Roser Matheu l'any 1983 quan va concedir aquesta entrevista.\nRoser Matheu tocant el violoncel l'any 1912.\n—¿Quina va ser la vostra formació, tant cultural com des del punt de vista del catalanisme?\n—Vaig néixer de pares barcelonins, tots dos de família catalana de soca i arrel, concretament de Mataró.\nÉrem tres germanes, jo la petita, i totes tres vam tenir dides catalanes que vestien a la catalana. En acabar el règim de les «dides seques», els pares ens van posar una senyoreta castellana nativa perquè aprenguéssim l'idioma que calia saber, però que no era el nostre. La señorita Encarnación era menys que una institutriu però molt més que una mainadera. D'ella jo devia aprendre de llegir i d'escriure perquè no recordo qui me n'ensenyés; i a cosir, i a cantar cançons populars castellanes. Diuen que jo, a quatre anys, parlava com una madrilenya. Els pares naturalment, parlaven en català, sempre. a ciutat, solien sortir després de sopar i aleshores, mentre la mare es preparava, el pare venia prop del meu llitet, on jo ja estava acotxada, i em feia resar. Em sembla que encara el senti.\nAls meus sis anys va entrar a casa una senyora francesa que mereixeria capítol a part. No sols va ensenyar-nos el seu idioma, sinó també versos, cançons i comèdies per a les quals ella mateixa ens feia els vestits, decoracions i accessoris. I naturalment, jo, posada a escriure novel·les, en lloc d'escriure-les en català (perquè hi escrivíem), les vaig escriure en francès. Va ésser a casa fins que, ja grandetes (ella tenia família), fou substituïda per la imprescindible senyora de companyia, castellana o catalana, perquè en aquella època les filles de família no podien sortir soles al carrer, i la nostra mare estava molt delicada i només sortia a la tarda.\nA cinc o sis anys vaig conèixer el primer cinema (el «Napoleón», a la rambla de Santa Mònica), el primer fonògraf, el primer tramvia elèctric, que feia encabritar-se el cavall del faetó quan anàvem als banys (perquè hi anàvem en faetó i acompanyades del pare, la señorita i la tia Pepita, que tot això es necessitava per afrontar l'aventura d'anar a banyar-se a la Barceloneta). He vist el primer auto al passeig de Gràcia, els primers avions Juvisy. L'ensenyament anava a parelles. Per a nosaltres, la base va ésser un col·legi particular on es pescava una cultura general de la qual jo no aprofitava gaire, perquè sempre estava a la lluna. I em vaig trobar, a tretze anys, amb professora a casa, on també rebíem classes d'idiomes, dibuix, pintura i música, sense oblidar les indefectibles labors, que eren el complement imprescindible. Vaig estudiar, fins a tretze anys, guitarra clàssica; després sis anys de piano, i finalment la mare, que sempre havia somiat en un trio, em va fer aprendre el violoncel. Vaig tenir per professora una gran artista i mestra, Frasquita Vidal, les lliçons de la qual eren una pura delícia. Així vaig tenir el doigté de Pau Casals. També vaig aprendre punta a l'agulla i cuir repussat amb Adelaida Ferré, veritable artista que dirigí molts anys una Escola d'Art a Barcelona. Le Noël, revista per a infants, va ésser la meva vida privada, el meu nodriment durant la meva adolescència. Per ella vaig entrar al món de les lletres franceses, de la història i de les arts; vaig comprar llibres: la història de la literatura de Bruntière, les cartes d'Ozanam i d'altres del mateix to. Però abans, i enmig de tot això, a casa jo llegia català. De petita comprava uns llibrets que es venien a cinc cèntims i pels quals vaig anar coneixent les nostres rondalles. Vora el llit de la mare, al vespre sovint em feia llegir versos catalans, i recordo perfectament quan vaig llegir per primer cop l'Oda d'Aribau. Recitava també poemes de Verdaguer, Collell, Llorente, i el No et sàpiga greu del pare. Estàvem avesades, doncs, a tocar o a recitar en els salons d'amics, al gust de l'època.\nLa creació de l'Institut de Cultura va ésser una solució per a les noies com jo. A l'Institut dec el coneixement de l'art de la cuina -iniciada ja per Le Noël- i, a l'altre extrem de l'escala, el coneixement de La divina comèdia. El doctor Rubió i Lluch hi donava, els dimarts i els divendres, unes conferències dantesques, en les quals jo llegia la traducció de Verdaguer i Callís, i el doctor Ramon d'Alòs en llegia l'original.\nDels anys que van de meva infantesa al meu casament, començà formar-se la meva biblioteca. El meu promès, l'Antoni Gallardo, m'omplia de llibres d'art i, sobretot, de música.\nAquesta va ésser la meva formació cultural i catalana de filla de família a l'època modernista amb arrels al vuit-cents.\n—Com vau viure, vós i la vostra família, la guerra civil?\n—Aquest aspecte està prou detallat a la Vida del meu pare, publicada per la Fundació Vives Casajuana.\nCal dir que els meus pares es trobaren desposseïts de tot pressupost, i nosaltres vam deixar la caseta de Sarrià on vivíem i vam anar a viure al pis d'ells, a la Gran Via. Allí, tots plegats vam passar les incidències de les cues, la recerca de queviures i els estrambòtics menjars, animats amb els bombardeigs, que de vegades s'esqueien quan anàvem pel carrer, d'altres quan dinàvem, fins que començaren a fer blanc a les cases del voltant. La situació era insostenible i calia treure de ciutat els pares, que, ja vells, no podien tenir altra defensa. Perquè les seves cases de Sant Julià i de Caldes estaven incautades o no hi podíem anar. Per sort, la torre de la meva sogra (que havia pogut anar-se'n, amb els seus, a Alemanya), immensa casa a Sant Antoni de Vilamajor i que estava protegida pel consolat cubà, era prou gran per a rebre'ns-hi, tot i que ja hi eren refugiats un oncle del meu marit, la seva muller i les filles. Vaig recórrer a Carles Riba, que ens va procurar la solució d'un cotxe, i allí vam anar els pares, les meves germanes, la infermera de la mare amb la filla, el meu marit, jo i els nens, i els primers mesos encara vam tenir servei. En total érem quinze, però ben amplament instal·lats. Allí vam passar el darrer any de la guerra.\n—Com vau escriure -i em refereixo a la metodologia i als materials- la biografia del vostre pare?\n–Vaig tenir una conversa amb l'Octavi Saltor. Suposo que devíem parlar de Jocs Florals; jo vaig dir que no coneixia aquell fullet que ell em mostrava, titulat "Una indignitat", i en Saltor va contestar: "Això ho ha de tenir vostè." El vaig llegir a fons i aleshores vaig entendre allò que havia viscut sense veure-ho clar: que l'escàndol s'havia esfumat sense que hi sortís per a res la no-culpabilitat del meu pare. Ho vaig trobar tan estrany que vaig voler-ho justificar. Vaig començar amb l'ajuda de diaris, cartes i consultes, per reconstruir, dia a dia, hora a hora, els moviments de Vogel i del meu pare, que aleshores eren a Madrid amb l'Orfeó Català, del qual el pare era president: les peces del puzzle s'anaven ajustant...\nL'únic mètode que jo tenia per a no donar cap mot que no fos veritable era l'ordre cronològic, i així vaig començar per revisar tots els papers de la família, que conserva una cosina meva. Un altre puzzle. Vaig refer l'arbre de família i, sobretot, vaig recórrer a peu els barris on havien viscut tots ells, carrer per carrer, casa per casa. Seguidament, a la biblioteca, a l'arxiu, en diaris, plànols, visites, pujar moltes escales, en fi, el que cal fer quan vols material per a una obra: engolir lletres, esbrinar, comprovar, etc. Allò que em sap greu és que manquessin al llibre coses que m'han tret i considero essencials... Així i tot, allò que calia, hi és.\n—Quina difusió va tenir "Lectura Popular"?\n—Vist el preu a què es venia la "Lectura Popular", el seu major èxit fou entre els lectors forans i aquells que no podien comprar llibres. Quan va apujar-la de preu (pocs cèntims), hi va haver reclamacions, planys i precs de part de rectors de poble, estudiants, treballadors, etc.; aquesta és la dada més eloqüent de la seva influència. També va morir pel maig de 1919, per l'encariment del paper.\n—En la represa, després del 1939, en quins grups heu intervingut? Quins companys heu tingut?\n—Després del 1939, entre refer la vida normal i, a la mort del meu marit (1942), haver de pujar, sola, fill i filla, la meva vida, social i literària, va quedar trencada, però mai no vaig formar part de cap grup. Va ésser bastants anys després que, en ocasió d'una conferència a l'Ateneu, em va emprendre l'escriptora Ros Verdú -que jo no coneixia. i em va convidar a les sessions que celebrava el Centre Lleidatà. Allí vaig prendre contacte amb diverses personalitats de les nostres lletres, algunes, vells amics com Bertran i Oriola, d'altres nous per a mi, com l'excel·lent poetessa Maria-Assumpció Torras, amb la qual he treballat durant dos anys, espatlla contra espatlla, en la recopilació d'un índex de poetesses que no hem publicat nosaltres, com era previst. També Clementina Arderiu, que abans de la guerra tenia una taula al Saló Blau de la Gran Via, on vaig conèixer Aurora Bertrana, la vídua de Joan Creixells, Montserrat Obiols i altres, que va refer la taula al Saló Rosa del passeig de Gràcia, però no en un pla literari ni de treball.\nFora del que se'n pot dir grup, he ajudat durant dos anys Valentina Renart en la selecció del Diari del seu pare, Joaquim Renart, tasca meravellosa per l'interès del diari i pel mestratge de Tina, de la qual tant he après.\n—Parleu-me de la vostra obra publicada i també de la inèdita, sense oblidar la referència als materials del Roser...\n—De joveneta, es publicaven versos meus en revistes com Marinada, que editava, crec, Roger i Crossa; De tots colors, de la qual s'ocupava Joan Oller i Rabassa; el Feminal de la senyora Karr, etc. De la pàgina 197 a la 200 de la Vida del meu pare, hi és explicada la història de la meva Flor Natural als Jocs Floral de Barcelona i l'enorme disgust que ell en va tenir; seguidament el meu refús de deixar-me publicar un llibret de versos sense "Normes".\nNo recordo ben bé com va anar, però sé que vaig parlar amb López-Picó i Guanyabens i que La revista em va editar tres llibrets, La carena (1933), Cançons de setembre (1936) i Poema de la fam (1952). També Torrell de Reus m'edità Poemes a la filla (1949). En resten inèdits onze o dotze, dels quals s'han extret moltes vegades poemes per a antologies. En prosa tinc publicats articles i assaigs sobre Lluís Millet, Narcís Oller i diversos temes literaris. No vull oblidar el llibre Quatre dones catalanes (1972).\nLa meva obra en prosa és paral·lela als versos. Sí, des del 1904 al 1942 hi apareixen com unes clarianes, però després m'exigí més atenció, començant pel pròleg a les Obres completes de Dolos Monserdà que m'encarregà Josep M. Cruzet.\nQuant al dossier -petit dossier- referent al Roser de maig, vist que arrenca de l'afirmació que el doctor Torras i Bages va fer al meu pare en néixer jo: "Si li posa Roser de maig ningú no li podrà dir Rosario", l'he lliurat a la Biblioteca Diocesana de Vic, per si algun dia un estudiós creu que val la pena de tirar-lo endavant. No sols és difícil, sinó impossible en solitari ni en equip, perquè caldrien missioners per tot Catalunya i per Espanya i potser més enllà, fins a trobar l'origen de l'advocació de la Verge de la Rosa, aquella rosa que apareix damunt el rosari que porta a la mà la Mare de Déu del Rosari, tant en les imatges de talla com en gravats.\n(Albert Manent: "Roser Matheu: entre la cultura del vuit-cents i la del nou-cents", Serra d'Or (Barcelona), any XXV, núm. 282, març 1983)


L'altra cara de la ciència » La secció de ciència de la revista Valors\nAl 26 d’octubre l’Agència Internacional per a la Recerca del Càncer, depenent de la OMS, va declarar que l’elevat consum de carn processada o vermella, podria associar-se a un augment de risc de desenvolupar càncer, especialment el colorectal. Aquests resultats sortien de l’avaluació de 800 estudis sobre relació entre la carn i el càncer. El periodisme més sensacionalista va crear inquietud en llençar un missatge unànime i contundent: segons la OMS, la carn processada podia provocar càncer i, la carn vermella, era potencialment perillosa en aquest sentit.\nNo es van fer esperar les reaccions de nombrosos sectors professionals, des d’experts defensant aquests resultats a d’altres demanant cautela en la seva interpretació, passant per les queixes d’alguns professionals de la gastronomia i dels empresaris vinculats amb la indústria alimentària. La majoria d’experts nutricionistes van sortir remarcant que el que deia la OMS és el que ja se sabia, que la carn millor menjar-la en moderació, al mateix temps que en recordaven els seus beneficis, com a font de ferro, vitamines i proteïnes.\nL’informe cataloga la carn processada com a carcinògena, en el mateix nivell que ho són el tabac o la radioactivitat. S’especifica que un consum continu d’aquesta carn pot incrementar fins a un 18% el risc de desenvolupar càncer colorectal. Però malgrat que els resultats són concloents, caldria remarcar les diferències que hi ha entre els elements classificats com a carcinògens: la quantitat necessària per a què aquests acabin desencadenant càncer i el com. Calen moltíssimes hamburgueses i més poca radiació per a un mateix efecte, com tampoc és el mateix menjar molt pernil que molts frankfurts. I, mentre que es coneix la forma com el tabac provoca mutacions, és més difícil mesurar l’impacte que una dieta rica en carns i greixos pot tenir en una malaltia tan complexa com el càncer.\nEl càncer és normalment multicausal. Tret d’un petit percentatge de casos on la genètica és el determinant, els tumors emergeixen per la combinació de factors com l’edat, l’ambient, l’estil de vida, la genètica i l’atzar. Els únics controlables són l’ambient i l’estil de vida, però tots dos conceptes engloben alhora molts petits factors que de forma individual no causen càncer però poden afavorir-ne o prevenir-ne l’aparició.\nLa dieta és certament un d’ells. Per això, si la OMS ha anunciat els resultats és perquè hi ha una evidència i una raó suficient per fer-ho, i és bo i necessari informar a la gent per establir dinàmiques de vida saludable. Ara bé, s’hauria de transmetre el missatge de forma completa i no distorsionada, per no crear una confusió i un pànic injustificats ni criminalitzar elements que, com la carn processada i la vermella, també aporten beneficis pel nostre cos.\nLa recerca ciència ens obsequia amb constants petites descobertes; i, de tant en tant, alguna gran sorpresa reveladora, que no per volguda deixa de ser absolutament inesperada i excitant.\nEl passat 28 de setembre, l’equip multidisciplinari d’investigadors de la NASA que treballen amb els resultats de l’exploració conjunta que efectua la sonda Mars Reconnaissance Orbiter i el rover [vehicle robòtic] Curiosity, ens han sorprès: el planeta Mart té aigua líquida a la seva superfície.\nLes extremes característiques atmosfèriques del planeta roig, amb una pressió mitja de 6,36Pa (de l’ordre de 160 vegades inferior a la terrestre), deixen una ínfima finestra per a l’existència d’aigua en estat líquid. A Mart, els canvis de temperatura, que pot oscil·lar entre els -87ºC i els 20ºC, provoquen que l’aigua es sublimi, passant d’estat sòlid a gasós, és a dir de gel a vapor d’aigua, directament. La presència d’aigua líquida a Mart es creia escassament probable, per la qual cosa des de feia anys s’havia convingut que era inexistent.\nPerò, l’estudi de l’evolució de la superfície marciana en els darrers dos anys, ha desvetllat la presència en diferents indrets d’un compost fluid que, a l’estació càlida, erosiona la terra formant un seguit de solcs. Aquest compost és una salmorra [aigua saturada de sal] de perclorat que, a diferència de l’aigua pura, en les condicions de Mart pot preservar la seva fase líquida en un rang ampli de temperatures (entre els -70ºC i els 24ºC). Sí, val la pena insistir-hi, Mart té aigua líquida a la seva superfície.\nLa flamant descoberta, que feia anys i anys que es perseguia a cegues, proporciona una triple gratificació científica: l’increment de probabilitats de trobar vida extraterrestre [en el sentit estricte] al subsòl marcià, la identificació clara dels indrets on focalitzar la seva recerca i la possibilitat de facilitar l’estada a futures missions humanes al planeta Mart.\nD’un temps, ençà Mart ens fa de mirall.\nDe vida només en tenim una sola referència, i és la nostra, la de la Terra.\nLa possible identificació de traces marcianes d’altres processos biològics revolucionaria amb tota seguretat el nostre coneixement de la vida tal com avui l’entenem. Però de Mart també ens n’interessa els seus processos geològics i climatològics: el cicle de l’aigua i el cicle del diòxid de carboni, especialment.\nInvestiguem Mart com una Terra envellida, com un futur estadi del nostre planeta, com un reflex del que podria esdevenir-se; i això ens ha d’esperonar i carregar-nos encara més de raons per preservar aferrissadament la diversitat biològica i mediambiental que atresorem\naquí a la Terra.\nDe moment, a l’espera de descobrir-ne més misteris, bo i el que pogués semblar d’entrada,\nhem fet un triple pas: hem trobat aigua a Mart.\n– Guía turística de Marte, de William Hartmann [Editorial Akal, 2011]\nAl mes de maig es van fer públics els noms dels guanyadors dels premis “Princesa d’Astúries” 2015. En la categoria Investigació Científica i Tècnica, el jurat va decidir guardonar les bioquímiques Jennifer Doudna (EEUU) i Emmanuelle Charpentier (França) per la seva contribució essencial en el desenvolupament d’un dels avenços científics més destacats dels últims dos anys: l’optimització d’un mètode d’enginyeria genòmica capaç de modificar l’ADN de qualsevol tipus de cèl·lula de manera simple i altament eficaç.\nAquest mètode, conegut com a sistema CRISPR-Cas9, s’ha desenvolupat a partir d’un mecanisme d’edició genòmica present en el sistema immunitari de la majoria de bacteris per defensar-se dels virus que els infecten. Es tracta d’un sistema que permet a les cèl·lules bacterianes reconèixer de forma específica l’ADN del virus invasor, dirigir-se cap a ell, i tallar-lo i modificar-lo mitjançant unes proteïnes que actuen com unes “tisores”, capaces de tallar l’ADN en un punt concret. Al 2012, Doudna i Charpentier van ser les primeres de reproduir artificialment al laboratori una adaptació d’aquest procediment per manipular regions específiques d’ADN en cèl·lules d’interès. És a dir, van demostrar que era possible construir de manera simple un sistema molecular basat en els elements que conformen el sistema immunitari bacterià, i introduir-lo en diferents tipus cel·lulars (no només en bacteris) per provocar modificacions molt específiques als seus genomes.\nLa simplicitat del seu mètode, acompanyada per l’alta eficiència i especificitat aconseguides a l’hora d’editar seqüències d’interès, ha suposat una veritable revolució que està arribant pràcticament a tots els camps de la ciència. Des del 2012 fins ara, el mètode ha estat ampliat i treballat, i ja s’han publicat més de 500 articles demostrant la seva aplicabilitat en l’ADN de cèl·lules de diferents organismes, incloent-hi, entre altres, bacteris, plantes, ratolins i humans. S’està utilitzant en recerca bàsica per millorar el coneixement que tenim sobre el funcionament de gens relacionats amb malalties o per descobrir nous gens implicats en la resistència al tractament d’alguns tumors. En el context biomèdic, s’està aconseguint –de moment al laboratori- reparar, en cèl·lules i ratolins, mutacions genètiques que causen malalties, i això obre l’esperança pel desenvolupament d’una nova forma de teràpia gènica. D’altra banda, mitjançant la modificació del genoma d’algunes espècies d’algues, s’espera aconseguir una producció d’etanol altament eficient, a partir del qual es podran obtenir biocombustibles de forma neta i renovable. I, així, desenes d’exemples més que van apareixent al llarg de les setmanes i els mesos, cosa que demostra el gran abast del treball de Doudna i Charpentier.


Eleccions catalanes 2015: Les tres lectures | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nLes tres lectures\nEl plebiscit sobre la independència ha fracassat. En canvi, el plebiscit que dirimia entre canvi i immobilisme ha tingut un èxit espectacular: el 71% dels vots enfront del 27%\n29 SET 2015 - 00:02\tCEST\nLa increïble i persistent miopia de l'actual Govern espanyol davant les insistents i raonables reclamacions catalanes, amb diversos clars errors estratègics d'alguns partits de Catalunya i del seu Govern, ens han conduït a una situació de confusió i enfrontaments que té una sortida cada vegada més difícil. Diuen que ningú sap què passarà … Comparteixo aquesta dificultat d'orientació. Aquest article intenta ordenar les meves pròpies idees, i té dues parts, escrites voluntàriament en dos moments diferents: el matí del 27, i la matinada del 28.\n27. 09. 2015. Avui els catalans, espero que molts més que altres vegades, votarem en unes eleccions al Parlament, convocades amb la intenció de convertir-les en plebiscit. No en coneixem encara els resultats, però a més no coneixem ni com seran llegits, ja que les eleccions parlamentàries es llegeixen en escons, mentre que en els plebiscits es compten els vots… Em temo que, en funció del resultat, alguns comptaran escons i altres vots, cosa que ajudarà a augmentar encara més la confusió.\nLa meva actual opinió personal, és que avui, de forma conscient o no, donarem resposta a tres preguntes diferents: 1. Quin Parlament i quin Govern volem? (eleccions autonòmiques). 2. Volem o no canviar de forma important l'status quo actual de la relació entre Catalunya i la resta d'Espanya? (un plebiscit). I 3. Volem o no separar-nos de l'Estat espanyol? (un altre plebiscit).\nArribem a les votacions havent simplificat excessivament el panorama, i havent equivocat l'ordre dels esdeveniments. Dic això perquè, en relació a les dues últimes preguntes, hi caben tres respostes diferents: 1.Immobilisme. 2. Canvi. 3. Independència.\nEvidentment la independència suposa sempre haver escollit primer el canvi, però el canvi no significa sempre voler la independència. I crec que aquesta simplificació no ajuda en res a fer un retrat clar de la nostra societat. Si estem incòmodes en un lloc i busquem fer un viatge, primer cal decidir si volem moure'ns o no; una vegada decidit que sí, podem plantejar-nos quina de les possibles destinacions preferim…\nArribem a les votacions havent simplificat excessivament el panorama, i havent equivocat l'ordre dels esdeveniments\nVotaré, doncs, acceptant que participo en unes eleccions, que a més tenen un caràcter de plebiscit, però un plebiscit doble i més complex que el que significa l'alternativa unionisme/ independència. I per descomptat, creient que els resultats electorals es mesuren en escons, però els plebiscitaris en vots…\n28. 09. 2015. Passada la mitjanit, amb lluna plena, tinc davant els resultats. Davant la increïble confusió de lectures que estic presenciant, ofereixo les meves conclusions personals.\n—Satisfacció per l'èxit impressionant de participació. Fa temps dèiem que era important poder “explicar-nos democràticament”. Ho hem fet.\n—La candidatura JPS ha guanyat clarament les eleccions, fregant la majoria absoluta. Té el dret a buscar els suports necessaris per formar un Govern i l'obligació de governar el país a favor del dia a dia dels ciutadans, a més d'intentar dur a terme un full de ruta sobiranista. Per a això farà falta una negociació; segurament hi jugarà un paper important la CUP.\n—El plebiscit sobre independència, sí o no, ha tingut un resultat que els experts denominen empat tècnic (48%/52% en vots), clarament insuficient per proclamar que a Catalunya hi ha una gran majoria de ciutadans a favor de la independència.\n—En canvi, el plebiscit sobre canvi/ immobilisme ha tingut un èxit espectacular (71%/27%) suficient per iniciar amb gran força un procés de negociació amb l'Estat i amb la UE. Per mi, això és el més important del dia 27.\nAprofitem intel·ligentment aquest resultat democràtic d'indiscutible voluntat de canvi, per construir un “pacte català” que exigeixi a l'Estat, i demani a la UE, negociacions per a una nova relació Catalunya/Espanya; negociacions que, sense descartar la independència, no la tinguin com a condició prèvia. Per a això, CDC i ERC han de revisar el seu full de ruta. Per a això, Iniciativa per Catalunya, i altres membres de Catalunya Sí que es Pot han de confirmar aquesta opció. I, sobretot, per a això, el PSC ha de tornar a la seva línia històrica d'afirmació nacionalista, al marge de les reticències que pugui trobar al PSOE. Sense tot això tenim mala sortida…


Barna Centre, Not�cies, Informe Normativa Consum de l�Ajuntament de Barcelona\n|Inici|Not�cies | Detall not�cia\nInforme Normativa Consum de l�Ajuntament de Barcelona\nL�Ajuntament de Barcelona ha col�laborat en un estudi realitzat per la Uni� de Consumidors de Catalunya per analitzar el grau de compliment de les normatives de consum per part del comer� barcelon�� L�aspecte que m�s compleixen els comer�os �s el lliurament dels comprovants de pagaments i la informaci� visible dels preus a l�interior dels establiments � M�s del 80% dels comer�os analitzats senyalitzen els cartells d�informaci� de car�cter fix en catal�, d�acord amb la normativa de pol�tica ling��stica La Uni� de Consumidors de Catalunya ha presentat avui l�Estudi sobre el Diagn�stic Consumerista a la ciutat de Barcelona. Es tracta de la primera vegada que s�elabora un informe en el qual participen els comerciants, els consumidors i l�administraci�, amb l�objectiu d�avaluar l�estat del comer� de la capital catalana. L�estudi s�ha realitzat durant l�hivern del 2011 i la primavera del 2012. La presentaci� de l�informe, que ha tingut lloc a l�OMIC (Oficina Municipal d�Informaci� al Consumidor) ha anat a c�rrec del president de la Uni� de Consumidors de Catalunya, Salvador Dom�nguez en un acte presidit pel regidor de Comer�, Consum i Mercats de l�Ajuntament de Barcelona, Raimond Blasi. S�han analitzat un total de 1.000 establiments de 12 eixos comercials que agrupen els sectors de l�alimentaci�, els b�ns ( autom�bils, cal�at i el t�xtil, electrodom�stics i mobles i decoraci�) , l�habitatge, les reparacions, els serveis ( turisme, assegurances, oci i cultura, sanitat, restauraci�, transports, ensenyament i entitats financeres) i subministraments (aigua, electricitat, gas i telecomunicacions). Aix� mateix, els elements que s�han analitzat son aquells relatius a la informaci� dels horaris comercials, els fulls de reclamaci� i den�ncia, la correcta visibilitat dels preus, els comprovants de pagament, el coneixement dels comerciants sobre la responsabilitat de la garantia del producte i l�acompliment de la pol�tica ling��stica pel que fa a la senyalitzaci� en catal�. Dels aspectes analitzats els sectors comercials que m�s incompleixen la normativa sobre consum son els de les reparacions a la llar i el de les telecomunicacions. Dels districtes comercials participants, el barri del Raval �s a on s�han detectat majors incomplimentsINFORMACI� D�HORARIS COMERCIALS I FULLS DE RECLAMACI�Pel que fa a l�exhibici� visible dels horaris comercials el 68% dels establiments compleixen la normativa vigent, enfront d�un 32% que no ho fa. Aquest incompliment �s m�s acusat en el sector de la restauraci� (58%) i en el de l�alimentaci� (43%). Per districtes comercials els m�s complidors son La rambla i Sant Andreu, enfront dels menys, que s�n Sant Mart�, Raval, Nou Barris i Horta.En relaci� als fulls oficials de reclamaci�/den�ncia que, per normativa han d�estar a disposici� dels consumidors, l�estudi determina que el 91 % dels comer�os analitzats en disposaven, enfront d��nicament un 9% que no complien aquesta normativa. Per sectors, l�habitatge i els electrodom�stics assoleixen el 100% del compliment d�aquesta obligaci�, mentre que els comer�os del sector de mobles i decoraci�, seguit del sector de les reparacions a la llar, la cultura i l�oci, s�n els que mostren un percentatge m�s baix (18%) d�acompliment. No obstant, tot i que un gran nombre d�establiments disposen dels fulls de reclamaci�/den�ncia, s�ha observat que tan sols el 40% dels comer�os exhibeixen en un lloc visible el cartell anunciador, com �s obligatori. Sobre la tramitaci� dels fulls de reclamaci�/den�ncia el 90% dels comer�os analitzats declaren con�ixer els passos a seguir en el sup�sit que un consumidor els ho sol.liciti. El 10% de comer�os desconeixen aquesta tramitaci�. Per sectors d�activitat els que m�s coneixen el procediment de tramitaci� s�n els comer�os dedicats als electrodom�stics, l�habitatge, el turisme i les telecomunicacions, enfront dels que menys el coneixen, que son els dedicats a mobles i decoraci�, oci i cultura i reparacions a la llar. I, per districtes, Sant Andreu, Nou Barris i la Rambla s�n on hi ha m�s compliment i coneixement sobre aquest aspecte. El Raval, l�Eixample i Gran de Gr�cia s�n, en canvi, els que m�s es desconeix i incompleix aquesta normativa. Pel que fa al temps de resposta a les queixes i reclamacions, l�estudi mostra que gaireb� el 80% dels comer�os saben que han de donar resposta a les mateixes en el termini m�xim d�un mes, com estableix la normativa vigent. El restant 20% dels comer�os analitzats ignoren aquest termini temporal. Per sectors d�activitat els que mostren un major coneixement s�n el de l�habitatge, el turisme i l�automobilisme. Els comer�os d�oci i cultura, seguit dels comer�os de mobles i decoraci� i d�alimentaci� s�n els que m�s desconeixen aquesta obligaci�. Per districte, el Raval obt� un 50% de desconeixement. PREUSEl Codi de Consum estableix l�obligatorietat d�informar als consumidors dels preus dels productes o serveis. Aix� mateix, la mateixa normativa estipula que aquesta informaci� ha de ser visible i accessible per a les persones consumidores. Segons les dades obtingudes mitjan�ant l�estudi de camp s�observa que un 100% dels comer�os de la ciutat de Barcelona exhibeixen els preus de les mercaderies mitjan�ant cartells o etiquetes visibles a l�interior dels establiments. En canvi, nom�s un 60% ho fa a l�aparador/exterior del comer�.Gaireb� tots els sectors d�activitat obtenen per igual bons resultats pel que fa a l�exhibici� a l�interior del producte. En canvi , quan es tracta de l�exhibici� a l�exterior el pitjor resultat �s el del sector de l�autom�bil (12�5%), seguit del de les reparacions a la llar (23%). Els millors resultats s�n els dels comer�os dedicats a la venda d�electrodom�stics (85�71%) i l�habitatge (83�3%) . En relaci� a la inclusi� en el preu dels impostos, c�rregues i grav�mens, un 99% dels comer�os analitzats compleixen amb aquesta obligaci� d�informar del preu complert del producte o servei que ofereixen, una circumst�ncia comuna en tots els sectors. COMPROVANTS DE PAGAMENT I GARANTIESEl 98�5% dels comer�os analitzats es troba en condicions de lliurar tiquets o factura a les persones consumidores. �nicament un 1�5% dels mateixos no pot complir amb aquesta obligaci� legal. Aix� mateix, gaireb� el 99% dels comerciants enquestats saben que el comprovant de pagament �s tamb� la garantia del producte. Igualment, el 98% coneixen que l�establiment venedor �s qui respon de les manques de conformitat dels productes i, per tant, s�n responsables de la garantia dels mateixos. POL�TICA LING��STICALa Llei de Pol�tica Ling��stica estipula que han de senyalitzar-se en catal� com a m�nim els rotuls de car�cter fix, ja siguin a l�interior o a l�exterior de l�establiment. L�estudi mostra que el percentatge d�incompliment d�aquesta obligaci� �s del 19% dels comer�os. El sector que acompleix m�s la normativa �s el de l�automobilisme, amb un 100%. El que menys, el sector de les reparacions a la llar, que mostra un percentatge d�incompliment del 36%, seguit del sector de mobles i decoraci� (29%) i el sector de les telecomunicacions (27% d�incompliment). Pel que fa als documents d�oferta redactats en catal�, s�observa que el 34% dels comer�os no en disposenFont: En 5 minuts: De Barcelona al M�n, blog personal de Raimond Blasi


Manifest contra la homofòbia i la transfòbia - Ajuntament de Girona\nManifest contra la homofòbia i la transfòbia\nEl Consell Municipal de les Lesbianes, Gais, Transexuals i Bisexuals de Girona, en motiu de la commemoració del Dia Internacional contra l'Homofòbia i la Transfòbia que se celebra el 17 de maig, vol manifestar el seu compromís amb la igualtat de drets del col·lectiu LGTBI per una societat plenament democràtica.\nUns drets que són trepitjats massa sovint en situacions de discriminació i exclusió i que tenen també una part més visible, com l’onada d’agressions viscuda als darrers mesos a Madrid, producte de la discriminació homofòbica i transfòbica que viuen les persones LGTBI a la vida quotidiana d’avui.\nNo podem permetre ni una conducta més com l’assetjament quotidià i de signe totalitari, amb insults i agressions diàries, que va patir el jove barceloní Alan que va portar-lo a la depressió i al suïcidi, perquè la societat no pot tolerar l’aniquilació moral i humana d’una persona per la seva orientació sexual, identitat o expressió de gènere, i fins que això no es produeixi aquest cas és un assassinat social.\nLa societat democràtica és profundament diversa o no és una societat democràtica i, per tant, el conjunt de les persones que en formem part hem de prendre consciència de la importància de la lluita contra l’homofòbia i la transfòbia, que no és només un problema del col·lectiu LGTBI, sinó que forma part de la defensa dels Drets Humans, una qüestió que afecta el conjunt de la ciutadania sense exclusions.\nSi bé és cert que cal combatre les situacions més punyents d’aquesta discriminació amb la condemna sense pal·liatius d’accions de violència contra les persones per diversitat sexual i trobar fórmules urgents per posar-hi fi de manera immediat; no ho és menys que hi ha d’haver accions en tots els àmbits per combatre tot tipus de discriminació homòfoba i transfòbica i fer entendre que la pluralitat i les identitats sexuals són una riquesa que forma part de les maneres de ser de les persones.\nEl desplegament efectiu de la Llei 11/2014, de 10 d’octubre, ha de facilitar el ple reconeixement dels drets de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals amb garantir els drets i llibertat, desenvolupar les competències que té la Generalitat i evitar situacions de discriminació i violència, per a assegurar que a Catalunya es pugui viure la diversitat sexual i afectiva en plena llibertat i respecte.\nEl Consell Municipal LGTBI de Girona ha treballat un document per avançar en el desplegament efectiu d’aquests drets a la llibertat i a la participació des de la diversitat en l’àmbit municipal per tal d’elaborar un “Pla municipal d’Igualtat de tracte i no discriminació de les persones LGTBI”, que serà portat a aprovació al Ple municipal de l’Ajuntament de Girona aquests propers mesos.\nLa promoció d’accions divulgatives i formatives per la ciutadania, la formació del personal municipal, garantir el dret a l’atenció integral i la realització d’un diagnòstic de la situació del col·lectiu LGTBI a la ciutat són algunes de les línies que fixa Pla, i que han de desenvolupar i completar el desplegament efectuï de la Llei 11/2014, per tal de promoure el principi que tota persona té llibertat a l’orientació sexual que vulgui i combatre l’homofòbia i la transfòbia.\nEnllaç web Consell Municipal de Lesbianes, Gais, Transsexuals i Bisexuals (LGTB)


Juli Fernández visita els municipis de Collbató i Santa Coloma de Cervelló\nESPORTS (LLIGA CATALANA, LEB PLATA): Derrota intrascendent del CB Cornellà a la pista del Barça B - 26 Setembre 2020\nESPORTS (LLIGA CATALANA, LEB PLATA): El CB Prat es classifica per a la Final a Quatre - 26 Setembre 2020\nESPORTS (WATERPOLO, CAMPIONAT DE CATALUNYA): Resultats de la jornada de dissabte masculí i femení - 26 Setembre 2020\nESPORTS (LLIGA CATALANA, LLIGA EBA): El CB Esparreguera queda eliminat després de perdre a Igualada - 26 Setembre 2020\nSUCCESSOS: Incendi en una nau industrial de Molins de Rei - 26 Setembre 2020\nESPORTS (WATERPOLO, COPA CATALUNYA MASC.): Superioritat absoluta del CN Catalunya davant el CN Vallirana - 26 Setembre 2020\nEl delegat del Govern a Barcelona s’ha reunit amb les autoritats locals en una reunió de treball per conèixer la realitat de les dues localitats baixllobregatines\nEl delegat del govern a Barcelona, Juli Fernández, ha fet aquest matí una visita institucional al municipi de Collbató, on ha mantingut una reunió de treball amb l’alcalde, Miquel Solà, i altres membres del seu equip de govern. Han compartit informació sobre les propostes del Ministeri de Foment del projecte d’ampliació de l’autovia A-2 al seu pas per Collbató, en què l’Ajuntament demana la creació d’una comissió tècnica per treballar en una proposta que satisfaci les necessitats de tots els ajuntaments implicats.\nEn fer repàs de l’actualitat municipal també s’ha tractat la necessitat d’ampliació del parc de bombers voluntaris i s’ha posat en relleu la integració del municipi al Parc Rural de Montserrat, que cerca el progrés de l'activitat productiva econòmica agrícola, ramadera i forestal en aquest territori. També s’ha posat en valor l’arribada de la fibra òptica i l’empenta local per desenvolupar el seu potencial turístic. Collbató és porta d’entrada a la Muntanya de Montserrat i ha sabut posicionar-se com a referent turístic i cultural al Baix Llobregat.\nReunió a Santa Coloma de Cervelló\nD’altra banda, el delegat del govern a Barcelona també ha tingut temps de conèixer de prop Santa Coloma de Cervelló. Fernández s’ha entrevistat amb Gerard Segú, tinent d’alcalde de l’Ajuntament, per analitzar projectes i necessitats del municipi com la represa de les obres de la C-245 i l’ordenació de l’entorn de la Colònia Güell.\nAquestes dues visiten s’inscriuen en el programa de treball del delegat per conèixer directament els projectes i l’actualitat de municipis, d’entitats i d’empreses de la demarcació territorial de Barcelona.\nRedacció / Fotos: Generalitat\nEs limita a sis persones les reunions socials per evitar contagis per COVID


«El mercat ecològic està creixent però cal conèixer bé el producte» - Diari de Girona\nGerard Pruneda, un dels socis fundadors d´Ecobasics BIO\n«El mercat ecològic està creixent però cal conèixer bé el producte»\nraquel gironès 03.10.2017 | 07:21\nEls fundadors de l´empresa, J. Santanera, G. Pruneda i E. Pérez.\nInstal·lats a Sant Gregori, Ecobasics BIO és una empresa jove que es dedica a la importació de productes ecològics. En plena fase de creixement, la companyia està encapçalada per tres joves emprenedors. Un d'ells és en Gerard Pruneda, qui explica les claus de l'èxit de la seva empresa\nCom ha estat el creixement i l´èxit de la seva empresa?\nEcoBASICS es va fundar l´any 2011. Llavors no era fàcil començar un projecte i fins i tot, gent del nostre entorn ens mirava amb cara de «n´esteu segurs?». Tot i això estàvem convençuts que treballant de valent ens en sortiríem. Hi ha hagut sang, suor i llàgrimes (literal), i molts bons consells. Tot això va ajudar a crear una base molt sòlida, que ens va cohesionar molt i ara ens ajuda a tirar endavant nous projectes.\nLa gent es cuida més i els productes bio estan de moda, és també aquest un factor clau en l´èxit de la seva empresa?\nCrec que va més enllà d´una moda, és una tendència que ha vingut per quedar-se i actualment cada cop hi ha més consciència que hem de cuidar la nostra salut. Tant amb una bona alimentació com amb l´esport i una vida sana en general. Els productes ecològics són cada vegada més coneguts i apreciats. També han arribat a les cuines dels millors restaurants i als menjadors escolars. Estem molt contents de l´evolució de la nostra empresa. El mercat ecològic està en creixement però cal conèixer molt bé el producte i el mercat per sortir-se´n.\nCom podem saber si realment un producte és ecològic?\nLa legislació és molt estricta. Totes les fases d´elaboració, envasat, etiquetat i distribució estan controlades per organismes de control i certificació acreditada. Podem distingir els productes ecològics per l´aval ecològic en forma de fulla que els identifica. A més hi ha altres avals complementaris com el CCPAE, el consell regulador de Catalunya. Hi ha inspeccions contínuament, i creiem que és bo que sigui així perquè ajuda a garantir la qualitat i seguretat dels productes. Actualment els termes biològic i bio, ecològic i eco, i orgànic només es poden referir a productes ecològics, fet que ajuda a no confondre el consumidor.\nQuins beneficis aporten aquest tipus de productes?\nEls productes ecològics estan lliures de residus tòxics que provenen de pesticides, antibiòtics, fertilitzants, fungicides, additius i conservants de síntesi. A més no es permet la utilització d´organismes modificats genèticament (OGM o GMO segons l´idioma). En el fons, són els productes tal com han estat sempre, seguint els processos naturals de cultiu i recol·lecció. Això contribueix al fet que siguin més gustosos i més nutritius. A més de contribuir a respectar el medi ambient.\nCreixen les vendes i també les vostres instal·lacions?\nCada vegada que els meus pares em preguntaven quants treballadors érem, n´hi havia algun més. Ara estem més estables però destinem molts esforços a cohesionar i enfortir el grup humà que forma ecoBASICS. Les instal·lacions també han crescut però l´eficàcia i l´eficiència són gairebé obsessions per nosaltres.\nAmb quines ajudes heu comptat per dur a terme aquest creixement?\nLa veritat és que aquí no és gens fàcil començar un negoci, el primer any gairebé hem de tancar per poder pagar les quotes de la seguretat social, ens va anar d´un pèl. Ara som una empresa que genera llocs de treball i un referent en determinats canals i productes. Mai sabrem el número d´empreses que podrien estar contribuint a enfortir el país i reduir les llistes d´atur, i s´han quedat pel camí per culpa d´un sistema més pensat a recaptar que ajudar.\nCom ha estat el tracte amb BBVA?\nEl BBVA ens ha ajudat molt sobretot a l´hora d´iniciar nous projectes que requereixen finançament i enfortir l´estructura de l´empresa. El fort creixement fa que sempre hi hagi inversions i millores a fer per poder continuar oferint el millor producte, amb el millor servei i continuar assegurant al màxim la seguretat alimentària dels nostres productes.


Casa Convalescència torna a obrir les seves portes per a organitzadors d’esdeveniments\nL’Agència de Promoció d’Activitats i Congressos de la Fundació UAB va convidar a uns 70 representants d’empreses i agències del sector dels esdeveniments a conèixer les instal·lacions de Casa Convalescència i els serveis que ofereix. La jornada es va celebrar el 15 de maig al capvespre, i va incloure una visita cultural per diferents sales de l’edifici.\nEl 15 de maig es va celebrar una jornada de portes obertes a Casa Convalescència, edifici que forma part del conjunt monumental de l’Hospital de la Santa Creu i Sant Pau –declarat Patrimoni Cultural de la Humanitat per la UNESCO l’any 1997- i gestionat per la Fundació UAB.\nL’Agència de Promoció d’Activitats i Congressos -la unitat que comercialitza els espais i serveis de UAB Campus- va convidar a més de 70 event planners d’organitzacions, convention bureaus i agències especialitzades en organització d’esdeveniments per donar a conèixer Casa Convalescència no només com a espai d’acollida d’activitats formatives sinó també com a seu d’esdeveniments relacionats amb el turisme MICE.\n“L’objectiu és que visquin el que vinguin a fer aquí”, explicava la directora de l’Agència, Maria Clarella, moments abans de començar la vetllada. És la segona vegada que l’Agència de Promoció d’Activitats i Congressos de la Fundació UAB celebra unes portes obertes de Casa Convalescència, un espai amb més de 25 sales on anualment s’organitza una mitjana de 250 activitats de tota mena.\nDesprés de ser rebuts a l’entrada principal, els assistents van poder gaudir d’una visita cultural per tot l’edifici a càrrec d’una de les empreses partner de l’Agència, especialitzada en rutes i visites guiades a la ciutat de Barcelona.\nEntre els assistents d’aquesta edició hi havia Teresa Ibáñez, Business Developement Manager a Kuoni Congress: “Ens ha fet molta il·lusió poder tornar a Casa Convalescència, hi vàrem organitzar fa uns anys un congrés i és un marc incomparable per fer-hi esdeveniments. Té una llum especial i es troba en un entorn màgic”, narrava.\nL’activitat va permetre als convidats esbrinar quins usos ha tingut l’edifici al llarg del temps –originalment nascut com a centre d’assistència sanitària-, i descobrir els elements modernistes de cadascun dels seus racons i sales. Per Ibáñez, la visita ha estat una bona manera de refrescar tot allò que Casa Convalescència pot oferir com a espai d’acollida d’esdeveniments: “T’ho mires amb uns altres ulls i aporta un valor afegit”, comentava.\nJason Greeman, CEO de l’empresa Akommo, fa un mes que va conèixer Casa Convalescència i és la segona vegada que visita les seves instal·lacions. Ell és el fundador d’una empresa que porta anys treballant en el món dels esdeveniments i es dedica a buscar localitzacions úniques per a clients internacionals. “És un espai menys conegut comparat amb altres edificis modernistes més turístics, i crec que és un lloc molt bonic, tranquil i al mig de la ciutat [...], et transmet un feeling molt de Barcelona, i crec que moltes empreses de fora estan buscant això”, afegia.\nLa visita cultural va finalitzar a l’Aula Magna, antiga capella de Casa Convalescència, on els assistents van poder participar en un quiz i entrar en el sorteig d’una visita guiada per la ciutat. Allà, la vicepresidenta executiva de la Fundació UAB, Montserrat Balagueró, va agrair l’assistència a tots els representants de les empreses, que varen acabar la vetllada amb un còctel.\n“Per a nosaltres és un goig poder estar en un lloc com aquest i tenir-lo obert per poder fer-hi moltes activitats que donin vida a Casa Convalescència”, concloïa Montserrat Balagueró.


L'accés als illots durant la primavera pot fer fracassar la reproducció d'algunes espècies d'aus amenaçades - Fora Vila\nL’accés als illots durant la primavera pot fer fracassar la reproducció d’algunes espècies d’aus amenaçades\nEls illots de les Balears tenen una importància biològica extraordinària. A molts d’ells s’hi han desenvolupat tàxons endèmics de fauna, que no es troben enlloc més del món, com per exemple les diverses subespècies de sargantana balear (Podarcis lilfordi) i de sargantana de les Pitiüses (Podarcis pityusensis) que viuen a les nostres illes. A més a més, algunes espècies d’aus marines o litorals, la majoria escasses i amenaçades, utilitzen els illots com a lloc per a descansar i reproduir-se.\nLa primavera de 2020, com a conseqüència del confinament dur i les limitacions, entre tantes, per a les activitats nàutiques, poguérem constatar com en alguns illots s’aconseguien reproduir exitosament espècies que, en anys normals, no ho poden fer per mor de les molèsties causades per les persones que hi desembarquen. Es va fer evident que els illots poden jugar un paper important per a la recuperació i conservació d’algunes espècies que necessiten sentir-se segures en el moment de la reproducció.\nLa nostra entitat, amb la col·laboració amb la Conselleria de Medi Ambient, impulsà la primavera passada un dispositiu de vigilància i informació amb voluntariat a l’entorn de l’illot de na Guardis, on durant el confinament es va instal·lar una important colònia de gavina roja (Ichthyaetus audouinii). Així, durant 27 jornades, es va intervenir en 91 ocasions evitant el desembarc de 195 persones i facilitant així que la colònia pogués aconseguir l’èxit en la reproducció. En la majoria dels casos es va tractar de navegants amb paddel-surf o caiac, que foren receptius a la informació dels voluntaris i desistiren de desembarcar.\nAquesta primavera, tot i les mesures que limiten les relacions socials, sembla que l’activitat nàutica en torn als illots serà l’habitual d’anys “normals”. Per això, malauradament, es pot preveure que seran nombroses les molèsties involuntàries que poden causar el fracàs en la reproducció de les aus. I ja hem vist que si volem que algunes espècies puguin criar als illots, les hem de deixar tranquil·les.\nPer això, en aquest moment de l’any en que s’intensifiquen les activitats nàutiques coincidint amb l’inici de la reproducció de moltes espècies d’aus, feim una petició a la ciutadania i especialment als practicants d’esports nàutics (navegants amb paddel-surf, caiac, etc) i també als que realitzen altres activitats (pescar, recollir sal, etc) per tal que no accedeixin als illots.\nJa hem manifestat en diverses ocasions a la Conselleria de Medi Ambient i Territori la necessitat de regular legalment l’accés als illots durant els moments de l’any més delicats, i dotar-los d’un dispositiu de vigilància i informació per protegir la seva biodiversitat davant les molèsties involuntàries causades pel desembarc de persones (a vegades fins i tot acompanyades de cans), però fins que això no es dugui a terme apel·lam a la responsabilitat ciutadana per què s’abstengui d’accedir als illots.\nGOB 1 abril 2021


El Consell Català de l'Esport diu que l'oficialitat de les seleccions "no és una dèria del Govern" El Consell Català de l’Esport diu que l’oficialitat de les seleccions “no és una dèria del Govern” – Món Esport\nEl Consell Català de l’Esport diu que l’oficialitat de les seleccions “no és una dèria del Govern”\nEls organitzadors fan una crida a participar dissabte en la diada per reivindicar la "normalitat" dels equips esportius nacionals\nMataró acollirà dissabte el Dia de les Seleccions Catalanes. El director del Consell Català de l’Esport, Carles Macian, ha explicat que serà una jornada de reivindicació de la “normalitat” perquè els esportistes catalans “puguin competir allà on tinguin capacitat de fer-ho i en un pla d’igualtat”. Així mateix, ha comentat que l’esport ha de ser també un “motor de canvi i progrés nacional” i que el reconeixement de les seleccions catalanes “no és una dèria del Govern“, sinó que és també una aposta de la societat civil, ha indicat durant la presentació de l’esdeveniment.\nLa Plataforma Proseleccions Esportives Catalanes, organitzadora dels actes, ha fet una crida a la participació de la ciutadania en aquesta diada que arriba a la quarta edició. El vicepresident de l’entitat, Sergi Blàzquez, ha afirmat que la jornada ha de fer gaudir la gent de l’esport, però també ha de ser “un clam” pel reconeixement de l’oficialitat de les seleccions catalanes.\nDurant la jornada es disputaran partits internacionals de waterpolo, volei platja, handbol, tennis taula i icestock. Hi haurà exhibicions d’una vintena de diferents disciplines esportives i també esports participatius pels nens. El programa d’actes es completa amb un correfoc al parc central de Mataró, un duel entre els campions de trial Toni Bou i Adam Raga i un concert dels grups Lax’n’Busto i Elèctrica Dharma.\nEn l’àmbit esportiu destaquen els enfrontaments Catalunya-Austràlia de waterpolo i Catalunya-Egipte d’handbol. No obstant, la llista de convocats de la secció d’handbol està molt condicionada, segons ha reconegut el mateix seleccionador, Manuel Montoya. Hi haurà jugadors de primer nivell que no hi podran ser per lesió, vacances, compromisos amb la selecció estatal o la negativa dels seus clubs a cedir-los.\nJulio Iglesias durant una entrevista


Barcelona no cedirà locals municipals per a celebrar el referèndum\nL'Ajuntament de Barcelona no cedirà les locals municipals usats habitualment en processos electorals per a la votació del referèndum l'1 d'octubre perquè incompliria la suspensió del Tribunal Constitucional (TC).\nEl PDeCAT de Barcelona pressiona Ada Colau perquè signi el decret en suport al referèndum\nEl segon tinent d'alcalde de Barcelona, Jaume Collbon i (PSC), ha afirmat que "l'Ajuntament de Barcelona no facilitarà mitjans, ni locals per a l'1-O, com indica l'informe del secretari, per respecte a lleis i resolucions judicials".\nHo ha dit en un tuit, en què ha afegit que "el PSC de Barcelona no participarà en cap mobilització ni cridarà a donar suport a un referèndum que està fora de la llei".\nMinuts abans, ul informe del secretari de l'Ajuntament, Jordi Cases, ha destacat que el consistori ha de complir les decisions del TC, cosa que afecta la cessió de locals.\nFonts municipals han explicat que l'Ajuntament i el Govern mantenen obertes vies de diàleg per facilitar que la mobilització de l'1-O es pugui celebrar amb normalitat a Barcelona.\nDe fet, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, han anunciat via Twitter que els barcelonins podran participar en el referèndum de l'1-O, sense detallar com.\nCOLAU PRESERVARÀ ALA FUNCIONARIS\nLa mateixa alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha llançada un missatge via Twitter assegurant que el consistori va a garantir que els que vulguin votar ho puguin fer, però sense posar en risc ni a la institució ni als funcionaris.\nPosteriorment, Colau, ha assegurat als mitjans que l'acord assolit amb la Generalitat perquè es participi en la ciutat en el referèndum convocat per a l'1 d'octubre "no entra en contradicció" amb l'informe del secretari municipal, que avisa que cedir locals és inconstitucional.\nSobre els detalls, l'alcaldessa ha declarat que no pot concretar aquest acord: "Qui organitza i convoca el referèndum és la Generalitat, i anirà informant regularment", i ha assegurat que compleix les dues premisses amb què treballava el seu Govern municipal: permet la participació a la ciutat i no posa en reg ni a la institució ni a funcionaris.\nPreguntada per l'afirmació del segon tinent d'alcalde, el socialista Jaume Collboni, que no se cediran locals municipals, ha dit: "Sense entrar en contradicció amb el senyor Collboni ni el secretari, estem d'acord que cal preservar la institució i els seus treballadors, com també cal facilitar que els ciutadans "puguin participar en el màxim de punts.\n"Estic totalment d'acord amb el senyor Collboni amb que no cal posar en perill la institució ni als treballadors. Les fórmules que hem trobat no entren en contradicció", com tampoc ho fa amb l'informe, ha reiterat Colau.\nColau ha recordat que va respondre a la carta que van enviar el president del Govern, Carles Puigdemont, i el vicepresident, Oriol Junqueras, amb una altra carta en què expressava la disposició de l'Ajuntament a facilitar la participació, garantint "els drets i llibertats dels ciutadans" , i també la seva preocupació per preservar la institució i els seus treballadors.\n"Amb aquestes dues premisses" han treballat amb la Generalitat fins a anunciar l'acord --pel qual ha dit que està contenta-- i les fórmules que han d'assegurar que es puguin participar amb la màxima normalitat i en el màxim de punts possibles l'1-O sense posar en risc la institució ni els seus treballadors, ha insistit l'alcaldessa.\nPUIGDEMONT: "HEM TROBAT LA MANERA DE FER-HO"\nPer la seva banda, Carles Puigdemont ha celebrat el "acord i entesa" assolit amb l'alcaldessa de Barcelona per fer possible l'aspiració que es pugui votar a Barcelona l'1-O.\n"Hem trobat la manera de fer-ho, cadascun preservant el que havíem de preservar: institucions, funcionaris i el dret bàsic que els barcelonins puguin votar amb normalitat", ha subratllat en declaracions als mitjans després de visitar el setmanari 'El Vallenc' , que recentment va registrar la Guàrdia Civil a la recerca de documentació relacionada amb el referèndum.\nPer Puigdemont, el compromís de Colau perquè es pugui votar a la ciutat sempre ha estat "inequívoc", a més de destacar que els beneficiaris de l'acord seran els ciutadans de la capital catalana.\nTambé ha apellat a la "prudència màxima" després que el president de la Comissió Europea, Jean-Claude Juncker, hagi afirmat que respectaria una Catalunya independent , però que hauria de seguir un procés d'adhesió com tots els estats membres des de 2004.\nSegons Puigdemont, sempre ha estat prudent "quan es deia que ningú escoltava a Catalunya i ara que hi ha posicionaments bastant explícits", i ha cridat a tenir paciència i seguir endavant amb el referèndum, fent bé les coses, perquè arribin resultats.\n"El que reclamem no és cap marcianada: reclamem votar, poder decidir sobre un assumpte polític a través del mecanisme que utilitzen totes les democràcies del món. Cada vegada s'entén més", ha apuntat, al marge que es defensi o no la independència .\nEn la seva opinió, cada vegada hi ha més persones al món democràtic que veuen amb "cert estupor la inacció política" del Govern espanyol, i ha justificat també la decisió del conseller d'Economia, Oriol Junqueras, de deixar d'enviar al ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro, els informes setmanals sobre les despeses de la Generalitat.\nNo obstant això, no detallen com els ciutadans van a participar. El Govern municipal sempre havia dit que l'Ajuntament de Barcelona anava a acatar el que digués l'informe del secretari municipal sobre aquesta qüestió.


La vida de Sant Jordi | PUNTS SUSPENSIUS ...\n11 Maig 2017 | Comentaris tancats a La vida de Sant Jordi\nLa vida de Sant Jordi\nTots coneixem la història de Sant Jordi, la llegenda popular del cavaller que va matar un drac, la sang del qual va produir una rosa. Aquesta rosa se la va regalar a una princesa que havia salvat del drac. Des d’aquell dia tots els 23 d’abril a Catalunya es regala a les noies una rosa i als nois un llibre.\nPerò, qui era sant Jordi realment?\nEl més important és que Sant Jordi va ser un màrtir. Mot grec que significa testimoni, és a dir, la persona que compareix a declarar davant la justícia, el que ha vist o sentit, que compareix a certificar la identitat d’algú, l’exactitud d’una declaració, com diu el diccionari Pompeu Fabra.\nAl segle II després de Crist, els seus seguidors es negaven a adorar com un Déu l’emperador romà, i declaraven que l’únic Déu que podien adorar era Jesucrist, aquest testimoniatge era castigat amb la pena de mort. Per això la paraula màrtir ben aviat es va aplicar a aquelles persones que havien donat la seva sang per causa de la seva fe en el Crist.\nArran d’aquests màrtirs es van redactar cròniques que eren llegides a reunions cristianes el dia de l’aniversari de la mort del màrtir, que de fet representava simbòlicament el dia del naixement, l’inici d’una vida eterna.\nEls documents més antics indiquen que Jordi és fill de Geronci, un noble persa, i Policrònia, dama palestina de Lydda (Diòspolis), actual Lod a Israel. Va ser educat com a cristià, Jordi formà part de la milícia romana i vivia en pecat amb una vídua. Quan l’emperador Dioclecià proclama l’edicte que obliga a rendir culte a Apol·lo, Jordi renega de la milícia, distribueix les seves riqueses i s’enfronta a l’emperador, per la qual cosa és empresonat i martiritzat.\nEntre els molts milers de màrtirs, Sant Jordi va gaudir de molta veneració i popularitat universal durant els temps medievals. El fet de ser cavaller li donava categoria entre la gent d’armes. Això féu que l’escollissin per patró de la cavalleria i noblesa catalana.\nLa figura de Sant Jordi era el resultat de la síntesi d’un cúmul de tradicions paganes, la qual cosa no impedí que s’assimilés al cristianisme: com a religió emergent, el cristianisme necessitava personatges heroics que facilitessin el procés evangelitzador.\nSant Jordi era conegut gràcies a Gregori de Tours, que l’havia inclòs en un llibre dedicat a la glòria dels màrtirs. No obstant, a Occident, sant Jordi no destacava.\nPer festivar el Sant, a Barcelona, la noblesa havia celebrat en el Born: torneigs, justes i altres jocs d’armes, que havien revestit gran solemnitat i donaven a la festa un to senyorial i aristocràtic que n’allunyava el poble.\nAvui en dia, en el nostre país, la figura de Sant Jordi es troba en molts àmbits: pintures, escultures, gravats,segells, monedes, banderes, vestits, brodats, rajoles, mobles, ceràmica, joies, miniatures… D’altra banda, pensem amb persones que coneguem i se’n diguin Jordi. Tot plegat és prou significatiu com per creure que és una figura ben viva, i que ha deixat emprenta en el record de la gent. Ha format part del nostre folklore.\n← 1r de batxillerat va al teatre\nUna alumna de batxillerat voluntària a un camp de refugiats →


ᐅ Dòlar australià in Litecoina Convertidor de divises | Converteix AUD a LTC | Curvert.com\nAUD per LTC\n1000 Dòlar australià per LTC\n1000 AUD per LTC\nEl nostre Dòlar australià a Litecoina convertidor està actualitzat amb els tipus de canvi de 08.12.2021. Introduïu qualsevol quantitat que vulgueu convertir a la casella a l'esquerra de Dòlar australià. Utilitzeu les "Monedes d'intercanvi" -Button per fer Litecoina la moneda predeterminada. Feu clic a Litecoina o Dòlar australià per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nDòlar australià to Litecoina calculadora de tipus de canvi\nTipus de canvi actualitzat: 08.12.2021 06:10\nQuin és el tipus de canvi actual de Dòlar australià per Litecoina?\nDòlar australià curs per Litecoina = inf\nConversió AUD a Litecoina\nHeu seleccionat la moneda font AUD i la moneda objectiu Litecoina amb un import de 1000 AUD. Podeu triar els tipus de canvi de les dues llistes per a més de 160 monedes internacionals. Els tipus de canvi s’actualitzen a intervals regulars i es presenten en forma tabular per a quantitats habituals. També podeu veure els tipus de canvi històrics d’altres visitants.\n2.39500 AUD per LTC4 months ago\n0.00015360 AUD per LTC4 months ago\n0.02010000 AUD per LTC4 months ago\n3.65000 AUD per LTC4 months ago\n2320 AUD per LTC4 months ago\n10.531 AUD per LTC4 months ago\n3070 AUD per LTC4 months ago\n16091609 AUD per LTC4 months ago\n0.0379 AUD per LTC4 months ago\n0.00552 AUD per LTC4 months ago\nNo hi ha un percentatge o valor fix que defineixi un bon tipus de canvi. Algunes persones poden sentir que és un bon moment per canviar la seva moneda si el valor d'un LTC puja per 100 AUD, mentre que altres poden esperar que el valor augmenti un 5


Mostren per primera vegada a Espanya l'únic autoretrat de Leornardo da Vinci\nL'exposició 'Leonardo Da Vinci. Les cares del geni', que se celebrarà a Madrid del 29 de novembre al 19 de maig de 2019, mostrarà en exclusiva i per primera vegada a Espanya la 'Tavola Lucana', l'únic quadre que segons els experts podria ser considerat el veritable autoretrat de Leonardo.\nLa mostra, amb la qual Madrid se suma a la commemoració del cinquè centenari de la mort del geni renaixentista, tindrà dos espais expositius, el Palau de les Alhajas i la Biblioteca Nacional, on es mostraran, entre altres, els Còdexs Madrid I i Madrid II , dos manuscrits en què el geni renaixentista va deixar complerta empremta d'alguns dels temes que va arribar a dominar, com l'enginyeria, la mecànica, la hidràulica i l'art.\nEl coordinador general d'Alcaldia, Luis Cueto, juntament amb l'ambaixador d'Itàlia, Stefano Sannino; la directora de la Biblioteca Nacional d'Espanya, Ana Santos; el director de la Fundació Montemadrid, José Guirao, i l'expert en Leonardo da Vinci i comissari de l'exposició, Christian Gálvez, presenten 'Leonardo da Vinci. Les cares del geni', aquest dimarts, 29 de maig, al Palau de les Alhajas, es de la Fundació Montemadrid.


Èxit de la sisena edició de la Vinitfest a la Cooperativa de Nulles | Diari de Tarragona\nÈxit de la sisena edició de la Vinitfest a la Cooperativa de Nulles\nAproximadament 450 persones van assistir a la Festa Major del Vi o Vinitfest a la Cooperativa Vinícola de Nulles, amb degustacions i actuacions musicals\n10/07/2017 10:58 | Actualizado a 10/07/2017 11:03\nAproximadament 450 assistents van passar per la Vinitfest. Foto: ALBA TUDÓ\nAquest dissabte, 8 de juliol, a la Cooperativa Vinícola de Nulles, tenia lloc la Vinitfest o la Festa Major del Vi. Un homenatge als pagesos, socis i tots el qui fan possible la verema.\nAbans de les deu del vespre la gent ja feia cua per donar l’entrada i entrar. L’edifici modernista estava il·luminat i es presentava una nit diferent i màgica per a tots.\nA les deu del vespre, davant l’edifici modernista de Nulles, començava l’acte. Així doncs, començava la inauguració amb un espectacle a càrrec del Grup del Teatre Principal de Valls.\nUna obra que narrava la història de la Cooperativa per entendre millor i situar el lloc on es trobaven els visitants. Tothom va rebre una copa de cava de benvinguda i serigrafiada per a l’ocasió. A continuació, les portes de la Cooperativa quedaren obertes i tothom va passar cap a dins, per descobrir tots els racons.\nAllí hi havia sis restaurants: El Portal 22, Ca l’Àngel-El Petit Cup, el Xarel·lo Food Trucks, el Coll de Nulles, el Forn de Nulles i la Geladeria La Ibense. Els assistents tenien un total de sis degustacions de vi o cava i durant la nit van passar fins a tres grups de música.\nL’acte inaugural va ser una representació teatral a càrrec del Grup del Teatre Principal. Foto: ALBA TUDÓ\nUna festa tematitzada que uneix els vins i caves Adernats amb la música de grups referents del territori, l’alta gastronomia local i l’actuació artística de diferents artistes del Camp de Tarragona.\nEl grup tarragoní Stromboli Jazz Band actuaven en aquesta nit tan especial. Amb músics professionals de gran experiència, celebraven el seu 5è aniversari i presentaven el seu segon disc. La seva actuació destacava per ser una barreja de bona música, dosis d’humor, teatre i una gran interactuació amb el públic. Les Betzuca van fer ballar i riure al públic. Van fer reviure els anys 20 amb actualitzacions de cançons clàssiques i altres del seu repertori.\nA més, per segon any consecutiu, la festa comptava amb el Vinilfest. Un espai on hi havia còctels singulars i música vuitantera en vinil de la mà de Rafel Porta de Tocadiscos. A dalt de la Cooperativa, alguns artistes mostraven les seves obres i es donaven a conèixer.\nImatge del grup cambrilenc Les Betzuca, que va actuar en el marc de la Vinitfest. Foto: ALBA TUDÓ\nEls visitants tenien sis tiquets de tapes i sis de vins i caves que anaven donant a cada establiment. L’acte acabava a la matinada i tots els assistents marxaven amb un bon gust de boca. Aproximadament unes 450 persones van assistir a l’experiència i van poder maridar vins i caves i degustar les diferents tapes.\nUna nit singular on molts veïns del poble i de prop venien a gaudir d’aquesta festa. Any de l’edifici modernista. Enguany l’activitat es podia complementar amb una nit d’allotjament a l’Hotel Class de Valls. Una promoció amb un 20% de descompte per als assistents de la Vinitfest 2017. Els organitzadors estan satisfets amb els resultats i la participació, i ja esperen la propera edició de la Vinitfest o la Festa Major del Vi. Encara queden activitats que estan previstes a finals d’any amb motiu del centenari.


L'Informatiu - El grup La Belluga, candidat als 'Premis Enderrock'\nEl grup La Belluga, candidat als 'Premis Enderrock'\nEl grup d’animació infantil perpetuenc La Belluga és un dels candidats als premis que atorga la revista Enderrock. El 8 de gener es va obrir la votació popular a través del web de la publicació per a setze categories diferents. Els perpetuencs opten al millor disc infantil o per a públic familiar amb Paüra i al millor videoclip per Inkululeko.\nEn els Premis Enderrock participen discos i videoclips editats durant 2019. Aquest és el cas de La Belluga i el seu disc Paüra a la venda des del mes de juny i que es va poder editar gràcies al mecenatge de més de dues-centes persones.\nEl sistema de votació dels Premis Enderrock fixa que fins al 23 de gener es poden fer votacions populars en primera ronda. A la segona ronda accediran només els deu discos més votats de cada categoria i anirà del 29 de gener al 9 de febrer. I a la tercera ronda passaran els tres finalistes dels quals sorgirà el guanyador amb els vots que s'emetran del 13 al 23 de febrer.\nUn dels membres de La Belluga, Pol Altayó, ha explicat que tots els integrants estan feliços davant d'aquesta selecció del seu primer disc per part de la revista Enderrock. Altayó animat els seus seguidors a votar-los per aconseguir el somni de passar de ronda i estar entre els deu millors discos de 2019.\nEl videoclip Inkululeko també opta al premi en la seva categoria. Pol Altayó recorda que aquesta producció és una animació que va sorgir de la mà d'altres perpetuenc Robert Clement i David Permanyer.\nLa revista Enderrock divideix els premis entre els oficials que escull directament la publicació i els de votació popular. Altayó recorda que La Belluga opta als dos premis de votació popular que consta de tres rondes diferenciades.\nPer a La Belluga és un èxit espectacular que s'hagi pensat en els seus treballs per ser seleccionats i poder ser votats, segons explica Pol Altayó, que diu que el que vingui després serà un afegit a aquest regal.\nFoto: La Belluga durant una actuació / La Belluga


19 de maig de 1940 | EL TERCER REICH\nHome // diari // 19 de maig de 1940\nL’assistent de la Cancelleria del Reich, l’Arthur Willy Kannenberg, va entregar a l’Adolf Hitler un estudi de 92 pàgines de la vida i el pensament del general Alfred von Schlieffen. L’estudi va ser escrit l’any 1921 per l’Hugo Rochs.\nA Berlín, al matí, el ministre de Propaganda Joseph Goebbels estava disgustat pel nomenament el dia anterior d’en Philippe Pétain com a vicepresident del Consell de Ministres, i va ordenar en els caps del departament de Propaganda que expliquessin per la premsa i per la ràdio que el nomenament d’en Pétain era una maniobra política perquè considerava que un home de 84 anys no estava en condicions de resoldre res. En Goebbels també volia que es fessin ressò de que els francesos havien nombrat a un jueu com a ministre de l’Interior. El ministre alemany va insistir molt en que tenien que sembrar el pànic al poble francès.\nA Holanda, els nazis varen crear el Comissariat del Reich per Holanda i l’Arthur Seyss-Inquart va ser nombrat comissari del Reich a Holanda.\nA Polònia, els nazis varen ordenar començar la construcció del gueto de Varsòvia amb l’objectiu de tancar-hi a tots els jueus de la ciutat i de fora la ciutat.\nA França, a la matinada el general Henri Giraud, el comandant del 9º Exèrcit, va arribar a prop de Le Cateau, on va decidir instal·lar el seu lloc de comandament. Però el general es va trobar que la ciutat havia caigut en mans alemanyes i va ser empresonat i el seu Exèrcit va deixar d’existir. Al matí, nou panzerdivisionen de la 1º Divisió blindada varen aconseguir col·locar-se entre Cambrai i Peronne, a l’antic camp de batalla del Somme, i es varen aturar allí per reagrupar-se i per donar temps a la infanteria motoritzada perquè se’ls apropés.\nPer la seva banda, el coronel Charles de Gaulle va atacar de nou amb els seus tancs a les tropes blindades d’en Heinz Guderian per frenar el seu avanç imparable. Però les tropes d’en Guderian estaven frenades per en Hitler. Veient l’error i la vulnerabilitat si estaven aturades, el general en cap Franz Halder va poder convèncer al dictador alemany de que aixequés l’ordre per enviar els tancs d’en Guderian cap a la costa del Canal de la Mànega. Quan les tropes d’en Guderian i les d’en De Gaulle es varen trobar va tornar a fracassar el pla del coronel francès ja que els alemanys varen tenir el suports dels avions Stuka i d’aquesta manera els blindats d’en Guderian varen arribar sense massa problemes a la costa del Canal de la Mànega. Com a curiositat, el primer Focke Wulff 200 Condor va ser destruït per un caça Aliat. Quan els alemanys varen entrar a la ciutat d’Abbeville, on hi havia la central telefònica que comunicava França i la Gran Bretanya, varen tallar totes les comunicacions entre els dos països.\nVeient el desastre, en Paul Reynaud va intentar salvar la situació nombrant el general Maxime Weygand, fins llavors comandant en cap de les tropes a Síria, cap de les Forces Armades en substitució d’en Maurice Gamelin, que va ser destituït per les seves derrotes. Però la situació era molt delicada pels interessos francesos ja que era impossible contenir les divisions blindades alemanyes. En John Gort ja va advertir al seu govern de la possibilitat de que s’haguessin de retirar del continent i va profetitzar que el més intel·ligent era utilitzar el port de Dunkerque per dur a terme l’evacuació.\nA París, a Notre Dame es va celebrar una cerimònia religiosa destinada a invocar la protecció divina. En la cerimònia i varen ser presents tot els representants del govern francès i diversos ambaixadors, entre ells en William Bullit. En retornar al Ministeri de Defensa, en Paul Reynaud va saber que en Weygand havia arribat a les onze del matí al camp d’aviació d’Etampes i que immediatament havia sigut traslladat a Vincennes, al lloc de comandament d’en Gamelin.\nEl primer ministre britànic Winston Churchill va enviar el seu primer missatge radiofònic al poble britànic. En Churchill va explicar que la situació a Europa era molt delicada i va prometre que enviarien la Royal Air Force per ajudar França.\nDurant aquell matí, Churchill va ordenar a l’Almirallat britànic que reunís gran quantitat d’embarcacions que estiguessin preparades per creuar els ports de la costa francesa. Hitler ja pensava en una retirada del Cos Expedicionari britànic. Durant aquell dia també es varen fer plans perquè unes columnes mòbils reforcessin les guàrdies en els aeroports en cas de que els alemanys llancessin paracaigudistes al país.


TEL. Telèfon: 934307279\nLes cookies o dispositius d'emmagatzemament i recuperació de dades i equips terminals són uns fitxers enviats per una pàgina web al navegador de l'usuari que s'emmagatzemen automàticament al terminal d'aquest perquè la pàgina web en qüestió pugui consultar l'activitat prèvia de l'usuari i "reconèixer-lo".\nLes cookies poden recordar altres tipus d'informació personal, com la contrasenya d'un usuari, de manera que no hagi de tornar a escriure-la cada cop que visita el mateix lloc, o les seves preferències pel que fa a la configuració d'una pàgina web (idioma o resolució de pantalla, entre altres).\nLes cookies són essencials per al funcionament d'internet, aportant innumerables avantatges a la prestació de serveis interactius, facilitant la navegació i usabilitat del web. Les cookies no poden danyar el teu equip i que estiguin activades ajuda a identificar i resoldre els errors.\nEn definitiva, una cookie no és més que una successió de dades de navegació que s'emmagatzemen a l'equip de l'suari i que les pàgines web detecten i reconeixen per a "recordar" aquesta navegació.\nA continuació, proporcionem més informació sobre l'ús de cookies utilitzades a la nostra pàgina web:\nInternet Explorer 8 i superior:\nSafari 2 i superior:\nOpera 10.5 i superior:\nFireFox 3.5 i superior:\nGoogle Chrome 10 i superior:


El Bloc Sobiranista Català de Lleida es presentarà a les eleccions municipals de 2019 - Teleponent\nInici Societat El Bloc Sobiranista Català de Lleida es presentarà a les eleccions municipals...\nEl Bloc Sobiranista Català de Lleida es presentarà a les eleccions municipals de 2019\nLa formació sobiranista, nascuda el 2009, ha endegat el procés per crear llistes a les Terres de Lleida i no descarta unir-se amb alguna de les formacions independentistes\nEl Bloc Sobiranista Català, formació “transversal” sorgida com a partit polític el 2009 i que aplega diferents associacions i moviments populars, ha decidit presentar-se a Lleida a les pròximes eleccions municipals de 2019.\nEl partit, present a tota Catalunya, està en procés d’elaboració de llistes tant a la capital del Segrià com dels diferents municipis de Ponent. El seu coordinador del Bloc Sobiranista Català a Lleida, Sergi Gensana, afirma que han fet aquest pas per optar a ser una opció sobiranista que vingui a reforçar i “no a dividir” el bloc independentista.\nEn aquest sentit, Gensana ha manifestat que la Crida Nacional, el nou moviment polític impulsat pel president a l’exili, Carles Puigdemont “no és, en si mateix, cap novetat de proposta, doncs la idea original és del Bloc Sobiranista com el seu nom ja indica”.\nTot i això, Gensana destaca que la voluntat del seu partit és de mirar de fer aliances amb totes aquelles formacions que lluitin per la independència de Catalunya de forma “transversal, comptant amb tota la societat”. En aquest sentit, el coordinador per Lleida ja ha mantingut converses amb les formacions de Lleida i no tanca les portes a futures coalicions.\nEn clau programàtica, la principal aposta del partit és la consecució de la independència des del municipalisme. En els pròxims mesos, però, duran a terme l’elaboració dels programes municipals específics, amb les diferents propostes de millora.\nAltrament, el BSC ha endegat els diferents mecanismes per buscar adhesions i voluntariat per les diferents accions i processos que requereixen presentar-se a uns comicis. En la seva web, podreu trobar tota la informació de contacte.\nFront Sobiranista Català\nArticle anteriorGrans troballes arqueològiques a les excavacions de Gebut a Soses\nArticle següentCels ennuvolats per un cap de setmana en el que baixaran les temperatures\nEl Bloc Sobiranista Català de Lleida es presentarà a les eleccions municipals de 2019 (Teleponent.cat) – BLOC SOBIRANISTA CATALÀ (BSC) 21 juliol, 2018 At 6:22 pm\n[…] Link del vídeo de l´entrevista a Sergi Gensana,coordinador del BSC a LLeida […]


C/ Dr Gassol,1\nTots els continguts del lloc web Ajuntament de Vilanova de Bellpuig -que inclouen, sense caràcter limitador, textos, gràfics, logotips, icones de botons, imatges, arxius d'àudio i software, etc.- són, bé propietat de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig, bé dels clients o proveïdors, i estan protegits per les normes nacionals i internacionals de propietat industrial i intel·lectual. La compilació (entenent-se com a tal la recopilació, ordenació i muntatge) de tot el contingut del lloc web Ajuntament de Vilanova de Bellpuig és propietat exclusiva de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig i es troba protegida per les normes nacionals i internacionals de propietat industrial i intel·lectual. Tot el software utilitzat al lloc web Ajuntament de Vilanova de Bellpuig és de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig o els seus proveïdors de software, i es troba protegit per les lleis nacionals i internacionals de propietat industrial i intel·lectual.\nQueda totalment prohibida qualsevol mena d'utilització del contingut d'aquest lloc web, incloses la seva reproducció, modificació, distribució, transmissió, posterior publicaci&ocaute;, exhibició o representació total o parcial, sense consentiment exprés de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig o dels seus proveïdors.\nAjuntament de Vilanova de Bellpuig i altres denominacions de productes, serveis, gràfics i logotips de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig són marques protegides per Ajuntament de Vilanova de Bellpuig. Les denominacions d'altres productes, serveis i companyies esmentades en aquest document poden ser marques registrades dels seus respectius propietaris.\nLa reproducció, modificació, còpia, ús, distribució, comercialització, comunicació pública o qualsevol altra utilització de la informació continguda en el lloc web de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig (inclosos el seu propi disseny, configuració i forma d'exposició del lloc web) que es realitzin sense autorització de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig constitueix una infracció de la legislació vigent en matèria de propietat intel·lectual.\nAjuntament de Vilanova de Bellpuig es reserva tots els drets a modificar, limitar o cancel·lar l'accés i els continguts del web en qualsevol moment i no assumeix cap responsabilitat sobre la seva actualització. Així mateix, Ajuntament de Vilanova de Bellpuig es reserva la facultat d'efectuar modificacions en la configuració o presentació del seu web, i pot fer ús d'aquesta facultat sense avís previ.\nTant l'accés al web de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig com l'ús de qualsevol informació continguda és d'exclusiva responsabilitat de la persona que hi accedeix o l'usa, i Ajuntament de Vilanova de Bellpuig no respon de cap conseqüència, dany o perjudici que pogués derivar-se de l'accés o ús de la informació. Ajuntament de Vilanova de Bellpuig no garanteix que la informació, text, gràfics, vincles o qualsevol altre contingut del seu web siguin exactes o complets, i hi exclou, especialment, qualsevol responsabilitat que es pogués derivar dels continguts i serveis comercials o d'altra índole de webs que es poguessin enllaçar electrònicament ( link ), directament o indirectament, a través del web de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig.\nPer facilitar-ne l'accés, pot ser que Ajuntament de Vilanova de Bellpuig inclogui vincles a pàgines d'Internet que pertanyin o estiguin gestionades per tercers. En entrar en aquests llocs, ha de revisar i acceptar les normes d'ús d'aquesta pàgina abans d'utilitzar-la. També ha d'acceptar que Ajuntament de Vilanova de Bellpuig no té cap control sobre el contingut d'aquestes pàgines i que no pot assumir cap responsabilitat de material creat o publicat per aquests. A més, el vincle a un lloc aliè a Ajuntament de Vilanova de Bellpuig no implica que Ajuntament de Vilanova de Bellpuig l'aprovi, ni els productes o serveis als quals es fa referència.\nEl fet que en el web de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig es faci referència a productes, serveis, marques, noms comercials, fabricadors, subministradors, etc., propietat de tercers, no constitueix el seu patrocini o recomanació per part de cap de les entitats del Ajuntament de Vilanova de Bellpuig.\nAjuntament de Vilanova de Bellpuig exclou i declina qualsevol responsabilitat que pogués derivar-se de la transmissió d'informació entre usuaris a través de la xarxa Internet i no adquireix cap responsabilitat per problemes tècnics o fallades mecàniques en els equips informàtics produïts durant la connexió a la xarxa, ja sigui a través del web de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig o de webs de tercers.\nAjuntament de Vilanova de Bellpuig no es responsabilitza dels virus que tinguin el seu origen en una transmissió telemàtica infiltrats per terceres parts (per exemple, els macros de processadors de text, els applets de Java i els programes ActiveX), generats amb la finalitat d'obtenir resultats negatius per a un sistema informàtic.\nLa informació d'aquesta web només té caràcter informatiu i en cap cas té caràcter contractual per part de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig.\nEl contingut del web de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig únicament és aplicable a territori espanyol.\nAjuntament de Vilanova de Bellpuig garanteix l'absoluta confidencialitat de les dades personals dels usuaris del web de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig. Les dades proporcionades seran incorporades a una base de dades gestionada sota l'exclusiva responsabilitat de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig, creada per facilitar als usuaris la utilització dels serveis oferts per aquesta, així com per informar-los sobre els productes i serveis que puguin ser del seu interès. En compliment de la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre de protecció de dades de caràcter personal, l'usuari pot en tot moment exercitar els drets que la llei li confereix relatius a l'accés, rectificació, cancel·lació i oposició a la cessió de les seves dades al fitxer de propietat exclusiva de Ajuntament de Vilanova de Bellpuig enviant un e-mail a: ajuntament@vilanovabellpuig.ddl.net


Niu de talpons definitiu\nReunió inici curs 2015 16 imatge by Escola Olost 408 views\n2n trimestre 13 14. 1a par tppt by Escola Olost 910 views\nEls Animals de la font del totil by vedrunaripoll 1905 views\nPresentació des mostres de rastres d'animals a l'hort de l'escola.\nRealitzat pels alumnes de 4t.\n1. Senyals de vida animal Alumnes de 4t Escola Terra Nostra - Olost\n2. Sorpresa! Removent la terra de l’hivernacle vam trobar 3 nius fets d’herbes seques, només un va sortir intacte, els altres 2 se’ns van espatllar, eren nius de talpons.\n3. Egagròpiles Arrencant els pebroters i les alberginieres, l’Ot que és molt observador, va trobar unes egagròpiles.\n4. Tenen alguna relació? El niu l’han fet els talpons. Pot ser que dins l’egagròpila hi hagi restes de talpó que ha fet el niu?\n5. Observem les egagròpiles\n6. Observem les egagròpiles\n7. Observem les egagròpiles\n8. Observem les egagròpiles\n9. Desfem i investiguem les egagròpiles\n10. Desfem i investiguem les egagròpiles\n11. Desfem i investiguem les egagròpiles\n12. Desfem i investiguem les egagròpiles\n13. Desfem i investiguem les egagròpiles\n14. Desfem i investiguem les egagròpiles\n15. Desfem i investiguem les egagròpiles\n16. Què hi ha? Hi ha molt pèl, urpes, dents, ossos, un crani, costelles. Pel pèl, per les dents i les urpes assegurem que és un rosegador i excavador. Segurament que és un talpó.\n17. Cadena alimentària\n18. Cadena alimentària\n19. Cadena alimentària\n20. Cadena alimentària\n22.  Curs 2014-15


Raintree Guest House Johannesburg Sud-àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Raintree Guest House\nSecond Avenue, Boksburg, Johannesburg, Sud-àfrica, 1459 - Veure al mapa\nMés informació sobre Raintree Guest House\nBen situat a la els negocis, compres area de Johannesburg ciutat, Raintree Guest House us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Parc Bokkie, Plaça Lakefield, Clínica Metamorphosis.\nEl Raintree Guest House, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, restaurant.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, despertador a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Raintree Guest House és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Johannesburg.\nMuseu Apartheid - 24,49 km\nGold Reef City - 24,04 km\nSouth Western Townships - 24,88 km\nMaboneng Precinct - 18,93 km\nPlaça Lakefield - 4,16 km\nPalau de l'Emperador - 6,53 km\nCentre Comercial Lakeside - 6,6 km\nPlaça Northmead - 8,18 km\nLlac Germiston - 8,66 km\nVirgin Active Gym Bedfordview - 10,55 km\nMuseu Madiba de la Llibertat - 11,08 km\nCentre Comercial East Rand - 11,21 km\nClub de Golf Glen Dower - 12,12 km


Canvis a l'Ajuntament de Tarragona a l'espera de redefinir l'organització de govern\nLa consellera Laura Castel no continuarà a l'Ajuntament de Tarragona per centrar-se en el Senat\nHo ha confirmat l'alcalde Ricomà en una entrevista a 'TAC 12' | Cinta Pastó n'agafarà el relleu, a l'espera de redefinir el cartipàs municipal\ndimecres, 10 de juny 2020 - 10:57h\nLa consellera de Turisme de Tarragona, Laura Castel, en una imatge d'arxiu | ACN\nACTUALITZACIÓ - 20.31 hores\nL'alcalde Ricomà ho ha confirmat aquest vespre en una entrevista a 'TAC 12': Laura Castel no continuarà com a consellera a l'Ajuntament de Tarragona. El batlle, en aquest sentit, ha volgut aclarir que no es tracta d'una decisió «unilateral, amb presses» sinó que és «una cosa compartida, pensada per tots, amb el benentès que Laura Castel és una dona molt important a la ciutat de Madrid, és una persona que representa molt bé Tarragona en temes fonamentals, com les qüestions ferroviàries, energètiques o de la indústria petroquímica, i també temes de ciutat».\nEl relleu, ha confirmat l'alcalde, l'agafarà Cinta Pastó, a qui ha qualificat de «dona potent, una persona amb una gran orientació social». Ricomà ha apuntat que, amb aquest canvi, encara han de decidir «com el cartipàs municipal s'adapta a les característiques de cadascun dels nostres representants. En principi, evidentment, pot ser que Pastó agafi alguna de les responsabilitats de Laura Castel, però també en podria agafar d'altres».\nNOTÍCIA - 10.57 hores\nCanvis al govern municipal de Tarragona. Tot apunta que la consellera de Turisme, Desenvolupament Econòmic i Contractació, Laura Castel (ERC) hauria presentat la seva renuncia davant de Pau Ricomà, segons avança el ‘Diari de Tarragona’. El motiu de la seva marxa seria la seva voluntat de centrar-se exclusivament en el seu càrrec al Senat.\nAixí doncs, Ricomà ja ha començat a sospesar qui podria ocupar el lloc de Castel. En una reunió interna que es va celebrar aquest dilluns, 8 de juny, l’alcalde va avançar que l’escó de Castel seria ocupat per Cinta Pastó, qui va anar de número 8 per ERC a les passades eleccions municipals. Tot i aquestes informacions que sobrevolen la plaça de la Font, però, fonts municipals asseguren a TarragonaDigital que encara no hi ha cap decisió presa. Sembla que Laura Castel ja havia pres la decisió de deixar el consistori tarragoní abans de la crisi sanitària provocada per la Covid-19, però el decret d'estat d'alarma ha obligat a allargar la situació.\nL’encara consellera de Turisme vol centrar tots els seus esforços a la cambra alta estatal, on recentment va impulsar la creació d’una agència per reforçar la seguretat química de Tarragona, arran de l’explosió a IQOXE. Aquesta proposta va ser acceptada pel PSOE, Junts per Catalunya, Ciutadans, PNV i els Comuns. A més, Castel té un paper molt rellevant al Senat pel que fa a decisions estratègiques relacionades directament amb la ciutat de Tarragona.\nLaura Castel va agafar el càrrec el 15 de juny de l’any passat. Una de les seves actuacions més polèmiques durant aquest any de legislatura de Castel va ser el cessament de l’exgerent del Patronat de Turisme, Ángel Arenas, perquè «no estava alineat amb els objectius prioritaris en matèria de turisme que té aquest equip de govern». La decisió va ser aprovada el passat mes de febrer per ERC, En Comú Podem, Junts per Tarragona i la CUP.\n"Importants novetats: Les 2 opcions que Tarragona té pel futur de Ca l'Ardiaca" "DEP Pau Donés: Així va ser l'últim concert de Jarabe de Palo, en un escenari de TGN"\nERC Tarragona Ajuntament de Tarragona


El personal de les residències amb places públiques rebrà una retribució màxima de 900 euros\nProtesta dels sanitaris a les portes de l'Hospital de Sant Pau de Barcelona, aquest dimcres 10 de juny del 2020 CRISTINA CALDERER\nBarcelona"És l'hora de passar dels aplaudiments a la gratificació econòmica". Aquest és el missatge que ha volgut deixar clar aquest dimecres al migdia el govern de la Generalitat quan ha anunciat quina serà la compensació que donaran als treballadors essencials que van estar a la primera línia del covid-19. Després de setmanes de negociacions, el Govern ha establert que la gratificació serà d'entre 350 i els 1.350 euros per als professionals sanitaris i d'un màxim de 900 euros per als professionals de les residències amb places públiques. Aquesta retribució es farà efectiva amb una paga extra adjunta a la nòmina del mes d'agost.\nDurant la roda de premsa, en què han comparegut la portaveu del Govern, Meritxell Budó, el vicepresident econòmic, Pere Aragonès, i la consellera de Salut, Alba Vergés, l'executiu ha detallat que la forquilla de retribucions s'establirà, en el cas dels sanitaris públics, en funció de la seva exposició al virus i la presencialitat als seus llocs de treball, així com també segons les seves categories professionals. Si algun d'aquests professionals ha hagut d'agafar la baixa per un contagi també se li considerarà com a temps de feina efectiu.\nPel que fa a les residències, la compensació es farà en funció de les places públiques que tingui cada centre (n'hi ha que combinen places públiques i privades) i també segons la categoria dels professionals. A la nit, el departament de Salut ha fet públics a través de Twitter alguns detalls més sobre com serà la forquilla de retribucions, amb una taula explicativa:\n"Aquesta gratificació extraordinària d’avui en cap cas és un punt d’arribada: és un punt de partida en forma d’agraïment al sobreesforç als col·lectius que han desenvolupat serveis bàsics essencials", ha avançat el vicepresident Aragonès. "La vocació, el treball rigorós i la cooperació interdisciplinària dels professionals han sigut claus per fer front a la pandèmia com a societat", ha afegit, al seu torn, Vergés.\nUn impacte de 140 milions d'euros\nEn total, aquesta mesura tindrà un impacte de 140 milions d'euros als pressupostos de la Generalitat d'aquest any. El gruix d'aquests diners, 126 milions, està destinat a les gratificacions dels professionals sanitaris. A més, el Govern també ha previst una despesa extraordinària de 80 milions més per als pròxims dos anys (40 milions per any) per donar continuïtat a aquesta mesura perquè, segons ha dit Vergés, "la pandèmia no ha acabat i caldrà seguir reforçant el sistema".\n"És un primer pas per reforçar el sistema sanitari i l’estat del benestar. Ara és el moment d’enfortir més que mai el sector públic", ha insistit el vicepresident Aragonès, que ha subratllat que per exigir "qualitat i excel·lència" cal dotar el sistema de recursos en consonància. En aquest sentit, el Govern també hi ha volgut implicar el govern espanyol. "Cal teixir una aliança per demanar al govern de l'Estat els recursos que calen per finançar adequadament el sistema sanitari", ha dit Aragonès.\n"Aquests professionals han viscut en situació d'alt estrès, afectació emocional i una exigència continuada i ara no poden abaixar el nivell d'intensitat perquè el virus continua", ha afegit Vergés, que ha explicat que el Govern també treballa per incloure-hi totes les categories professionals de treballadors que han ajudat en aquesta pandèmia, com ara el personal d'administració que ha teletreballat. "Som conscients que no supleix l’impacte viscut, però és per demostrar que estem al seu costat, que valorem el sobreesforç i que volem encoratjar-los", ha dit Vergés.\nDes del Col·legi de Metges de Barcelona, el seu president Jaume Padrós, ha agraït el "gest" del Govern. "És obvi que és molt difícil deixar tothom content; que alguns esperaven més i d'altres es pensaven que els tocaria i potser no", matisa Padrós, que afegeix: "Aquesta compensació és pels que han fet d'escut a la societat, posant en risc la seva vida, fins i tot amb manca de recursos". Tot i això el Col·legi de Metges remarca que aquesta gratificació "no soluciona els problemes retributius i estructurals que arrossega el sistema, que s'hauran de tractar les pròximes setmanes". El sindicat majoritari Metges de Catalunya també remarca que "aquests plusos no arraconaran la reivindicació de recuperar la retallada salarial que ha patit la professió" des de 2010.\nEl tercer sector se sent menystingut\nLa mesura, però, no ha agradat per igual a tothom i, de fet, encara no està del tot definida. L'executiu, per exemple, encara treballa per determinar quines compensacions haurien de tenir els administratius públics o bé el cos de Mossos d'Esquadra, que també va reclamar que es tingués en compte la seva feina. "Hem posat un apartat que s'anomena altres categories per no haver de detallar tota la llista de professionals, com ara fisioterapeutes, etc.", ha explicat Vergés. Per la seva banda, Aragonès ha explicat que quan es tanqui l'acord de retribució extra amb els Mossos d'Esquadra el Govern també ho farà saber.\nParal·lelament, l'anunci sobre la gratificació als serveis essencials ja ha fet saltar les alarmes entre les entitats i els professionals que s'ocupen del tercer sector social. "Les nostres entitats formen part de la xarxa de serveis socials d’atenció pública i per tant, és just i necessari reclamar aquest reconeixement pels nostres professionals que també han estat a primera línia de la pandèmia, al costat de les persones més vulnerables", afirma Joan Segarra, president de la patronal d'entitats La Confederació. Aquesta organització assenyala que el Govern ha deixat de banda altres tasques essencials, com ara l'atenció a la salut mental, les dones maltractades o els infants vulnerables.\nLa incògnita de Ferrovial\nL'anunci d'aquests 140 milions d'euros per als professionals no ha desviat el focus d'una altra qüestió important que persegueix el departament de Salut des del cap de setmana: la polèmica per la possible retirada del contracte a Ferrovial, que podria suposar que el Govern hagi de pagar una indemnització a la companyia per revertir aquest acord a última hora.\nAquest migdia, però, ni la consellera Alba Vergés ni el vicepresident econòmic, Pere Aragonès, han volgut donar més detalls. Preguntats per si la retirada del contracte suposaria una pèrdua de diners públics, Vergés ha defugit la pregunta i ha assegurat que el seu equip "hi està treballant", mentre que Aragonès s'ha limitat a dir que l'eventual indemnització "dependrà de la forma de resolució", que és el que ara el Govern està estudiant.