El periódico 4/5/2007\nAquí el cinema polític no abunda. Per això s'ha de saludar la pel.lícula del veterà director Josep Maria Forn que s'acaba d'estrenar. El coronel Macià ens explica amb bon ofici i garra comercial la transformació d'un escrupolós i apolític tinent coronel de l'Exèrcit, format a l'Escola d'Enginyers de Guadalajara, en un diputat de Solidaritat Catalana per les Borges Blanques al Congrés dels Diputats de Madrid.\nEls moments en què el tinent coronel entra en conflicte --arran de l'assalt militar a les redaccions del setmanari satíric Cu-Cut i de La Veu de Catalunya-- amb els comandaments de l'Exèrcit són magistrals. Així com els que relaten la seva trajectòria parlamentària i la seva conversió al catalanisme. Ha passat un segle, però el discurs militar predominant llavors no està gaire lluny del d'alguns polítics d'avui. Com el d'Antonio Maura que titlla de "montón" Solidaritat Catalana i té una concepció d'Espanya, propietat exclusiva dels estaments de la dreta, que impulsa a plantar cara al coronel Macià. També són suggerents els diàlegs del distanciament entre Macià i Francesc Cambó, el líder de la Lliga.\nÉs veritat que després --quan narra el conat d'invasió de Catalunya des de Prats de Molló-- es voreja un romanticisme que pinta Macià --Xavier Marcé dixit-- com un "il.luminat". Però la pel.lícula acaba quan Macià abandona la lògica militar --el conat de Prats de Molló és tributari d'aquesta lògica-- i torna a Catalunya el febrer del 1931.\nAleshores el coronel Macià deixa la lògica militar i el romanticisme i ho substitueix per la política. Josep Maria Forn té aquí pendent una altra pel.lícula: El President Macià. ¿Què caracteritza el president Macià? La seva capacitat de pacte amb la realitat. Primer, la integració del seu independentista Estat Català en un partit més ampli i menys ideològic: Esquerra Republicana de Catalunya, que guanya les dues eleccions de l'any 1931. Segon, el pacte amb el Govern republicà per enterrar la República Catalana i restaurar la Generalitat. Tercer, la participació d'ERC --Lluís Companys, ministre de Marina, després Jaume Carner d'Hisenda-- en els governs de Madrid. I quart, el consens per a l'Estatut de Núria i l'acceptació de retallades en un text ja votat pels catalans. La intuïció política de Macià va aconseguir per a Catalunya l'únic període d'autogovern des de l'any 1714 fins al retorn de Tarradellas i l'elecció de Pujol.\n¿Aquesta capacitat de pacte, de rectificació, és la que mateixa caracteritza el Carod del 2007? ¿És la que dibuixa Puigcercós quan, contestant a Lluís Foix sobre l'ètica de la convicció i la de la responsabilitat, parla de "la rauxa" i "el seny"? A meditar després de veure El Coronel Macià.


Home > Projecte Mute: Dona, Traducció i Censura\nEl grup d’investigació en Comunicació Intercultural i Traducció (CiTrans) de la Universitat de València desenvolupa actualment una investigació mitjançant l’anàlisi de tota la traducció realitzada de novel·listes angleses del segle XX a l’espanyol amb el fi últim de contribuir a una història real del moviment traductològic quant a literatura anglosaxona de dones a Espanya, sovint apartades en aproximacions a una història de la traducció al nostre país.\nPer a aquests professionals analitzar aquest moviment traductològic implica rastrejar la censura d’aquestes escriptores amb el fi d’investigar aspectes com: les causes per les quals se censuraren els textos, la relació entre la censura i el gènere o, l’estret nexe entre la censura i el gènere literari. La necessitat d’estructurar dita censura independentment del temps que haja passat des de la publicació del text original és clara. En molts casos la versió que una determinada cultura té d’un text és una versió no autèntica, no fidel a l’original i, com a conseqüència, una visió incompleta, inadequada, infidel a l’original d’aquests textos, i, per tant, a la seua autora.\nEn molts casos la versió que una determinada cultura té d’un text és una versió no autèntica, no fidel a l’original i, com a conseqüència, una visió incompleta\n“No solament és una necessitat literària i acadèmica, sinó que també moral revisar aquests textos, en moltes ocasions Claus, i aquestes autores traduïdes en la llengua meta, així com animar a recuperar aquests textos, traduir-los, retraduir-los, publicar-los i reeditar-los”, asseguren. El seu treball implica analitzar el paper dels distints agents implicats en el procés de censura: des del traductor al censor, passant per l’editor, sovint l'interlocutor amb les diverses comissions de censura.\nAquest projecte és la culminació de diversos anys d’investigació sobre la relació entre gènere, traducció i censura, així com la necessitat de donar veu a moltes escriptores les traduccions de les quals al castellà s’han vist truncades per la censura franquista. Autores moltes d’elles absents en històries de la literatura –en aquest cas anglesa- per la qual cosa es dóna una doble discriminació. Part també principalment de la tesi doctoral defensada en 2008 per Gora Zaragoza Ninet, membre de l’equip CiTrans, on fa un estudi de la traducció al castellà d’un centenar de novel·listes angleses.\nAquest projecte és la culminació de diversos anys d’investigació sobre la relació entre gènere, traducció i censura\nAixí mateix, “també ens proposem analitzar la triple dimensió: original, traducció, adaptació cinematogràfica i la seua connexió tant amb el gènere com amb la censura, per això compte amb un equip de professionals d’especialistes en matèria de TAV (Traducció audiovisual)”, explica Gora; qui fins a la data ha investigat i traduït escriptores com Viriginia Woolf, Radclyffe Hall, Winifred Holtby i Ruth Rendell entre altres.\nRespecte als esdeveniments que es plantegen, a part del Taller sobre “Censura, gènere a discurs. Escriptores espanyoles dels anys cinquanta del segle XX” celebrat el passat 1 de desembre; “l’any vinent espere que siga un any carregat d’actes acadèmics en relació amb aquesta temàtica (jornades, xarrades, congressos, ...) que d'acord amb l’èxit del taller ja celebrat i impartit per Lucía Montejo Gurruchaga, professora titular de la UNED, amb més de 100 inscrits i una altíssima participació; és un tema que suscita molt d’interés acadèmic”, subratlla Gora.\nNeix amb el propòsit de fomentar la investigació en dos àmbits, per un lloc, la comunicació intercultural, un camp en plena expansió que consisteix en l’estudi de les interaccions entre individus de diferents cultures, parlen o no la mateixa llengua. En segon lloc, partint de la idea que la traducció no es produeix entre llengües sinó entre cultures, podem entendre-la, com un exercici de comunicació intercultural. Concretament formen part del projecte MUTE:\nGora Zaragoza Ninet: Doctora en el Departament de Filologia Anglesa i Alemanya de la Universitat de València. Durant els últims anys ha treballat en la traducció de novel·listes britàniques a l’espanyol, havent publicat obres com: "Censurades, Criticades, Oblidades: les Novel·listes angleses del segle XX i la seua Traducció al castellà" o "Winifred Holtby, la lluita d’una dona singular”.\nJuan José Martínez Sierra: és Professor Titular d’Universitat del Departament de Filologia Anglesa i Alemanya de la Universitat de València. La seua investigació s’ha dirigit, fonamentalment, a l’àmbit de la traducció audiovisual i, de manera particular, a l’estudi de la traducció de l’humor, sempre des d’una perspectiva intercultural. A més a més de fundador i director de CiTrans, és col·laborador d’altres grups d’investigació com SILVA (Universitat de València).\nMabel Richart Marset: és professora de la Universitat de València en el grau de Traducció i Mediació Interlingüística. Així mateix, és coordinadora de l’àrea de Traducció i Interpretació del Departament de Teoria dels Llenguatges i Ciències de la Comunicació, i professora invitada en distintes universitats estadounidense on imparteix seminaris sobre cinema i traducció.\nBeatriz Cerezo Merchán: és professora de Traducció i Llengua Anglesa en el Departament de Filologia Anglesa i Alemanya de la Universitat de València. En 2013 va guanyar el premi Young Scholar Prize de la European Society for translation Studies (EST) a la millor tesi doctoral de l’àrea de Traducció i interpretació.\nTags literatura , censura , traducción


Miquel Porta Perales – Les superilles i l'eco(im)mobilisme contra la ciutat neoliberal - Hänsel * i Gretel *\nMiquel Porta Perales – Les superilles i l’eco(im)mobilisme contra la ciutat neoliberal\nAutor: hanseligretel - 20/01/2020\nLes esquerres barcelonines tenen una certa tendència a recórrer a les fórmules magistrals del socialisme utòpic del XIX. En un país de cabetians –Narcís Monturiol, Abdó Terrades, Josep Anselm Clavé, Joan Rovira i Ignasi i Pere Montaldo- no ens ha de sorprendre que es recuperi, per exemple, la figura de Robert Owen. ¿Per què Robert Owen? Perquè, l’activista –a més d´empresari- gal·lès, que va viure a cavall dels segles XVIII i XIX, en un temps d’efervescència industrial i econòmica, brinda alternatives a una esquerra progressista que, amb totes les diferències del cas, ha d’administrar una ciutat amb problemes semblants als que va fer front Robert Owen.\nSi repassen les idees de Robert Owen, ens adonem de la sintonia entre el gal·lès i una part de les esquerres barcelonines. Que si la revolució de la raó, que si la política parlamentària no soluciona els problemes dels treballadors, que si el capitalisme oprimeix la classe treballadora, que si l’educació dels infants ha de transcórrer en una aula on regni la felicitat, que si ha de començar una nova Era que eduqui a totes les nacions i als homes de totes les latituds, races i costums en uns principis que els inclinin vers l’amor i la bondat sense excepció ni prejudicis.\n¿Com no veure en tot plegat la ingenuïtat progressista del món millor que és a tocar, o la crítica de la democràcia formal que no ens representa, o l’aversió vers el capital i els capitalistes, o la dita pedagogia activa, o el bonisme dels nostres progressistes?\nDe les ‘townships’ a les superilles\nPassa, però, que la sintonia d’una part de les esquerres amb Robert Owen –és cert que històricament parlant Charles Fourier y Étienne Cabet van tenir més influència a Catalunya que Robert Owen- es percep també en el que s’acostuma a dir la pacificació de la ciutat. Si ens deturem en les townships, o noves unitats urbanes, o nous municipis, que proposa Robert Owen, trobem semblances amb la superilla barcelonina. Anem a pams.\nA l’assaig The Revolution in the Mind and Practice of the Human Race (1849), Robert Owen proposa de combatre la sobrepoblació i enrariment de les ciutats industrials amb la construcció de “nous emplaçaments” on es “pugui viure en les òptimes condicions de confort”.\nDe les townships a les superilles. ¿Què pretén la superilla? La resposta ens la dóna l´Agència d´Ecologia Urbana de Barcelona i el seu Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Barcelona (2013-2018): mitjançant la implantació de superilles es busca la “qualitat ambiental, la reducció del soroll, de l´accidentalitat i incrementar l’espai destinat als vianants”. Aires de Robert Owen a la ciutat de Barcelona.\nCal precisar l’abast de la idea de superilla tot escoltant el seu creador. En una aclaridora entrevista (La receta del ecólogo Salvador Rueda para salvar las ciudades: las supermanzanas, 2018), Salvador Rueda –ecòleg, llicenciat en ciències biològiques i psicologia, alumne de Ramon Margalef, i director de l’Agència d´Ecologia Urbana Barcelona- assenyala el problema (les ciutats són les principals responsables del desgavell ambiental), la solució (hem de canviar la morfologia, la funcionalitat, la mobilitat i les condicions d´habitabilitat de les ciutats) i els beneficis que es podrien aconseguir (unes ciutats socialment més cohesionades al servei del ciutadà i el vianant on hi hagi espai per l’entreteniment, els nens puguin jugar sense perill, les persones amb dificultat de moviment puguin deambular sense por per unes superilles –els cotxes no poden sobrepassar els 10 kilòmetres per hora- on també es pugui compra fruita i verdura, prendre cervesa en una terrassa, dialogar com si de l´àgora es tractés, i gaudir de la cultura, l’art i la bicicleta). De tot plegat, Robert Owen en diu “viure en les òptimes condicions de confort”.\nDe fet, les superilles no representen cap novetat a la ciutat de Barcelona. Ildefons Cerdà ja les contemplava a l´Eixample (1859), Josep Lluís Sert i Le Corbusier ja en parlaven en l’anomenat Pla Macià (1932) i la Casa Bloc (1932) de Josep Lluís Sert, Josep Torres Clavé i Joan Baptista Subirana ja en té, de superilla. Hi ha alguna relació, o aire de família, entre les superilles d’ahir i els “nous emplaçaments” de Robert Owen? Hipòtesi no menyspreable si tenim en compte que, com assenyala Ferran Aisa, les idees cooperativistes del gal·lès van entrar a Barcelona el 1840 de la mà de Joan Munts (La influència d´Owen en el cooperativisme català, 2011). Al respecte, no cal oblidar que el New Lanark d’inspiració oweniana es fonamenta també en una determinada manera de construir i viure.\nEn qualsevol cas, la diferència entre la superilla d’ahir i la d’avui rau en què la primera –filla del Moviment Modern avantguardista d’inicis del segle XX que es mou en el marc de la industrialització- buscava la racionalització i funcionalitat de l’espai, mentre que la segona –producte d’una ideologia progressista que es mou en el marc de la desindustrialització i el decreixement- busca la depuració del medi ambient. Mentre que la primera valora la bellesa, la segona avalua els costos mediambientals.\nMés enllà del efectes positius –reducció de la contaminació atmosfèrica i acústica i ampliació dels espais de comunicació i oci-, la superilla és l’expressió de l´eco(im)mobilisme que teoritzen Massimo Paolini i el Urban Living Lab. Massimo Paolini (Universitat d´Edimburg) celebra les superilles de Barcelona en possibilitar “l’oportunitat per criticar radicalment a través de l’urbanisme l’economia liberal, la seva estructura productiva, la seva voracitat, el seu desconeixement de l’ètica, la seva desigualtat, la seva devastació de l’ambient”. Unes superilles que podrien esdevenir una “eina per un canvi profund, desestabilitzant l’estructura de la ciutat neoliberal, escolaritzada, obedient als poderosos, i contribuint a l’establiment d´una ciutat humana, cooperativa, solidària, igualitària, que respecti els delicats equilibris naturals”. Més: “en el context del fort deteriorament de la democràcia que estem vivint durant les últimes dècades, la funció de l’urbanisme és la de contribuir a trencar el vincle de la ciutat amb el Mercat i actuar per desestabilitzar l’actual equilibri opressor vers els més fràgils”. Conclou: les superilles “ofereixen les eines individuals i col·lectives per fer realitat una democràcia participativa, sense excloure cap persona. L´única obra-proposta que l’Ajuntament [de Barcelona] hauria de realitzar, amb un fort valor simbòlic seria traçar un cercle en el centre de cada cruïlla de l´Eixample i remoure la capa d´asfalt” (Las ‘supermanzanas’ de Barcelona, ¿un desafío radical a la ciudad neoliberal?, 2017).\n(Entre parèntesi: sobre les superilles a l´Eixample, es recomana la lectura del treball de Robert Podjapolskis titulat Supemanzanas bajo sospecha: el proyecto de Superislas para Ensanche frente a su alternativa. Departament d´Urbanisme i Ordenació del Territori. Universitat Politècnica de Catalunya.)\nArribats a aquest punt, sorgeix la qüestió: les superilles, ¿un intent de pacificar la ciutat o un desafiament -a la manera de Massimo Paolini-, a curt o llarg termini, a la ciutat neoliberal i/o a això que anomenem Sistema?\nSobre això, cal prendre nota d´algunes de les idees o propostes de qui entén la superilla com un desafiament a la ciutat neoliberal o com una eina de lluita contra el sistema capitalista. A les idees de Massimo Paolini ja exposades abans, cal afegir-ne d’altres que justifiquen el seu discurs. L’autor considera que les superilles afavoriran el suport mutu, el diàleg entre iguals, la relació personal amb la naturalesa, la cultura de la biodiversitat, la substitució de l’automòbil per la bicicleta, el decreixement, l’agricultura urbana, la salut no mercantilitzada, la reflexió sobre la relació entre l’home i l’animal o una veritable educació fora de l’escola –una desesescolarització- entesa com un procés d’alliberament.\nDesprés de prendre nota de les idees i propostes de l´eco(im)mobilisme, caldria esbrinar si les idees i propostes de les esquerres que governen la ciutat de Barcelona –també, les seves intencions- són o no compatibles, i en quina mesura, amb les de Massimo Paolini. Així, d´aquesta manera, podríem desentranyar el què i el per què de les superilles. No fos cas que, tot parafrasejant el Maig del 68, ens trobéssim que sota les llambordes o l’asfalt aixecat de les superilles hi hagués, no la platja, sinó el pols d´un retroprogrés homeostàtic –autoregulat i sense creixement- que vigila, amb càmeres, que els ciutadans no superin els 10 kilòmetres por hora. A les esquerres sempre els ha agradat George Orwell.


Cooperatextil es promociona per segon any a la fira BSTIM d'Igualada | Tecnocampus\nEl TecnoCampus va participar dimecres passat per segon any consecutiu a la fira BSTIM, i ho va fer amb un estand propi per promocionar Cooperatextil. Cooperatextil és una plataforma de solucions a les necessitats de fabricació tèxtil. Està formada per tallers i empreses del Maresme, principalment de Mataró i també de Sabadell, que ofereixen tota la varietat de serveis del sector tèxtil: teixits, tints, estampació, tall, disseny i patronatge, confecció, planxa i acabats, fabricadors i gestors de producció per a marques de moda tèxtil, tèxtil llar i accessoris. L'objectiu és captar produccions d'altres països o territoris.\nA la inauguració hi van assistir la presidenta del TecnoCampus i regidora de Promoció Econòmica i Innovació, Dolors Guillén, i el director general del TecnoCampus, Jaume Teodoro.\nBraingaze, finalista dels (...) Següent\nIntEntSem o com estimular (...) Anterior


Herrera situa a Catalunya sí que es pot com a única alternativa perquè ERC i CUP avalen a Mas\nEl coordinador nacional d'ICV, Joan Herrera, ha erigit Catalunya sí que es pot com l'única candidatura en les eleccions catalanes del 27 de setembre que suposa una alternativa real, ja que tant ERC, integrada en Junts pel sí, com la CUP avalen la continuïtat d'Artur Mas (CDC) al capdavant de la Generalitat.\nEn una entrevista d'Europa Press, ha sostingut que el fet que el candidat de la CUP, Antonio Baños, assegurés que no posarà condicions impossibles a un hipotètic govern de Junts pel sí deixa a la candidatura de Catalunya sí que és pot "com l'opció que té més sentit" per a aquelles persones que volen una alternativa a Mas.\n"Ja sabem segur que el candidat de Junts pel sí és Mas, i que l'opció de la CUP és aquesta", ha insistit, i ha reafirmat que en cap concepte la candidatura que lidera Lluís Rabell investirà president a Mas després de les eleccions.\nSegons Herrera, si Mas aconsegueix tornar a la Presidència no tindrà cap motiu per deixar enrere algunes polítiques que han aplicat els seus governs fins ara, i ha vaticinat que seguirà avançant amb projectes com el Consorci sanitari de Lleida i BCN World: "Per què s'ha de retractar si continua liderant el país?".\nPer al dirigent ecosocialista, el pes de CDC i ERC en la llista de Junts pel sí deixa als republicans "lligats de peus i mans" i sense marge per voltejar les polítiques de Mas, per la qual cosa un gir en polítiques socials només depèn del resultat de Catalunya sí que es pot.\n"Per construir l'escenari de canvi i alternativa només hi ha un resultat determinant, que és el nostre", ha dit, i ha assenyalat que la resta de forces no poden construir una alternativa perquè o bé recolzen a Mas o contemplen fer-ho, o bé directament estan en contra del dret a decidir.


El secret inconfessable de Rafa Nadal\nRafa Nadal, durant un partit | Europa Press\nEl tenista manacorí no vol explicar com s'ha pogut recuperar tan ràpidament\nRafa Nadal té un secret inconfessable i, com a inconfessable que és, no el podem saber. El tenista manacorí ha deixat novament bocabadat el món del tenis després de batre amb claredat i superioritat el número u del rànquing ATP, el serbi Novak Djokovic, als quarts de final del Grand Slam de Roland Garros. La sorpresa no és la victòria en qüestió, sinó que hagi arribat quan ha arribat. Fa només dues setmanes marxava del Masters 1000 de Roma totalment abatut, amb més mal que mai al peu a causa de la malaltia crònica de Müller-Weiss. En aquell moment va deixar entreveure que no tenia clar si podria competir a Roland Garros i que no sabia qui nivell podria exhibir, però a l’hora de la veritat ha tornat a fer-ho de nassos.\nLes declaracions més misterioses de Rafa Nadal\nÉs comprensible que, després d’aquesta victòria contra Djokovic, la premsa li hagi preguntat com ha pogut recuperar-se d’aquesta manera. La seva resposta, de forma sorprenent, ha estat d’allò més misteriosa. Ha deixat clar que “hi ha una explicació”, però no ha volgut revelar-la i ha dit que ho farà més endavant. Aquesta ha estat la seva resposta completa: “Ja ho explicarem després del torneig. Aleshores ho entendreu tot. De moment, m’hi deixaré la pell. No sé què pot passar després d’aquesta competició, però crec que podré lluitar fins al final i després ja veurem com queda el meu peu. Ara mateix no és el moment de donar explicacions sobre això, però n’hi ha i quan acabi el torneig, us ho explicaré”.\nNadal, molt a prop de la retirada\nEn qualsevol cas, la sensació generalitzada és que estem davant l’últim Roland Garros de Rafa Nadal. Ha estat la seva competició fetitxe i, ara que és a les semifinals, es troba a només dos partits d’aconseguir el seu catorzè títol, una xifra astronòmica. És probable que també intenti lluitar pel pròxim Wimbledon i Open dels Estats Units, però quan acabin aquests tornejos, es començarà a parlar d’una més que possible retirada de cara a la temporada vinent. Tot i això, a la vegada que ho insinuava, Nadal també mostrava el seu etern esperit competitiu i deia que “fins al final, intentaré trobar una solució al meu problema del peu”.\nLesió Rafa Nadal Roland Garros Tenis\nRafa Nadal mostra la seva desesperació tot i brillar contra Djokovic\nEl tenista manacorí ha eliminat el serbi als quarts de final de Roland Garros, però es manté pessimista amb la seva lesió\nRafa Nadal pateix, però jugarà els quarts de Roland Garros contra Djokovic\nRafa Nadal guanya en cinc sets a Auger-Aliassime\nNadal jugarà un dels partits amb més morbo de la seva carrera\nEl balear s'enfrontarà a Roland Garros al jove Auger-Aliassime, qui està entrenat pel seu tiet, Toni Nadal\nLes duríssimes declaracions de Nadal sobre la seva malaltia degenerativa\nRafa Nadal ha caigut eliminat del Masters 1000 de Roma abans d'hora i amb evidents problemes físics


Valoracions del VIII Congrés del Bloc - Nosaltres La Veu\nValoracions del VIII Congrés del Bloc\nper Àlex Ruiz\nDes de la candidatura de «Coratge» al VIII Congrés del Bloc, estem satisfetes amb el resultat no només perquè representa la voluntat d'una bona part de la nostra militància, sinó també, pel fet que suposa liderar la part crítica necessària per reprendre els valors amb què vam arribar a este gran partit.\nContinuarem treballant per fer palesa la urgència de millorar aspectes tan bàsics com el municipalisme i la democràcia real dins de la nostra estructura, en la qual ha quedat massa limitada la representació de la militància i la veu dels seus pobles i ciutats.\nLa reivindicació de la sobirania del País Valencià i el viratge cap a un feminisme participatiu i inclusiu que permeta crear polítiques reals són principis bàsics als quals no renunciarem de cap manera.\nReitere, de nou, el meu sincer agraïment a totes les persones que han decidit defensar i no retrocedir en els valors més fonamentals que representa el Bloc.\nSom i serem, des de cada racó d'aquest país que és el nostre, la veu de les companyes i companys que han deixat de ser escoltats, però encara tenen molt a dir perquè el Bloc no perda la seua referència més nacionalista, plural, d'esquerres i feminista.


Avui hem anat al Museu d'Història Natural de Dublin, que es va inaugurar el 1857. Després hem visitat el castell de Dalkey, al sud de la capital. Allà ens han explicat com era la vida al castell a l'edat mitjana. Inclús hem après a fer monedes. Hem passejat per la costa i la platja i hem tornat al centre de la capital per veure l'ambient de la ciutat al vespre. Avui se celebrava la Shopping Night i hem aprofitat per passejar de nit.\nEl darrer dia ja! Ahir vam visitar Dublinia, un museu interactiu en el qual vam aprendre la història de la ciutat de Dublin, des del Víkings fins als nostres dies. També vam veure St Patrick's Cathedral i la biblioteca Chester Beatty, on hi havia una exposició sobre la història dels llibres des del punt de vista de totes les religions del món. Un darrer passeig per Temple Bar per acomiadar-nos de la ciutat i cap a Malahide. Dissabte tornem, això s'acaba!


Biblioteca Marcel·lí Domingo: de novembre 25, 2013\nBEBETECA, cada vegada més petits lectors!!\nDivendres 22 de novembre a les 18h a càrrec de Rosa Tomàs.\n25 anys de 'Camí de Sirga' Homenatge a Jesús Moncada\nL'homenatge a Jesús Moncada va consistir en tres actes: a Tortosa, Mequinensa i Barcelona. Per als actes a Tortosa i Mequinensa es va comptar amb al presència destacada de l'escriptora i editora Rosa Regàs (Premi Nadal i Premi Planeta, entre d'altres. Fou traductora de l'ONU i directora de la BN durant 3 anys, que va oferir una conferència al voltant de la figura i l'obra de l'escriptor mequinensà. També ens va parlar de la vessant professional i un anàlisi de l’obra de l’autor.\nLa Rosa Moncada, germana de l'autor, va parlar de la vessant personal.\nDes de la productora cultural Lo Fardatxo qui gestiona la promoció de l'acte, la cantautora Montse Castellà va interpretar tres cançons del seu repertori.\nL'homenatge va comptar amb la col·laboració del Departament de Cultura de la Generalitat, amb la presència del Sr. Ferran Bladé, Delegat de Cultura. I també la col·laboració d'Òmnium Cultural, amb el seu representant, Emigdi Subirats.\nL'acte el va encetar el Sr. Joaquim del Pino, Regidor de Cultura de l'Ajuntament de Tortosa.\nDesprés dels parlaments van llegir l'obra de Jesús Monca, dos alumnes de l'IES Roquetes, una aluma del IES Cristòfol Despuig i va tancar el torn de lectures amb una lectura d'un fragment de 'Camí de Sirga' el professor de l'IES Joaquim Bau, Manel Ollé.\nDivendres 22 de novembre a les 19,30h a la biblioteca de Tortosa\nPublicado por Biblioteca Marcel·lí Domingo en 18:42 0 comentarios\nEtiquetas: Homentage Camí de Sirga, Jesús Moncada, Xerrada\nXerrada sobre Tantrisme a càrrec de Mònica Miranda i Marc Jaén\nDijous 21 de novembre a les 19h\nPublicado por Biblioteca Marcel·lí Domingo en 16:52 0 comentarios\n▼ de nov. 25 (3)\nXerrada sobre Tantrisme a càrrec de Mònica Miranda...


Riga Students And Backpackers Hostel Riga Letònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nRiga Students And Backpackers HostelKalēju iela 48, 3rd floor, Riga Centre, Riga, Letònia, LV-1050 - Veure al mapaNotable7,0Basada en165comentarisRiga Students And Backpackers HostelVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 30 fotosMolt bona ubicació 8,8Veure al mapa8,8UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsWi-Fi gratuït en totes les habitacionstransport hotel/aeroportservei de llançadorasala de jocsentrada/sortida [exprés]\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Riga Students And Backpackers Hostel està situat idealment a Riga Centre; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Riga Students And Backpackers Hostel és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, canvi de moneda per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'ambient de Riga Students And Backpackers Hostel es reflexa en cada habitació. calefacció, bany compartit són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com sala de jocs. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Riga Students And Backpackers Hostel no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentlloguer de bicicletesservei de llançadoratransport hotel/aeroportFitnes i recreaciósala de jocs Àpats, begudes i refrigericuina compartida Serveis i comoditatscanvi de monedamagatzem d'equipatgezona de fumadorsAccésentrada/sortida [exprés]recepció [24 hores]s'admeten animals de companyiaDisponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Idiomes ParlatsLetó Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Amelas Hotel Finike Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 15 allotjaments a Finike.\nSahilkent Mah. Akdeniz Cad., Finike, Finike, Turquia, 7740 - Veure al mapa\nMés informació sobre Amelas Hotel\nConvenientment situat a Finike, Amelas Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmelas Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Finike. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, restaurant.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, insonorització per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com platja privada, centre esportiu, sauna, piscina exterior, massatge. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Amelas Hotel no troba competidors en cap categoria.


per Redacció - Fotografia: Ajuntament de Lleida 17/10/2013 00:00h\nEl claustre de la Seu Vella, obert les nits de lluna plena| Redacció - Fotografia: Ajuntament de Lleida\nEl Claustre de la Seu Vella de Lleida obrirà a partir d’ara cada nit de lluna plena. Es tracta d’una iniciativa per atansar el monument més emblemàtic de Lleida a la ciutadania d’una manera especial, a la nit, descobrint el seu encant i la seva història des d’una mirada diferent. La iniciativa començarà aquest divendres a la nit, en horari de 21.00 a 00.00 hores, i tindrà lloc cada mes la nit que astronòmicament sigui més propera a l’hora de la lluna plena.\nLa visita nocturna al claustre anirà acompanyada d’activitats i propostes culturals diverses, com música, teatre, poesia, o cinema, entre altres. Les activitats, que no s’han desvetllat, es podran descobrir cada nit de lluna plena. La visita tindrà un preu simbòlic de dos euros, un import que, segons ha destacat el director del Consorci del Turó de la Seu Vella, Pep Tort, anirà destinat a la recuperació de les campanes.\nL’alcalde de Lleida, Àngel Ros, juntament amb la responsable de cultura, Montse Parra, el responsable de Turisme de Lleida, Fèlix Larrosa, el director del Consorci del Turó de la Seu Vella, Pep Tort, i el delegat dels Serveis Territorials del Departament de Cultura a Lleida, Josep Borrell, han presentat aquesta iniciativa, que se suma a les múltiples activitats que es realitzen per generar oportunitats de visitar la Seu Vella.\nEl paer en cap ha explicat que "la lluna vista des del claustre més important d’Europa ens permet gaudir de la màgia de la lluna, un concepte poètic desenvolupat àmpliament a la literatura universal". Des d’un punt de vista de difusió del concepte, Ros ha destacat la visió científica de la lluna, que es pot observar al Turó de Gardeny amb la maqueta de la lluna del científic lleidatà Joan Oró, i la visió romàntica de la lluna, que es pot observar a partir d’ara des del Turó de la Seu Vella. "Seu Vella i Templers; Turó de la Seu i Turó de Gardeny; visió romàntica i visió científica: es tracta de dues visions que donen l’oportunitat de contemplar un element màgic com és la lluna", ha destacat Àngel Ros.\nLa Casa d’Aragó de Lleida celebra la festivitat del Pilar amb el tradicional festival de jotes


L'Ajuntament de Barcelona reconeix que l'amenaça terrorista «existeix» i que s'està «controlant» - Empordà\nL'Ajuntament de Barcelona reconeix que l'amenaça terrorista «existeix» i que s'està «controlant»\nJanet Sanz afirma que els cossos policials estan «coordinats per formar els operatius que corresponguin»\nACN 27.12.2018 | 06:30\nLa regidora de Sants-Montjuïc, Laura Pérez, i la quarta tinenta d'alcaldia de l'Ajuntament, Janet Sanz. Nazaret Romero / ACN\nLa regidora de Sants-Montjuïc, Laura Pérez, i la quarta tinenta d'alcaldia de l'Ajuntament, Janet Sanz.\nLa quarta tinenta d'alcaldia de l'Ajuntament de Barcelona, Janet Sanz, ha reconegut aquest dilluns que l'amenaça terrorista "existeix", però ha remarcat que s'està "controlant" i que els diferents cossos policials estan "coordinats per evitar que s'acabi produint".\nSanz ha dit que els diferents cossos policials estan "coordinats" per evitar un possible atemptat a la ciutat. Per la seva banda, el regidor de Turisme, Agustí Colom, ha fet una crida a la "tranquil·litat" i a la "normalitat" dirigida tant als veïns com als turistes. "El que hem de fer és mantenir la tranquil·litat i estar atents a qualsevol missatge", ha remarcat.


Com regalar solidaritat pel Sant Jordi 2022 a Barcelona?\nLes entitats tornen a sortir al carrer aquest Sant Jordi a Barcelona per recaptar fons que els permetin tirar endavant els seus projectes socials\nJessica Moreno Cusac | dijous, 21 d'abril del 2022, a les 21.13\n(EFE / redacció) Les parades de roses i llibres tornaran a omplir Barcelona, coincidint amb la diada del Sant Jordi 2022. També hi haurà entitats i associacions que es dediquen a ajudar persones desfavorides o en situació de vulnerabilitat. Sortiran al carrer per vendre flors i recollir fons per continuar amb la seva tasca.\nSi aquest Sant Jordi 2022 vols regalar solidaritat, a continuació et detallem totes les accions previstes a Barcelona.\nRoses i llibres per a la gent gran\nL’associació Amics de la Gent Gran instal·larà una vintena de parades per recollir roses i llibres que després repartiran entre les 2.000 persones d’edat avançada que pateixen soledat no desitjada a Catalunya. L’entitat també ha previst llegir poemes o fragments de llibres per telèfon a aquelles persones grans que no puguin rebre visites.\nEl Vall d’Hebron regala una rosa a cada malalt\nL’Hospital Vall d’Hebron ha posat en marxa una iniciativa per aconseguir fons i regalar una rosa a tots els pacients ingressats en aquest centre sanitari. Són flors doblement solidàries perquè les han elaborat artesanalment les dones en situació de prostitució i en risc d’exclusió social d’El Lloc de la Dona.\n🌹 Ja has regalat la teva rosa de #SantJordi pels pacients de Vall d'Hebron? Tots i totes es mereixen una rosa feta de tot cor ❤ perquè passin una diada especial i única. #CadaPacientUnaRosa\nRegala alegria a https://t.co/q7vHDsZlOA pic.twitter.com/YoZFv0mIBr\n— Vall d'Hebron (@vallhebron) April 20, 2022\nTreballs manuals i flors contra el sensellarisme\n“Un Sant Jordi on el drac es menja el sensellarisme!”. Aquest és el lema de la campanya de Càritas per recaptar fons aquesta diada de Sant Jordi. Al llarg de tot el matí es llegiran textos de persones que viuen o han viscut al carrer a la parròquia de Sant Pau del Camp i es vendran roses solidàries i treballs manuals de gent sense sostre. Els ingressos s’invertiran en diferents projectes de Càritas contra el sensellarisme.\nUn Sant Jordi per garantir el dret a l’educació\nLa Fundació Comtal sortirà al carrer aquest Sant Jordi per garantir el dret a l’educació de 140 infants i joves. Per aconseguir fons, vendrà roses i punts de llibres fets per menors de l’entitat. A diferència d’altres anys, aquest 2022 la fundació disposarà de dues parades solidàries: una al Gòtic i una altra al Mercat de Santa Caterina.\nRoses solidàries a l’Ajuntament de Barcelona\nL’Ajuntament de Barcelona s’omple de solidaritat aquest Sant Jordi i un any més posa en marxa la iniciativa de la venda de roses solidàries al pati d’entrada del consistori. Enguany participen Sonrisas de Bombay, Nexe Fundació, Plataforma PDA Bullying i l’Associació de Nens amb Càncer AFANOC. L’import recaptat es destinarà a impulsar la tasca d’aquestes entitats.\n— llibres — roses — Sant Jordi — solidaritat


rogers biografia, vida, fets interessants - Actor, Maig 2022\nWill Rogers Biografia, vida, fets interessants - Maig 2022\nFilm Actor, Vaudeville Performer Humorist\nOologah, Oklahoma, Estats Units d'Amèrica\nquan l’home aquari s’allunya\nWill Rogers era el fill més jove de vuit nens. Va ser conegut cèlebrement com a humorista intèrpret de Vaudeville i un actor enèrgic. Estimava tothom que coneixia i el seu humor anava fora d’aquest món. El 1934 va aparèixer a la pel·lícula de Judge Priest i Steamboat Round the Bend el 1935. Abans de la fama, Will envejava tenir el seu ranxo a l'Argentina. Li va semblar irònic que es convertís en un famós actor nord-americà mentre era un quart de Cherokee, natural.\nEncès 4 de novembre de 1879, William Penn Adair Rogers va néixer ara al territori indi Oklahoma, Oologah, Estats Units . Ambdós pares, Mary Schrimsher i Clement Vann Rogers, eren relativament descendents de Cherokee. Li va encantar passar els dies de la seva infància al ranxo familiar. Va ser llavors quan va aprendre a lassat a més de treballar a la ramaderia. Des de la seva infantesa, Will era un amant de la corda. Va arribar al punt que va ser nomenat al Guinness World Book of Records quan va practicar llançar tres lassos alhora. Una corda va girar al voltant del genet; un altre va girar al coll del cavall, mentre que el tercer va volar sota el cavall. Va ser una escena increïble quan la gent el va veure brollant alhora.\nDe 1897 a 1898 Voluntat assistí a l'Escola Militar de Kemper. Malauradament, es va convertir en un vaquer després d'abandonar-se. De 1902 a 1903 A Will li va encantar viatjar més enllà. Va tenir l'oportunitat d'anar a Sud-àfrica, on va jugar al 'The Cherokee Kid'. Posteriorment es va traslladar a Nova Zelanda i Austràlia en col·laboració amb Wirth Brothers Circus. El 1904 Rogers va tornar als Estats Units i va presentar el seu talent a les Fires Mundials de St.Loius. De 1905 a 1915 Will va continuar ampliant la seva carrera recorrent diferents circuits a Amèrica, Europa i Canadà.\ncapricorn home libra dona trencar\nEl 1917 Will Rogers Va elaborar el seu talent en la formació de lasso en un lloc ideal a Ziegfeld Follies que es va convertir en un favorit del públic. Però sempre es va penedir mentre no va acabar els seus estudis. Li agradava llegir i parlar amb la gent. Va arribar a abraçar els dos interessos que van formar part de la seva naturalesa i el seu humor. Es va centrar més en observacions reals com la vida i els individus amb una escort del seu intel·ligent. Odiava colpejar-se al voltant del matoll; els seus acudits tenien un llenguatge senzill que fins i tot un any podia comprendre. El públic va respondre positivament més per la seva banda de l'humor que per la seva habilitat per a la dansa.\nA mitjan 1918 Rogers van començar a aparèixer en pel·lícules comptables, incloses Bill Hyde de riure , El Ropin ’ Tontes el 1921 entre d’altres. Quan es va introduir la primera banda sonora (talkies), Will es va convertir en una estrella. El 1929 va ser acreditat per les seves pel·lícules parlants com 'They Had to See Paris', seguida de la Fira de l'Estat el 1934. Mentre continuava progressant en la seva carrera, Will va aparèixer en 71 pel·lícules i nombroses produccions de Broadway. El 1934 Rogers va ser votat com l’actor masculí més famós de Hollywood. Des de llavors, la seva carrera es va ampliar més enllà de les seves expectatives.\nEl 1925 Will Rogers va començar a escriure els seus propis llibres. És allà on va presentar sis llibres i 4.000 columnes combinades. Va tenir l'obligació de convertir-se en un guru de televisió i de comentarista polític. Segons ell, la política era l’espectacle ideal al món mentre que el Congrés era la fàbrica de bromes nacional. La seva intel·ligència, honestedat i humor li van valer més respecte al punt de ser designat governador d'Oklahoma. Tot i això, va declinar el seient i després va presidir el seient de Beverly Hills Mayor. En el procés, es va alegrar de visitar el president Calvin Coolidge i Franklin Roosevelt a la Casa Blanca.\nEl novembre de 1908 Will Rogers casat Betty Blake . La parella va ser beneïda amb quatre fills; Mary, Fred, James i Will Jr. Mary es van convertir en una famosa actriu; Will Jr. es va convertir en un heroi de la Segona Guerra Mundial mentre James es va convertir en un ramader dedicat. El 1935, Roger ’ s va planejar unes vacances amb el pilot Wiley ’ sPost. Com a gran reporter, Will viatjava més enllà. Va tenir ocasió de visitar Londres, Egipte, Amèrica del Sud, Moscou, Japó i Amèrica. El 15 d'agost de 1935, el vol de Wiley ’ s i Rogers ’ s es va estavellar a prop d'Alaska, prenent-se les dues vides. La seva sobtada mort va entristir els seus fans i tota la nació. El president Franklin Roosevelt va dedicar un Memorial estructurat a Claremore on va ser enterrat Will. El seu fill, Fred va morir als dos anys i Betty va morir el mateix any, i ella va ser amagada al costat del seu fill i el seu marit.\nWill Rogers Les dites polítiques i l'escriptura continuen aportant rellevància a la política actual. En honor seu, es va crear The Will Rogers Institute que va ajudar a finançar la investigació sobre la malaltia pulmonar. Va ser un autèntic heroi que va deixar una empremta que mai no arribarà a ser ocupada.


El jutge tornarà a investigar la presumpta compra il·legal d'un fetge per part de l'expresident del Barça Sandro Rosell\nRedacció 30/01/2019 - 16.13 Actualitzat 25/02/2019 - 10.22\nEl cas Abidal es torna a investigar (Reuters)\nL'Audiència de Barcelona ha ordenat reobrir la investigació per suposades irregularitats en el trasplantament de fetge, el 2012, a l'exjugador i actual secretari tècnic del Futbol Club Barcelona, Éric Abidal. Així ho afirma un comunicat del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).\nEl Jutjat d'Instrucció número 28 de Barcelona tornarà a obrir diligències per la presumpta compra il·legal d'un fetge per part de l'expresident del Barça Sandro Rosell, que fa prop de dos anys que està en presó preventiva, acusat de blanquejar 20 milions d'euros.\nL'Audiència estima el recurs presentat per la Fiscalia i per l'Advocacia de l'Estat contra l'arxivament dictat pel jutjat i, en conseqüència, acorda la reobertura per practicar les diligències sol·licitades pel ministeri fiscal, com, per exemple, que declari el donant com a testimoni. El tribunal diu que "hi ha nous indicis en contra dels investigats".\nEl jutjat va ordenar el sobreseïment de la causa l'octubre de l'any passat per considerar que faltaven "bastants indicis" i que els arguments esgrimits per reobrir-lo "eren, en tot cas, meres conjectures i sospites".\nÉric Abidal i el seu cosí Gerard, en la imatge facilitada per l'exjugador blaugrana (@EAbidalOfficial)\nAquest cas el va destapar fa mig any El Confidencial quan va publicar unes converses telefòniques interceptades de Sandro Rosell que revelarien "la compra d'un fetge il·legal" per a l'exjugador barcelonista.\nAbidal va difondre llavors una imatge en què se'ls veu a ell i al seu cosí Gerard quan es va fer el trasplantament de fetge, amb la intenció de demostrar que les sospites aixecades sobre el seu trasplantament eren infundades.\nAra, però, l'Audiència de Barcelona ha decidit reobrir l'afer per aclarir si hi va haver irregularitats.


Amàndil - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAmàndil, en els escrits de J.R.R. Tolkien, va ser el darrer Senyor d'Andúnië a Númenor abans de la caiguda. Va ser el líder dels Eléndili ("Amics dels elfs") que van patir la persecució del rei Ar-Pharazôn, i va ser el pare d'Eléndil, l'heroi que va fundar els regnes a l'exili d'Àrnor i Góndor\nLords of Andúnië (en)\nEl seu nom significa "amant d'Aman" en quenya, i tenia fama de ser un dels millors navegants en els dies de Numéndil.\nEn la seva joventut Amàndil havia estat un bon amic Ar-Pharazôn, però quan el darrer rei de Númenor va portar capitu a l'illa a Sàuron, l'amistat es va anar deteriorant. A mesura que el temps va passar el presoner es va anar convertint en el conseller del Rei, i Ar-Pharazôn va començar a perseguir aquells que defensaven el manteniment de la influència èlfica i dels antics costums.\nTement la caiguda de Númenor, Amàndil va demanar als seu fill Eléndil que es preparés per fugir a la Terra Mitjana. Mentrestant, ell va decidir viatjar en persona a Vàlinor per demanar perdó pels actes perversos que la seva gent estava comentent.\nAmàndil va salpar en direcció est per amagar les seves intencions, i quan ja no se'l veia des de la costa va virar cap a l'oest cap a Tol Eressëa. No se'n va saber mai més res, però Eléndil i els seus fills van aconseguir escapar de Númenor abans que s'enfonsés sota el mar.\nNuméndil Senyor d'Andúnië\n? S.E.-? Succeït per:\n(Caiguda de Númenor)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Amàndil&oldid=28937231»\nDarrera modificació: 24 des 2021 a les 16:13\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 des 2021 a les 16:13.


Curs Diputació Tona\nSi ets emprenador, empresari i estás a la comarca de Osona, pots gaudir del taller de Networking de 4 hores subvencionat per la Diputació de Barcelona, que es fará a l´Ajuntament de Tona el proper 9 de novembre a les 9:30, No t´ho perdis, ens veiem allà.\nPer mes dades e inscripcions aquí\nSessió de Networking per generar sinèrgies entre professionals i empresaris\nL’Ajuntament de Tona i el Servei de Desenvolupament Local de la Mancomunitat La Plana han organitzat una sessió de networking adreçada a empresaris, professionals freelance, emprenedors i autònoms que vulguin incrementar la seva xarxa de contactes d’una manera eficaç, dinàmica, divertida i eficient.\nLa sessió estarà dinamitzada i dirigida per Marta Tramullas Sandoval, consultora amb més de 20 anys d’experiència, autora del mètode Desig-n box per la gestió creativa de projectes empresarials.L’activitat tindrà lloc el proper dijous 9 de novembre de les 9:30 a 13:30h a la sala de plens de l’Ajuntament de Tona.\nL’objectiu de la sessió és buscar la interacció en tres eixos: els participants, el grup i les oportunitats que puguin esdevenir a través d’una metodologia pràctica que permetrà estimular la creativitat i aprofitar el potencial d’un mateix i del seu entorn.\nAquesta acció es realitza amb el suport de la Diputació de Barcelona i s’emmarca dins del programa comarcal de formació empresarial “Formació per Empreses i Emprenedors a Osona 2017” que les diverses entitats de promoció econòmica de la comarca han coordinat amb el suport de Creacció.\nPer fer la inscripció entreu a http://www.creaccio.cat/formacio/ i si voleu més informació podeu enviar un correu electrònic a sdl@mancoplana.cat.\nServei de Desenvolupament Local – Mancomunitat La Plana


El Servei d'Educació Ambiental de la Diputació visita Santa Magdalena — Santa Magdalena de Polpis\nInici » Notícies » El Servei d’Educació Ambiental de la Diputació visita Santa Magdalena\nNoticies — 26/04/2021\nEl Servei d’Educació Ambiental de la Diputació visita Santa Magdalena\nSanta Magdalena disposarà d’un Pla Local de Residus\nL’alcalde de Santa Magdalena, Sergio Bou, ha rebut aquesta setmana la visita del Servei d’Educació Ambiental de la Diputació de Castelló, que té com a objectiu sensibilitzar i educar a la població per a la millora de la gestió dels residus domèstics i assimilables, en els municipis que formen part del Consorci de Residus Castelló Nord. Aquesta campanya porta com a lema ‘La R-evolució” i pretén que la població comence el camí cap a una economia circular real, que tanque el flux ecològic dels residus amb el reciclatge i la reutilització.\nCal recordar que, els treballadors de l’Ajuntament de Santa Magdalena, ja van rebre fa uns dies unes pautes i consells sobre la gestió de residus i posteriorment aquest Servei d’Educació es va desplaçar fins al CEIP Albert Selma, on va aclarir alguns dubtes a l’alumnat sobre on depositar els diferents residus.\nEn la visita d’aquesta setmana, els responsables d’aquest servei han estat en alguns establiments comercials de Santa Magdalena, amb la finalitat de donar-los a conéixer com poden gestionar els seus residus.\nEl primer edil magdalener, durant la seua reunió amb el Servei d’Educació Ambiental, va avançar que “ja s’ha contractat l’elaboració d’un Pla Local de Residus, que estudiarà el sistema actual de recollida de les diferents fraccions de residus, elaborarà una guia pràctica per a la correcta separació dels residus i les mesures de conscienciació, transparència i tutoria sobre la ciutadania en la implantació dels processos. Aquest pla seguirà sempre les consideracions del Pla Integral dels Residus de la Comunitat Valenciana”.


Ginestre Della Collina Palaia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Ginestre Della Collina\nConvenientment situat a Palaia, Ginestre Della Collina és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Ginestre Della Collina, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, parc infantil, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Palaia, faci de Ginestre Della Collina la vostra llar.


Relació d'Actes del Centenari Joaquim Serra, any 2007\nEl centenari a Castellterçol\ndissabte, 31 de/d' març, 22 h\nL'Ajuntament de Castellterçol va celebrar el centenari de Joaquim Serra amb un concert de la cobla Principal del Llobregat que va recórrer el catàleg de Serra.\nEl recentment remodelat auditori del 'Centre' va ser l'escenari escollit per l'Ajuntament de Castellterçol per celebrar el centenari del naixement del seu fill adoptiu il·lustre. La cobla Principal del Llobregat va seleccionar algunes de les peces més significatives del catàleg serrià per elaborar una atractiva proposta escènica que va comptar amb la contribució oral de Jaume Nonell.\nEl programa es va iniciar amb la sardana de Josep Serra 'La pubilla empordanesa', a la qual va seguir la sardana 'Festejant la pubilla' amb la qual Joaquim Serra va glossar algun dels temes de la composició paterna. A la resta del programa s'hi van aplegar sardanes com 'La meva Joaquima' (dedicada a la seva filla), 'Sota els pins del Pujolet' (que fa referència a un paratge de la vila), o 'Vora el rierol', 'Rocacorba' o 'Cavalleresca'. Les dues parts es van cloure amb les seves obres lliures més significatives: la primera amb 'Impressions camperoles' i la segona amb 'Puigsoliu', dirigides pel director musical de la formació Daniel Antolí. Com no podia ser d'una altra manera, la propina va ser una de les peces més celebrades a la vila; la sardana 'Els gegants de Castellterçol'. En el vestíbul es va poder veure l'exposició commemorativa 'La difícil senzillesa de Joaquim Serra'.\nL'acte va tenir lloc en el recentment inaugurat 'Centre' de Castellterçol, que va veure la llum en la seva nova etapa al febrer. Aquest va ser, per tant, el primer concert de música de cobla que ha tingut lloc en aquest auditori, que va tenir com a clar protagonista una de les personalitats musicals més rellevants al país i a la vila de Castellterçol.\nESCOLA DE MÚSICA JOAQUIM SERRA\nL'alcalde de la vila, el senyor Manel Vila, va aprofitar la seva intervenció de benvinguda per anunciar una de les pròximes iniciatives amb què Castellterçol retrà homenatge a Joaquim Serra, que consisteix en donar el nom del compositor a l'Escola Municipal de Música de la població. Cal deixar constància que Castellterçol ja compta amb una plaça que llueix el nom de Joaquim Serra, cosa amb la qual la personalitat musical d'un dels compositors més assenyalats del país fluirà amb més intensitat a la població vallesana.


NOVETAT !! Disponible a partir del 23 de febrer De Santa Maria del Mar se n’han dit moltes coses, s’han escrit novel·les i fins i tot se n’han fet sèries de televisió, però poca cosa s’ha explicat del seu procés de construcció i de com ha resistit aquesta bella estructura […]\nUs volem presentar el nou llibre de Joan Menchon, si voleu conèixer realment Tarragona i apreciar-la per tot el que va ser, és i serà, aquest és el vostre llibre. Tàrakon, Tàrraco, Tarraquna, Tarragona… podrien ser el resum d’aquest llibre, però no serien sinó un enganyatall que tractaria maldestrament de […]\nCarreus, columnes, inscripcions i pedres trencades a Tarragona. Sobre la …\nCap els anys 90s es va decidir restaurar una de les peces que forma la portada romànica de Santa Maria de Ripoll perquè presentava una quantitat anormalment alta d’eflorescències salines. La persona responsable de la intervenció va aplicar successives compreses –suposo que d’aigua destil·lada- sobre la peça. Mesos després algú […]


La Diputació inverteix 216.458 euros al monestir de Sant Llorenç - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Diputació inverteix 216.458 euros al monestir de Sant Llorenç\nEs farà una primera fase de treballs per completar algunes actuacions pendents des del 2008\nredaccióberga 29.02.2016 | 07:39\nExterior del monestir de Sant Llorenç D.C.\nLa Diputació de Barcelona inverteix 216.458 euros per completar les millores al monestir de Sant Llorenç de Guardiola. Fonts de l'ens provincial han explicat a Regió7 que "en les properes setmanes s'iniciaran els treballs que permetran, en un futur proper, la posada en ús del monestir de Sant Llorenç amb uns estàndards de confort adequats a la importància de l'equipament".\nEls treballs inclosos en aquesta primera fase preveuen "la construcció de l'obra civil necessària per poder obrir al públic l'equipament donant-li unes millors prestacions". Així, "es construeix l'obra per dotar l'equipament de calefacció, d'aigua potable, d'estació transformadora elèctrica que permeti utilitzar el monument al màxim de les seves possibilitats, dotar l'equipament d'uns serveis sanitaris adequats per a les visites i actes que s'hi desenvolupen, i les obres per a la millora de l'extinció d'incendis del conjunt". Fins ara hi ha uns lavabos (un per a homes i un per a dones) portàtils a l'exterior de l'edifici). Igualment es recuperarà "la bassa històrica del sector nord que al seu dia va donar energia als molins hidràulics, dels quals es pensa que podrien haver existit a partir del segle XV i fins a final del segle XVIII". Les fonts de la Diputació esmentades han especificat que "aquestes obres han de permetre la futura implementació de la instal·lació de calefacció, d'aigua potable i d'energia elèctrica per al desenvolupament del conjunt".\nLa restauració del monestir de Guardiola es va iniciar l'any 1982 i va tenir dues etapes; fins l'any 1988 la primera i des de l'any 1996 fins al 2008 la segona.


ᐅ Disseny web Vall-llobrega - Disseny de pàgines web Vall-llobrega\nDISSENY WEB VALL-LLOBREGA 100% PROFESSIONAL\nLi oferim disseny de pàgines web Vall-llobrega professionals i 100% responsive per a tot tipus de dispositius,\nExperts en disseny web Vall-llobrega\nComptem amb molts anys d'experiència en disseny web Vall-llobrega de tot tipus de sectors i activitats. Som experts en la creació de tot tipus de pàgines web potents i elegants, utilitzant les millors eines, tècniques i tecnologia del mercat.\nEl nostre equip professional analitza i confecciona en cada cas una proposta de disseny web Vall-llobrega a mida, tecnologia, model i estratègia comercial que millor encaixa amb les necessitats de cada projecte i client.\nRealitzem disseny web Vall-llobrega 100% responsive i amb optimització a paràmetres SEO Google inclosa, ja que som experts en aquest tipus de disseny web Vall-llobrega parametritzat específicament per a posicionar-se òptimament a Google, tant a nivell d'estructuració del disseny web Vall-llobrega com en la dinàmica de continguts.\nDisseny web Vall-llobrega. Experts en la creació de pàgines web Vall-llobrega.\nEl nostre objectiu alhora de crear un disseny web Vall-llobrega és la de transmetre elegància, professionalitat i envergadura a l'empresa, amb l'objectiu de generar imatge de marca i que l'empresa estarà a l'alçada de qualsevol tipologia de client a internet.\nDisseny web Vall-llobrega. Molts anys d'experiència en el disseny web Vall-llobrega.\nTots els nostres dissenys web Vall-llobrega compten amb la base tecnològica adequada per poder evolucionar i millorar sense limitacions, junt amb una potent optimització de sèrie per a SEO en cercadors, és a dir el seu òptim Posicionament web, sobretot Posicionament Google i òbviament, l’optimització a qualsevol tipus de dispositiu com mòbils, tauletes, etc.. 100% Responsive i auto-gestionable!\nDisseny web Vall-llobrega. Oferim tot tipus de disseny web Vall-llobrega.\nRealitzem qualsevol tipus i model de pàgines web, des del disseny web Vall-llobrega comercial corporatiu a portals sectorials, cercadors, directoris, landings, blogs i fins a models de negoci on-line innovadors.. Utilitzem diferents tipus de programació, tecnologia i plataformes CMS, sempre en funció del projecte de disseny web Vall-llobrega final a desenvolupar. Amb Gestinet, tot allò que pugui ser imaginat, ho podem traslladar a web =)\nPlanificació de tot tipus de projectes de disseny web Vall-llobrega a mida del client.\nDisseny web Vall-llobrega i desenvolupament amb llenguatges de programació actuals i escalables.\nEstudi de les necessitats del client amb plantejament estratègic del disseny web Vall-llobrega.\nOpcions de disseny web Vall-llobrega personalitzades per diferents dispositius.\nDisseny web Vall-llobrega, 100% responsive\nEl disseny de pàgines web Vall-llobrega responsive o adaptatiu és una tècnica de disseny web Vall-llobrega que busca la correcta visualització d'una mateixa pàgina en diferents dispositius. Des d'ordinadors d'escriptori a tablets i mòbils. Avui dia accedim a llocs web des de tot tipus de dispositius; ordinador, tablet, smartphone… pel que, cada vegada més, ens sorgeix la necessitat que la nostra web s'adapti a les diferents grandàries d'aquests.\nA Gestinet ens preocupem de plantejar el disseny web Vall-llobrega també per afavorir les conversions utilitzant tots els recursos per crear call to action (trucades a l'acció) eficaços i atractius, d'aquesta manera afavorim la conversió dels visitants en clients, o la conversió de les visites en vendes.\nA Gestinet som experts en disseny web Vall-llobrega.


Llar d'infants l'arc de Sant Martí: 2013\nServeis per a la Infància Créixer Junts SL és l'empresa que gestiona actualment l'arc de Sant Martí, conjuntament amb l'Ajuntament de Sant Martí de Centelles.\nL'empresa neix l'any 2003 com un projecte d'auto ocupació i inicia les seves activitats en el 2004.\nORLA GRUP GRANS\nI aquí els nens i nenes que el curs vinent inicien una nova etapa de la seva vida a l'escola. Un nou camí! A reveure!\nORLA GRUP MITJANS\nAquí teniu l'orla del grup de mitjans. Amb tots ells ens tornem a veure al setembre!\nEl passat divendres 12 de juliol vam fer la festa i el sopar de germanor.\nEl comiat dels grans va ser molt emotiu, i de nou us volíem donar les gràcies per la confiança que heu dipositat en la llar d'infants en deixar als vostres fills/es amb nosaltres.\nUs deixem el vídeo del comiat on vam voler destacar aquell tret del vostre fill/a que ha aportat tant a la resta del grup.\nAra que sembla que arriba el bon temps, passem moltes estones a l'aire lliure.\nEl jardí ofereix moltes possibilitats als vostres fills i filles. A l'hort ja hem collit els pèsols i les faves. Van estar molt concentrats desgranant...\nI aquesta setmana hem plantat maduixeres i tomateres:\nAixí que tenim molta feina en regar l'hort, les plantes i els arbres! Com els hi agrada regar!\nUna altra de les activitats que més els hi agrada és jugar amb la sorra.\nI també hem pogut berenar a l'aire lliure!\nAviat us explicarem més coses que fem al jardí!\nLA PRESÈNCIA DE L'ADULT\nEl passat mes d'octubre la nostra escola va tenir el privilegi de poder projectar el següent vídeo a les XI Jornades d'Innovació en l'etapa d'educació infantil de la UAB on hi van assistir nombroses escoles d'arreu de Catalunya.\nEl vídeo pretén explicar com viuen els infants el procés d’adaptació i quina és la presencia de l’adult en aquest moment així com la importància del vincle que necessita mantenir l’infant amb l’adult. L’adaptació és una etapa dura per l’infant ja que trenca per unes hores el lligam amb el seu adult de referència i ha de crear un nou lligam amb la mestra per tal de trobar-se segur al nou espai. La presència d’un adult amb qui l’infant tingui un lligam és imprescindible perquè pugui descobrir el món amb seguretat.\nProperament el vídeo es publicarà a l’edició digital de les Jornades.


El turisme nacional creix un 15% als hotels gironins - Diari de Girona\nEl turisme nacional creix un 15% als hotels gironins\nEls establiments hotelers de les comarques de Girona van superar els 11,5 milions de pernoctacions\ngirona | albert soler 24.01.2016 | 08:03\nEls hotels gironins van tancar l'any 2015 amb un increment del 15% de pernoctacions de turisme nacional respecte al 2014, mentre que el turisme estranger es va mantenir. Els clients catalans i espanyols van sumar 3.880.854 nits d'hotel a les comarques de Girona, mig milió més que en l'any anterior, fet que sembla confirmar que la crisi econòmica comença a estar totalment superada. En canvi, els turistes estrangers van sumar 7.700.340 nits d'hotel, unes 60.000 menys que el 2014, cosa que suposa un descens del 0,8%. En total, els hotels de les comarques de Girona van aribar a les 11.581.204 pernoctacions, xifra que suposa un augment del 4% amb relació a l'any 2014, sempre segons les dades donades a conèixer ahir per l'Institut Nacional d'Estadística.\nPer la seva banda, la Costa Brava va sumar 11 milions de pernoctacions i una estada mitjana de 3,42 nits.\nPel que fa al mes de desembre els establiments hotelers gironins van incrementar en un 1% el nombre de pernoctacions respecte al desembre de 2014, però amb una característica peculiar: un augment del 26% del turisme nacional i un descens del 52% en l'estranger, de tal manera que hi va haver més clients nacionals (184.707 pernoctacions) que internacionals (93.485), just al contrari que en el mateix període de 2014.\n52 milions a Catalunya\nEl nombre de pernoctacions hoteleres a Catalunya es va situar en 51.953.833 durant el 2015, el que representa un 3,4% més respecte l'any anterior, segons les dades de l'INE. Pel que fa el nombre de viatgers que van dormir en hotels durant la seva estada a Catalunya, van ser 17.640.117, un 5,2% que en el conjunt del 2014, mentre que l'estada mitjana va fregar els tres dies -2,94-, pràcticament la mateixa xifra que el balanç de l'any anterior. En quant a les pernoctacions de només el desembre, van augmentar un 3,4%, fins als 2.063.451, mentre que els viatgers es van incrementar un 0,6%, fins als 931.140.\nDels 51,9 milions de pernoctacions a Catalunya al llarg de l'any passat, el 30,1% (15,6 milions) van correspondre a turistes residents a l'Estat, mentre que la resta, un 69,9% (36,3 milions), són residents a l'estranger. Quant els viatgers, el 39% (6,8 milions) procedien de territori espanyol i el 61% (10,7 milions) eren estrangers. Pel que fa al desembre, dels 2.063.451 pernoctacions que hi ha hagut, un 41,2% (850.363) van ser de residents a l'Estat i la resta, un 58,8% (1,2 milions) van ser estrangers; mentre que el nombre de residents es va situar en els 931.140, dels quals un 49% eren residents a l'Estat (456.833) i el 51% restant (474.308) a l'estranger.\nL'estada mitjana durant aquest mes va ser de 2,21 dies davant els 2,15 del desembre del 2014.\nIncrement del 4,4% a l'Estat\nA la resta de l'Estat, el nombre de pernoctacions durant el 2015 es va incrementar un 4,4% respecte a l'any anterior, fins als 308,2 milions, mentre que el nombre de viatgers va créixer un 6%, fins als 93,1 milions, segons les dades provisionals de l'INE. L'estada mitjana va ser de 3,31 dies. Quant al desembre, es van registrar 15 milions de pernoctacions en establiments hotelers, un 7% més que en el mateix mes del 2014.\nLes pernoctacions de viatgers residents a l'Estat van augmentar un 5% i les de no residents un 8,5%. L'estada mitjana es va situar en les 2,8 nits per viatger i es va mantenir estable.\nLa ciutat de Barcelona ha estat el punt amb un major nombre de pernoctacions, amb 18,5 milions, i una estada mitjana de 2,60 nits, seguit de la ciutat de Madrid amb 17,8 milions i una estada mitjana de 2,01 nits. Lloret de Mar se situa en desè lloc, amb 5,2 milions.\nPel que fa a les zones turístiques, l'illa de Mallorca és la que comptabilitza més pernoctacions, amb 41,8 milions de nits i una estada mitjana de 6,36 nits, mentre que Barcelona i el seu àmbit metropolità es va situar en tercer lloc, amb 19,3 milions i 2,60 nits, per darrera Tenerife (23,3 milions de nits i una estada mitjana d'una setmana).\nCatalunya ha tancat el 2015 amb més de 17 milions de turistes estrangers, un 3,7% més que l'any anterior, que van realitzar una despesa superior als 15.600 milions d'euros, fet que suposa un 3,4% més que el 2014.\nEl nou conseller d'Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, va donar conèixer aquestes dades del balanç turístic de l'any 2015 aquesta mateixa setmana durant l'acte d'inauguració de l'estand de Catalunya a la fira Fitur, que ha començat avui a Madrid. El conseller va destacar que «Catalunya és una potència internacional turística del Mediterrani», ja que un de cada quatre turistes que visita Espanya recala a Catalunya.


«Intenti menjar calent, encengui la calefacció i no surti de casa» - Diari de Girona\n«Intenti menjar calent, encengui la calefacció i no surti de casa»\nLa Creu Roja i els serveis municipals de teleassistència atenen centenars de persones grans durant l'onada de fred\nacn/ddg 20.01.2017 | 11:02\nUn tècnic del servei de teleassistència de l´Ajuntament de Girona acn\nLa gent gran, sobretot aquells ancians que ja superen els 80 anys, són un dels col·lectius més vulnerables davant la davallada de temperatures. Per això, amb l'arribada del front siberià, la Creu Roja i els serveis de teleassistència els truquen periòdicament per interessar-se pel seu estat i els visiten per si els cal res.\nLes converses s'acompanyen sempre d'aquells consells que han de tenir en compte fins que els termòmetres no remuntin: intentar menjar sempre calent, tenir la calefacció encesa, els medicaments a mà i sortir de casa només si és necessari (i sempre, en hores de sol) en són alguns. A Girona, per exemple, des del Servei de Gent Gran de la Creu Roja s'atenen uns 200 ancians. Els tècnics i voluntaris els visiten, els acompanyen al metge o van a comprar per ells.\nL'Encarna Bravo té 86 anys i viu sola en un pis del barri de Sant Ponç. Aquest dijous rep la visita d'una tècnic de la Creu Roja i d'un voluntari de l'entitat. S'interessen pel seu estat de salut (l'han operada fa poc) i per si li fa falta menjar o medicaments. Durant la conversa, el voluntari aprofita per repetir-li quins són aquells consells que ha de tenir en compte davant l'onada de fred siberià que envaeix Catalunya. «No surti al carrer si no és del tot necessari, tingui aliments bàsics al rebost, intenti menjar sempre calent i estigui's a casa amb la calefacció encesa», li explica el voluntari. L'Encarna en pren bona nota.\n«Aquests dies em poso tota la roba que puc, tanta que semblo una ceba, i gairebé no surto de casa; la calefacció tot el dia la tinc encesa», explica Bravo. Ella és una dels 200 usuaris i usuàries del Servei de Gent Gran de la Creu Roja de Girona. Aquests dies, explica la seva responsable, Iluminada Martínez, s'estan fent cada setmana una cinquantena de trucades (a part de les que venen derivades de la teleassistència). Sobretot, es focalitzen en aquells col·lectius més vulnerables. Paral·lelament, durant la campanya per prevenir l'onada de fred, des del servei de teleassistència de l'Ajuntament de Girona s'han repartit uns 300 díptics.\nL'Oncolliga dona 26.000 euros a l'hospital de Palamós de la darrera Oncotrail


Sant Hilari es mobilitza per defensar la viabilitat del col·legi Sant Josep - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nSant Hilari es mobilitza per defensar la viabilitat del col·legi Sant Josep\nEducació els hi ha comunicat que enguany no mantindria el concert econòmic per a P-3 i els pares, propietaris del centre, asseguren que sense aquests diners, el projecte és inviable.\nLa protesta està convocada per aquest dimarts a les 19h a la plaça de l’Església.\nAquest és un frangament de la carta feta pels representants d’una escola que antigament havia estat del Bisbat de Vic, i ara porten els mateixos pares. Té 300 alumnes de 200 famílies i una vintena de treballadors. Segons els pares, si econòmicament no poden tirar endavant, Ensenyament s’haurà de fer càrrec de tots aquests alumnes. A Sant Hilari hi ha dos centres, el Sant Josep, concertat i una escola pública.\n“El Departament d’Educació ens deixa tocats de mort.\nDes de l’Associació de Pares de Família de Sant Hilari Sacalm volem denunciar la situació que pateix la nostra escola, que inclou la Llar Infantil Les Cent Fonts i el Col·legi SantJosep. Som una associació de famílies sense cap ànim de lucre. El passat dimecres 5 de maig vam rebre un comunicat oficial del Departament d’Educació notificant-nos que se’ns denega el concert de P3 per al curs 2021-2022. Això fa que totes les famílies de l’escola hàgim d’assumir les despeses que això comporta. En un poble com el nostre, Sant Hilari Sacalm, amb una renda per càpita baixa, moltes famílies ja estem al límit del que podem assumir, i més en un context tan excepcionalcom aquesta pandèmia.\nFa temps que veiem perillar el futur del nostre projecte. Any rere any les despeses augmenten i els recursos públics minven.\nSom una escola concertada petita i modesta, i depenem de les subvencions públiques del Departament d’Educació per poder continuar oferint el nostre model.\nPensem que és bo (i, amés, imprescindible per garantir l’escolarització de tots els infants de la nostra vila) que en un mateix poble hi hagi escoles amb projectes diferenciats: això enriqueix una societat. A tot això, s’hi suma el desconcert polític actual i la falta de paraula i compromís per part del Departament d’Educació.\nComissió Salvem l’Escola”\nEscoltar Francesc Camps, portaveu de les famílies:


Sorpresa entre els sanitaris perquè només dos de cada deu donen anticossos - Altaveu el diari digital d'Andorra\nSorpresa entre els sanitaris perquè només dos de cada deu donen anticossos\nPersones que havien passat la malaltia segons les PCR que se’ls han anat fent veuen com les primeres analítiques serològiques per punció no revelen la seva immunització\n30/04/2020 (16:30 CET)\nAl tomb d’un 80% dels sanitaris que s’han fet les primeres proves serològiques a partir dels dispositius de Livzon no haurien generat anticossos de defensa contra el coronavirus, segons fonts hospitalàries. Les dades encara són molt incipients, però en sectors mèdics està generant molts dubtes atès que, justament, és l’entorn sanitari un dels més afectats pels contagis i on més positius s’han anat detectant.\nSegons les fonts consultades, hi ha més d’una i de dues i de deu persones que hauria estat malalta de Covid-19 amb PCR positiva, primer, i PCR negatives després, senyal que s’haurien curat, que en els tests que s’han començat a fer aquests dies de preparació, per dir-ho alguna manera, per al cribratge poblacional no estan donant positiu d’immunoglobulines del tipus G, que són les que indiquen la immunització.\nAquesta situació està causant, com a mínim, cert neguit i estupefacció sobretot en els col·lectius mèdics o de naturalesa sanitària. De fet, alguns dels positius en Igg que hi ha hagut, la ratlleta que ho indica -els dispositius que es van servir no quantifiquen el volum d’anticossos, només diuen si n’hi ha o no- és tan tènue que a voltes costa veure-la. En aquest sentit, els professionals que han passat la prova i s’han trobat en aquesta situació expliquen que pot ser pel reactiu o perquè el dispositiu no sigui de prou qualitat.\nEls tests d’aquests dies estan servint també per anar calibrant tota l’operativa, mentre els comuns acaben de posar a punt la seva logística i van concertant cites prèvies amb els ciutadans que s’han registrat en les plataformes establertes per poder-se realitzar inscriure per al cribratge. En aquests casos relatius als tests a sanitaris, s’han donat també situacions en què professionals sense cap símptoma han donat positiu d’immunoglobulines del tipus M.\nDavant d’això, i la possibilitat que estiguessin contagiats amb el virus, han estat ràpidament enviats a casa després de fer-los també una PCR. Hi ha també, segons que ha pogut saber l’Altaveu, més d’una i de dues PCR que han acabat confirmant positius entre sanitaris. Fins i tot hi hauria almenys un cas on una persona que al seu dia va ser donada, primer, per malalta arran d’un contacte amb un Covid i, després, se la va considerar curada, que ara, en el test, va tornar a donar positiu d’Igm.


Wikiloc | Ruta Gorgs del pont de la Rovira\nGorgs del pont de la Rovira\n2.433 163 821\nDeixem el cotxe abans del Molí d'en Solà. Tot seguit ja trobem la resclosa, no gaire apte pel bany. Però sí més amunt la Gorga del Molí, quina delícia per passar-hi una bona estona. El camí segueix vora el riu. Deixem a mà dreta el trencall de la Gorga llarga.\nEl camí s'enfila ara força, allunyant-se del riu, fins que es troba amb el sender principal que ve de baix. Passem per diversos torrents, fins a arribar a un lloc màgic, el Torrent de Gimferrer. En poc temps arribem al Pont de la Rovira, i els seus gorgs. La baixada al gorg de la rovira és una mica complicat però realment val molt la pena, aquí aprofitem perquè els més valents es banyi, ja que l'aigua és molt freda, després de banyar-se, ara ens quedarà el camí de tornada al cotxe. Una excursió senzilla amb uns paratges molt i molt macos.


Nom: MOLÍ D'EN CERVERA\nMolí fariner situat a l'oest del nucli urbà de la població, a la riba esquerra de la riera de la Selva, a tocar del Pont del Molí o d'en Gerombí.\nL'edifici, bastit amb pedra sense escairar lligada amb morter i arrebossat, és de planta rectangular i consta de dues plantes més el soterrani. Està format per dues crugies, amb la coberta amb teulat de doble vessant i el ràfec bastit, en part, amb lloses de pissarra. La planta baixa es dividia en dos espais perpendiculars a la façana, corresponents a les dues crugies. Les cobertes són amb voltes de canó de pedra morterada i encanyissat. Sota la planta baixa, la sortida del càcul, al nivell de la riera i sota el pont, forma un passadís força alt cobert amb volta de canó. Interiorment està colmatat de runa. S'observen dues arcades de mig punt al fons i dues més al davant, les quals es conserven malgrat haver-se destruït el pilar on es recolzaven. A l'interior de l'edifici, la primera planta es troba compartimentada tardanament. La coberta, que era d'embigats i cabirons, actualment es troba molt malmesa. De la planta baixa, destaca l'estança situada a l'est, lloc on s'ubicava el mecanisme del molí. Es conserven "in situ", a l'extrem sud, les dues grans moles soleres, amb el ratllat (el molí era de dues moles). Les dues moles volanderes es troben fora del seu lloc, posades a terra i amb els forats tapiats amb rebles i terra. A la cara externa d'aquestes dues moles hi ha l'existència de creus gravades; n'hi ha tres a cada pedra. Són creus llatines, amb peanya o bé travessers prop o als extrems dels braços; la més gran mesura 0,30 m x 0,18 m i la més petita 0,12 m x 0,12 m. La façana, al carrer del Pont, és encarada al nord. La porta té llinda monolítica de pissarra, com la petita finestra que hi ha al seu damunt. Un finestral molt més gran, que degué tenir balconada, s'obre al pis, al sector oriental de la façana. A la seva llinda, molt voluminosa, hi ha gravada, dins d'un rectangle incís, aquesta inscripció: "DR. MICHAEL. SOL. / ER.R.POR.SSmo Sto F/1702".\nLa bassa, considerablement gran, és limitada per murs de molt gruix, bastits amb rebles lligats amb morter i arrebossats. Actualment és una eixida amb arbres. S'estén entre el molí i el pont del Corder i l'extrem nord del carrer de la Font Mollor. Sota la calçada del darrer tram d'aquest carrer s'hi conserva el rec, que és, doncs, cobert; prenia l'aigua de la riera a uns 30 m al sud de la bassa, prop de la font esmentada. Molí fariner situat a l'oest del nucli urbà de la població, a la riba esquerra de la riera de la Selva, a tocar del Pont del Molí o d'en Gerombí.\nL'edifici, bastit amb pedra sense escairar lligada amb morter i arrebossat, és de planta rectangular i consta de dues plantes més el soterrani. Està format per dues crugies, amb la coberta amb teulat de doble vessant i el ràfec bastit, en part, amb lloses de pissarra. La planta baixa es dividia en dos espais perpendiculars a la façana, corresponents a les dues crugies. Les cobertes són amb voltes de canó de pedra morterada i encanyissat. Sota la p...\nLa inscripció de la llinda sembla indicar que el nom de Molí d'en Cervera (cognom molt corrent al poble; els propietaris actuals de l'edifici encara se'n diuen), no seria pas el primitiu.\nSegons les relacions de la Contribució industrial obrants a l'Arxiu Municipal, consta que el 1877 hi havia "un molí de rec d'una pedra funcionant menys de tres mesos" en canvi l'any 1881 ja era donat de baixa. El molí deixà de funcionar, doncs entre 1877 i 1880. Anteriorment, el 1871 es fa constar que el molí "d'una pedra" -només s'utilitzaria una de les moles- funcionava tres mesos i que era propietat de Benet Cervera i Mora.\nA més de l'aigua de la riera, el molí devia aprofitar la sobrant de la fons de Lledoners, situada a poc aigües amunt; quelcom més amunt encara hi ha les restes del molí del Salt de l'Aigua, més antic i que en els darrers temps potser serví de resclosa a aquest d'en Cervera. La inscripció de la llinda sembla indicar que el nom de Molí d'en Cervera (cognom molt corrent al poble; els propietaris actuals de l'edifici encara se'n diuen), no seria pas el primitiu.\nSegons les relacions de la Contribució industrial obrants a l'Arxiu Municipal, consta que el 1877 hi havia "un molí de rec d'una pedra funcionant menys de tres mesos" en canvi l'any 1881 ja era donat de baixa. El molí deixà de funcionar, doncs entre 1877 i 1880. Anteriorment, el 1871 es fa constar que el molí "d'una pedra" -només s'utilitzaria una de les moles- funcionava tres mesos i que era propietat de ...\nQUINTANA I LLAUNETA, J. 1986 Referències Històriques de la Selva de Mar


Barcelona encén les llums de Nadal convidant a convertir la tristesa en alegria\nPublicat 28/11/2019 20:34CET\nColau convida als ciutadans a gaudir de l'poca nadalenca i a estimar-se\nBarcelona ha encs aquest dijous les llums de Nadal amb un petit musical a la plaa Ca Fabra, al districte de Sant Andreu, que la companyia de teatre Dagoll Dagom ha creat per a l'ocasió, i amb el qual ha convidat als ciutadans a deixar enrere les pors i les tristeses per convertir-los en alegria.\nCentenars de ciutadans s'han congregat en la plaa per presenciar l'acte condut per Pep Cruz i al que han assistit l'alcaldessa Ada Colau; el primer tinent d'alcalde, Jaume Collboni; la presidenta del districte de Sant Andreu, Montserrat Benedí; la regidor del districte de Sant Andreu, Lucia Martín; el president de la Fundació Barcelona Comer, Salvador Vendrell; i el president de Barcelona Oberta, Gabriel Jané.\nL'espectacle, que portava per títol 'Dels tristors en farem llum', estava ambientat en un poble que s'ha quedat a les fosques i, en conseqüncia, hi ha molta gent que no s'entén i es baralla.\nLa protagonista de la histria decideix cercar una solució i, amb l'ajuda de llibres de la biblioteca, inicia la cerca de personatges de fantasia com la Ventafocs, la Caperucita Vermella, o el Llop perqu l'ajudin a canviar la realitat; a més, en la histria també ha aparegut un personatge maligne, La Por, que vol destruir les illusions de la protagonista.\nFinalment, amb l'ajuda dels personatges de fantasia i de tots els ciutadans, aconsegueix que la llum torni al poble, moment en el qual s'han illuminat les llums de Nadal, i l'alcaldessa ha pres la paraula per convidar als ciutadans a gaudir de l'poca nadalenca i a voler-se.\nSIMULTANI EN DIFERENTS BARRIS\nL'encs de llums de Nadal s'ha replicat a la mateixa hora al barri del Bon Pastor, en Sant Andreu, a l'Eix Sant Gervasi, al districte de Sarri-Sant Gervasi; a la plaa de la Bella Dorita, al districte de Sants-Montjuc; a la plaa Mengis, al barri dels Corts; a la plaa ngel Pastrana i plaa Maragall, al districte d'Horta-Guinardó; a la plaa Virrei Amat, al districte de Nou Barris; i en diferents punts del districte de Grcia a través de batucadas que han anat confluint.\nLa illuminació de Nadal a Barcelona s'ha iniciat una setmana més tard que l'any passat i es mantindr fins al sis de gener, avanar una hora l'encs diari i s'allargar també l'apagat: les llums brillaran des de les 17.30 hores fins a les 00.00 hores.


Nova eina de consulta en línia de refranys, frases fetes i proverbis catalans\ndimarts, 29 de setembre de 2020 | 09:24h\nDisponible en línia una nova eina per a consultar un corpus fraseològic de la llengua catalana. És un projecte del lingüista i paremiòleg vallromaní, Víctor Pàmies i Riudor, desenvolupat per Pere Orga, informàtic de Softcatalà. Aquesta obra està sotmesa a les condicions de la llicència Creative Commons Atribució-NoComercial-CompartirIgual 4.0 Internacional.\nLa Paremiologia catalana comparada digital (PCCD) és una eina de consulta responsiva (accessible des de qualsevol dispositiu mòbil) al corpus fraseològic, recopilat per Víctor Pàmies des de fa més de 25 anys i basat en fonts ben diverses (orals, escrites i digitals). Amb aquest projecte, Pàmies, que treballa a la Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, pretén recopilar les expressions figurades de la llengua catalana des dels orígens fins a l’actualitat. És un recull paremiogràfic de fraseologia en el sentit més ampli possible d’entendre-la: locucions, frases fetes, refranys, proverbis, citacions, embarbussaments… Tot allò que sigui llenguatge figurat hi té cabuda. En aquesta primera versió, dona accés a més de 150.000 parèmies (una quarta part de les més de 650.000 que conté la base de dades), agrupades en prop de 10.000 paremiotipus diferents.\nLes diverses opcions de cerca permeten accedir a les fitxes fraseològiques en les quals hi ha minuciosament detallada tota la informació bibliogràfica que permet saber-ne la localització i les fonts utilitzades. Acompanyen aquests textos la reproducció de les cobertes de les obres buidades, una breu i succinta fitxa bibliogràfica, i també recursos gràfics que utilitzen aquestes unitats fraseològiques en rajoles, imatges, fotografies, muntatges audiovisuals, títols de llibres, samarretes, bosses de mà i un llarg etcètera.\nAixí, per exemple, la parèmia amb més mencions és 'Qui no vulgui pols, que no vagi a l’era', amb 212 recurrències i 96 variants formals, entre les quals trobem «Qui no vol pols que no vaja á la era» (recollit a D. y M. (1847): Diccionario catala-castellano y vice versa); «Qui no vol pols, que no vagi a l'era» (recollit a Rovira i Virgili, Antoni (1914): Diccionari Català-Castellà & Castellà-Català); «Qui no vol polç, no vatja a la era» (recollit a Ros, Carles (1736): Tratat de adages, y refranys valencians); «Qui no vulga pols, que no vaja a l'era» (recollit a Martí i Adell, Cristòfor (1987): El nostre refranyer); «Qui no vulgui pols que no vagi a l'era» (recollit a Amades i Gelats, Joan (1951): Folklore de Catalunya. Cançoner), etc.\nEl projecte està plantejat en diverses fases. Ara mateix ja és totalment operatiu i consultable. L’eina s’actualitza fàcilment amb força regularitat i en un futur ha d’ampliar el cabal fraseològic, el detall de totes les fonts consultades i buidades, un camp temàtic i mot clau per fer-ne una classificació per temes i la incorporació d’equivalents idiomàtics. Segurament aquesta darrera funcionalitat serà una eina independent que funcionarà com un refranyer multilingüístic.


MTB Valls d'Àneu Center - Valls d'Àneu\nEl centre BTT Valls d'Àneu es troba a la comarca de Pallars Sobirà, al cor dels Pirineus. Concretament a les valls d'Àneu, situades a la capçalera de la Noguera Pallaresa, a la zona més septentrional de Pallars Sobirà.\nInaugurat a l'octubre de 2010, el centre BTT actualment disposa de 14 rutes amb un total de 265 km senyalitzats. Són rutes de diferents nivells, que permeten gaudir de el paisatge dels Pirineus, a través dels seus frondosos valls, modelades per l'acció de rius i barrancs, passant per senders, boscos de coníferes, prats alpins i descobrint pobles d'alta muntanya.\nEl punt d'acollida és l'Oficina de Turisme d'Esterri d'Àneu, que es troba al carrer major de la vila. Aquesta zona permet al visitant un ampli ventall d'activitats, d'esports d'aventura i d'hivern, com el ràfting, esquí, barranquisme, hípica, a més d'excursionisme pel Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici i pel Parc Natural de l'Alt Pirineu, rutes del romànic per les Valls i els seus pobles, que encara mantenen l'encant d'una tradició mil·lenària, agrícola, ramadera, forjada per la fusta, pedra i llosa i gaudir de la gastronomia autòctona.\nCentre BTT Valls d’Àneu - Oficina de Turisme\nTel. 973 62 63 45 - 973 62 65 68\nDescarrega't el programa de Rutes BTT


recerca solidaritat emprenedoria cooperació estranger europa L'Hospitalet de Llobregat pràctiques a l'estranger ofertes de treball treball beques Estudiar a l'estranger cultura cursos lloguer Santa Coloma de Gramenet concurs universitat premis Treballar a l'estranger Idiomes educació Badalona ajuts pràctiques Voluntariat a l'estranger formació ocupacional estiu voluntariat formació tallers art habitatge participar casal ofertes de treball a l'estranger trobar feina estudiants feina mobilitat europea\nPrograma de Beques d'Excel·lència Rafael del Pino\nTemàtica activitat del calendari: Beques, Formació, estranger, universitat\nTags: Estudiar a l'estranger, beques, emprenedoria\nDel divendres 16 de desembre de 2016 al dimarts 17 de gener de 2017\nDel dilluns 14 de novembre de 2016 al dimarts 17 de gener de 2017\nLa Fundació Rafael del Pino convoca el Programa de Beques d'Excel·lència Rafael del Pino, un programa que compta amb l'objectiu de formar als dirigents espanyols i ajuda a fomentar l'esperit i l'activitat emprenedora a Espanya.\nAquestes beques van dirigides a graduats, llicenciats i titulats superiors espanyols per ampliar els seus estudis o exercir la docència en Universitats i Centres de recerca de primer nivell al món.\nEn total hi ha deu beques per a aquesta convocatòria.\nLes beques de la Fundació Rafael del Pino ofereixen una dotació de 25.000 euros en el cas dels estudis de doctorat o projectes de recerca i de 50.000 euros en el cas dels estudis de master o similar.\nA més, les beques cobreixen les despeses del bitllet d'anada i tornada, una assegurança de malaltia i accidents i un dotació de màxim 1.650 euros mensuals durant el període de durada del curs acadèmic, destinat a cobrir les despeses d'allotjament, manutenció, llibres i altres. En cas que la durada dels estudis sigui inferior a 12 mesos.\nSer graduats universitaris, llicenciats o titulats superiors o estudiants que estiguin cursant l'últim curs de grau o llicenciatura.\nEls candidats que estiguin en possessió de títol superior (titulació de grau universitari, llicenciatura o Màster) expedit per una universitat espanyola o estrangera. En aquest últim cas, els sol·licitants de la beca hauran d'acreditar l'homologació del títol pel Ministeri d'Educació, Cultura i Esport.\nEls candidats que es trobin cursant el seu últim any durant el curs acadèmic 2016-2017 en alguna universitat espanyola o estrangera.\nAcreditar excel·lent coneixement d'anglès escrit i parlat així com de l'idioma corresponent al país on estigui localitzat el centre de destinació.\nEl becari no podrà ser beneficiari, simultàniament, de cap beca, ingrés o ajuda econòmica relacionada amb l'objecte de la beca, pública o privada, present o futura, d'un altre organisme o empresa.\nSi estàs interessat a sol·licitar les beques d'excel·lència de la Fundació Rafael del Pino, pots conèixer més a través de la web de la Fundació.\nEl termini finalitza el dia 17 de gener de 2017.\nC/ Rafael Calvo Nº 39, Madrid 28010\nEtiquetes: beques, emprenedoria, Estudiar a l'estranger\nData del document: 4.01.2017


La UdL inicia les excavacions al poblat del Gebut, a Soses - Granollers Informa!\nEl Grup d’Investigació Prehistòrica (GIP) de la Universitat de Lleida (UdL) ha iniciat aquesta setmana les primeres excavacions arqueològiques al poblat ibèric del Gebut, al terme municipal de Soses. Un equip de 25 persones, amb estudiantat d’arreu de l’Estat espanyol, Portugal i Grècia, treballarà fins el proper dia 4 d’agost per intentar delimitar el perímetre del jaciment, cercar la muralla que suposadament l’envoltava, definir l’accés al poblat i comprovar la seqüència estratigràfica de quan es funda i s’abandona. Es calcula que va estar ocupat entre els segles V i II abans de Crist.Els arqueòlegs de la UdL, encapçalats pel professor Joan López, creuen que el poblat s’estén en una superfície de més de 4.000 metres quadrats a uns 500 metres de l’actual nucli urbà, prop de la carretera que uneix Soses amb Aitona. Així, la part excavada en el cim del turó als anys 40 del segle passat “només és una minsa mostra de la seua extensió total”, afirma López. Aquest enclavament ilergeta presenta una calçada central amb carrers transversals.


Decoració D'oficines: Confia En Designbcn | designbcn.es\nNotícies >> Decoració d'oficines: confia en Designbcn\nDecoració d'oficines: confia en Designbcn\nConsells per a realitzar un bon projecte d'interiorisme d'oficines a Barcelona\nSi estàs pensant a renovar o crear les teves noves oficines, no et pots perdre aquest article en el qual et comptem algunes idees de la decoració d'oficines que més es porten enguany. Perquè cada dia les oficines deixen de ser entorns grisos i monòtons per a convertir-se en espais acollidors i multifuncionals. Per descomptat decoració inclou mes coses que el color de la cadira d'oficines i del disseny de la taula d'oficina\nPer descomptat si parlem de reformes d'oficina, el primer que hem de pensar és en la combinació perfecta entre espais oberts i zones privades. Les oficines antigues es caracteritzaven per espais tancats i individuals en canvi les oficines de fa un pocs anys es van passar al costat contrari tot “OpenSpace”, ens hem adonat que tant un extrem com l'altre no són els correctes. Per això és molt important realitzar un que una empresa de disseny d'oficines de Barcelona s'ocupi de realitzar un estudi concret de les necessitats de la teva empresa. D'aquesta forma disposarem de la zona openspace i de les zones de tancades que necessitem en funció de l'activitat de la nostra empresa. Per descomptat aquestes particions la millor forma possible de fer-la és amb mampares d'oficines, si pot ser de cristall o amb mampares mòbils que ens donen una polivalència total per a convertir zones obertes en tancades i viceversa.\nUn altre dels conceptes fonamentals a l'hora de crear unes oficines, és que l'entorn laboral cada vegada s'assembla més al de la nostra llar, abans les oficines eren fredes, llocs on es treballava i llest, ara això és impensable i el disseny es fa més acollidor, incloent elements de decoració, plantes, zones de relax…\nUs proposem algunes idees de decoració per a donar un gir a les vostres oficines.\nCiment o microcemento: Els elements industrials arriben a l'oficina amb força, com per exemple el ciment. Aquest és un revestiment tant per al sòl com parets que s'ha convertit en un dels revestiments més versàtils i utilitzats en dissenys industrials adaptats a les oficines i fins i tot es dissenyen mobles d'oficina amb aquest material. Aquest material ofereix moltíssims avantatges com la seva durabilitat, preu, manteniment i neteja. És de fàcil instal·lació i ens proporciona superfícies llises sense corts i a més cada dia s'àmplia la gamma de colors. Fins i tot existeixen microcementos d'alta resistència per a zones de molt de pas.\nTrencar la monotonia: Abans les oficines eren monòtones, amb colors simples, ara en canvi s'aposta per oficines originals, plenes de personalitat, color i vida. Que la persona que entra en la nostra oficina senti els valors i personalitat de la nostra empresa pel disseny de les nostres oficines. Moltes vegades un recurs per a dur-lo a terme són les cadires d'oficines, ja que no permeten colors cridaners i plens de personalitat, ull sempre si passar-nos, ja que hi ha una línia molt prima entre el disseny actual i el horterísimo. Altres elements que s'utilitzen per a trencar la monotonia són els vinils motivadors que aporten color i personalitat als cristalls de les nostres mampares d'oficines o a les parets\nEl cuir: El color cuir torna a estar de moda sobretot en el mobiliari de col·lectivitats, ja que és un tipus de teixit que ens recorda a la llar, que no passa mai de moda i que pega perfectament tant amb colors blancs i negres com amb tons fusta. Ens aporta calidesa i alhora un toc vintage, amb això aconseguim que la nostra sala sigui alhora moderna i acollidora, sens dubte l'esperit que es vol transmetre en les noves oficines.\nEn el pròxim articulo completarem les idees a utilitzar en la decoració de les noves oficines, on parlarem del mobiliari d'oficines, mobiliari de col·lectivitats i per descomptat de les taquilles d'oficina.