alergénicos més comuns (llet, ous, peix, crustacis, nous, blat, cacauets, brots de soia i qualsevol ingredient elaborat amb els anteriors).\nLa necessitat d’oferir informació més àmplia també ha arribat a l’etiqueta del peix, pendent ara de l’entrada en vigor d’una reglamentació aprovada pel govern d’EUA que obligarà al fet que figuri el país d’origen del mateix en algunes espècies. I és que les normes emeses pel Departament d’Agricultura d’EUA (USDA) obliguen a tot el peix fresc i congelat a portar etiquetes en les quals consti el país d’origen i si provenen de piscifactories o si van ser capturats en mar obert. Les excepcions inclouen peix alterat químicament (fumat), peix utilitzat com a ingredient (com en amanida de tonyina), pescat substancialment modificat (palitos de peix). També està exempt del compliment d’aquestes normes el peix enllaunat, gambes de piscifactoria, musclos en salsa de tomàquet i salmó fumat. Aquestes normes no afecten a peixateries, sinó només a supermercats que arriben a determinats nivells de facturació.


TRAVESSADES FAMILIARS · EL DELTA DEL LLOBREGAT – Centre Excursionista de Terrassa\nTRAVESSADES FAMILIARS · EL DELTA DEL LLOBREGAT 🗓\nEl delta del Llobregat d’avui és un mosaic de paisatges on els espais naturals destaquen pel seu valor ecològic i paisatgístic i per la biodiversitat que alberguen. Està format per una extensa plana que ocupa 98 km2 entre el massís del Garraf i Montjuïc i el congost de Sant Andreu de la Barca al nord. Es forma en una època recent: apareix en èpoques romanes i va creixent fins al segle XIX. Ha tingut diferents boques de riu que amb el temps han anat creant les llacunes litorals.\nVisitant-los, sorprèn la gran diversitat biològica que alberguen. Estan situats al costat de camps de conreu, envoltats d’algunes de les infraestructures més importants del país i molt a prop de les principals ciutats metropolitanes. Hi podem trobar diferents ambients naturals: la part final del riu Llobregat, llacunes i aiguamolls, pinedes litorals sobre dunes i platges verges amb vegetació de rereduna, gairebé úniques a Catalunya. Són uns espais molt importants per a la fauna, en especial per a les aus aquàtiques, pel fet de trobar-se enmig de la ruta migratòria dels ocells del nord d’Europa cap a l’Àfrica. Tenen una vegetació molt valuosa, amb 20 hàbitats naturals d’interès europeu, 3 dels quals són d’interès prioritari, amb l’objectiu de conservar-los. Als prats humits i a les pinedes, s’hi han detectat 23 espècies diferents d’orquídies.\nEls espais naturals del delta del Llobregat són una de les zones més importants de Catalunya quant a l’educació ambiental i la recerca. Hi ha molt poques metròpolis a la Mediterrània que gaudeixi d’uns aiguamolls d’importància internacional a les seves portes. És un indret per visitar-lo, per descobrir-hi el medi natural i gaudir del paisatge. Un indret on les condicions d’observació de flora i fauna són excepcionals. I el millor de tot: és a tocar de casa!\nFaran una visita a La Col·lecció i Exposició Històrica de la Fundació Privada Parc Aeronàutic de Catalunya al Centre Cultural Aeronàutic de l’Aeroport de Barcelona-El Prat. Més tard podran fer una passejada (més llarga o més curta) per la vorera del riu i arribar-se fins els miradors que hi ha.\nPROPERA SORTIDA: mes d’abril, VOLCÀ DE LA CROSA – CAPÇALERA DE L’ONYAR\n⟵COL·LECTIVES D’ESQUÍ DE MUNTANYA · PIC DE COMODOTO 🗓


Pilar Morey Bulbena-Cat: Que Sant Huarte ens assisteixi!!!\nQue Sant Huarte ens assisteixi!!!\nAvui us parlaré del patró dels psicòlegs: Juan Huarte de San Juan (Sant Jean Pied de Port, 1529, Linares 1588), psicòleg, metge i filòsof espanyol, però a diferència d’altres patrons, no és sant!\nEra de família “hidalga”; va estudiar Humanitats a Osca i Medicina a la Universitat d’Alcalà, entre 1553 i 1559. Va residir en diverses ciutats espanyoles: Osca, d’on es creu que va ser regidor, Granada, Baeza (de la què Felip II el va fer metge vitalici l’any 1566 i el Consell del qual el va contractar per tractar la pesta de 1571) i Linares, on es va comprar una casa. Es va casar amb Àgueda de Villalba, amb qui va tenir set fills; quatre noies i tres nois. Està enterrat a l’església de Santa Maria de Linares.\nVa escriure un famós Examen de ingenios para las sciencias (Baeza, Juan Bautista de Montoya, 1575), la impressió del qual li va haver de pagar el Comte Garcés degut els curts recursos econòmics de l’autor. El seu èxit va ser tant gran que es va reimprimir a Espanya quatre cops més abans d’acabar el segle XVI: Pamplona, 1578; València, 1580; Osca, 1581 i l’expurgada de Baeza el 1594.\nDurant el segle XVII va ser publicat a Alcalà (1640), Madrid (1668), Bilbao, Logronyo, Medina del Campo i Granada. I molt més gran va ser el seu èxit encara a escala europea: el va traduir al llatí, llengua científica de l’època, i va ser traduït al francès, italià, anglès, alemany, i existeixen moltes altres edicions en altres idiomes, fins a sobrepassar les cinquanta.\nEs tracta d’una obra precursora de tres ciències: la psicologia diferencial, l’orientació professional i l’eugenèsia (que defensa la millora dels trets hereditaris humans). També fa interessants aportacions a la Neurologia, Pedagogia, Antropologia, Patologia i Sociologia. En ella es va proposar millorar la societat seleccionant la instrucció adient a cada persona segons les seves aptituds físiques i intel·lectuals derivades de la constitució física i neurològica específiques de cadascuna.\nPer a això va estudiar els diferents temperaments humans des de la teoria dels quatre humors, i va proposar quins oficis o estudis quadraven més a cadascú, i fa, a més a més, una classificació dels sabers de gran transcendència ulterior. Utilitza un gran nombre de fonts, fora de la observació clínica i l’experiència mèdica de l’autor: Hipócrates i Galeno entre els metges; Plató, Aristòtil, Ciceró i altres filòsofs; i clàssics com Horaci, Demòstenes i altres, a banda, com era natural, de la Bíblia. L’obra va ser unànimement alabada i només va merèixer algunes crítiques per part d’un estudiant de Teologia, Diego Alvarez, i un metge d’Evreux, Jordau Guibelet.\nPerò l’obra va tenir problemes bastant més grans amb la Inquisició; va ser perseguida per les seves teories sobre la concepció i va ser prohibida a Portugal (1581) i Espanya (1583); figura a l’Index de l’any següent. No obstant això, circulaven sota mà edicions clandestines no autoritzades i en espanyol que venien de Leyden, Anvers i Amsterdam.\nEs va permetre, si més no, que circulés pel món hispànic una edició expurgada dels passatges més polèmics (Baeza, 1594).\nL’obra va influir en el disseny dels caràcters d’alguns personatges de ficció, com els principals de Miguel de Cervantes al seu Don Quijote de la Mancha, a qui va posar el significatiu epítet d’enginyós, i en el Licenciado Vidriera. També és més que probable la seva influència en el dramaturg isabelí anglès Ben Johnson.\nNOTA: Si t'ha agradat aquest post, comparteix-lo amb els teus amics i deixa els teus comentaris.\nEtiquetas: Calaix de sastre , Juan Huarte de San Juan , Psicologia , Psicologia humanista , Sant Huarte


Un gran pas en la conservació de la costa de Begur i de la Costa Brava – Salvem la costa de Begur\nUn gran pas en la conservació de la costa de Begur i de la Costa Brava\n17/01/2019 08/04/2019 LydiaMed\nSOS Aiguafreda – Salvem la Costa de Begur considera una gran notícia la moratòria proposada aquest gener per la Comissió d’Urbanisme de Girona “El fet que s’hagi nclòs la urbanització de la Pedrera de s’Antiga, així com la de la cala d’Aiguafreda són excel•lents notícies. A Sa Riera, a més, aquesta moratòria inclou tres sectors més que es pretenien urbanitzar molt a prop de la platja (sectors Sa Riera i Es Torradors A i B), doncs mitjançant aquesta moratòria s’ha aconseguit reduir uns 50 nous habitatges i 1 hotel en la zona de Sa Riera i uns 265 nous habitatges i 3 hotels en la zona d’Aiguafreda”.\nEn la moratòria, però, no ha entrat el polèmic projecte conegut sota el nom de “Jardins de Sa Riera Living” que es troba molt a prop de la platja de Sa Riera. Un projecte que ha desforestat una extensa zona de bosc per donar pas a 52 noves cases. Motius pels quals la Plataforma local alerta que “No ens aturarem aquí. Farem tot el possible per paralitzar també aquest projecte”.\nConsideren a més que d’altres urbanitzacions a Begur, que no han entrat en la moratòria, com ara les previstes a Montcal, Vancells i Font de la Salut, entre d’altres, segueixen posant en perill el futur del poble que ja ha superat amb escreix la seva capacitat de càrrega. Així que, tot i que la Plataforma SOS Aiguafreda – Salvem la Costa de Begur està satisfeta amb aquesta moratòria, indiquen que continuaran treballant per a que tots aquest projectes donin pas a una prohibició definitiva de construir i seguiran denunciant tots els casos insostenibles amb l’objectiu de protegir al màxim el paisatges i el patrimoni natural, social i cultural del municipi.\nPrevious postAturades les obres a Aigua Xelida, Aigua Freda, Sant Sebastià i S’Antiga, entre altres\nNext postVida verda – Especial SOS Costa Brava


Unió per musclo -\nAquest article ha estat escrit originalment en castellà. L'hem traduït automàticament per a la vostra comoditat. Tot i que hem fet esforços raonables per a aconseguir una traducció precisa, cap traducció automática és perfecta ni tampoc pretén substituir-ne una d'humana. El text original de l'article en castellà podeu veure'l a Unión por mejillón\nUnió per musclo\nLa unió fa la força. Medicina, investigació i la natura a través del mar, s'han unit per aconseguir una fita: els musclos seran la font del BIOADHESIU del futur en la medicina, segons un grup d'investigadors de l'institut Fraunhofer, que produeixen sintèticament la substància secretada per les glàndules dels musclos. Els musclos produeixen l'adhesiu perfecte, amb el qual es fixen amb força fins i tot a superfícies tan llises com el vidre. També en un entorn humit, on altres adhesius fracassen, la secreció del musclo resisteix amb fiabilitat. Per això resulta ideal per a aplicacions mèdiques, com la curació de ferides i trencaments d'ossos.\nEl sector de la medicina comença a cobrar ia una importància notòria per a la indústria dels plàstics. Els fabricants d'injectores que volen sobreviure aprofitant la seva tecnologia dediquen als seus ullets a aquest sector, de la mateixa manera que els productors de materials tècnics, que mostren ja moltes aplicacions per a aquest sector. És per això que la notícia del musclo ens interessa, i molt, perquè tan bé pega el musclo que podria ser útil en la unió per a peces híbrides, posem per exemple, de plàstic-metall, però per què no, de carn humana-plàstic i fins i tot de carn humana-carn humana, que també pot considerar-se una unió híbrida en segons quins casos.\nEls musclos són veritables mestres de la fixació. S'adhereixen amb\nforça extraordinària no només al ferro, la fusta i la pedra, sinó també a llunes de vidre, superfícies pintades o capes de tefló. Ni la força bruta, ni el vent, ni les onades o la climatologia dissolen aquesta unió. Són com un matrimoni dels d'abans. Aquests mol·luscs lamelibranquis marins fa molt de temps a l'aigua, però és ara quan estan sortint a la llum terràqüia com autèntics benefactors per a l'ésser humà, per a la persona humana, com es diu ara.\nPer unir plàstics es recorre a moltes estratagemes i per descomptat la injecció multicomponent dóna com a resultat una peça amb dues parts molt unides, gairebé com si hagués hagut mol·lusc. Ja que les persones, les humanes, cada vegada volem més coses, ara que la moto, el mòbil, el mp3 i l'espremedora domèstica han d'anar amb la nostra personalitat, les tècniques d'unió estan cobrant molta importància. Els grans de les matèries plàstiques ja porten anys provant unions amb metalls, però es desconeix aplicació alguna d'unió per musclo.\nArribarà el dia en què la medicina, el packaging, l'automòbil i els articles electrònics, els sectors més exigents per als plàstics i en què molts centren els seus esforços, reconeixeran al musclo el mèrit fins ara menyspreat. Musclo que tot el pegues, uneix al sector, uneix plàstics, no permetis que el que un mol·lusc de mar ha unit, ho separi un humà de terra.