Těšíte se na vstup EU do ČR? A oslavíte to? Nezapomeňte svůj záměr nahlásit na ministerstvu zahraničí!\nMinistrovic Cyrda totiž vytvořil pracovní skupinu pro monitorování oslav vstupu. Bližší informace o této bohulibé (jak jinak, ministr je lidovec) skupině přinesl Chinin.\nMne by zajímala ale jiná věc: Kde ministerstvo bere tu jistotu, že poddaní — pardon, občané — propuknou spontánně v jásot a rej? A při té příležitosti mě napadá: Jestlipak už někdo dělal výzkum na téma „Jak se změnil váš názor na EU od loňské přesvědčovací kampaně?”\nZajímalo by mě totiž, kolik lidí se z ANO pomalu přesunulo k NE či naopak a zároveň by mě zajímalo, jak jsou ti lidé, říkající ANO, rozděleni. Kolik z nich je „ANO, je to dobré pro ČR!”, kolik je „ANO, z pragmatických důvodů by bylo hloupé tam nevlézt, když všichni okolo tam lezou” a kolik je „ANO, ale bude to stát stejně za pendrek” ?\nŠkoda že už nefunguje Euroblog. Loni jeho autor všechny přesvědčoval o výhodách vstupu, možná by měl právě teď vysvětlit, kam se ty výhody poděly...\nPoprosím vás o názor v anketě, která (na rozdíl od ministerstva) monitoruje změnu postoje k EU na pomyslné škále „Pro vstup — neutrální — proti vstupu”. Díky.\n... mrtvý muž v Yossarianově stanu ...: A máme po Čarodějnicích\nZměna názoru - Tokugawa (web)\nZ pragmatického ANO k znechucenému NE\nNo nevim.... - loar (web)\nMy budem s perkele slavit carodejnice, navic jeste na vylete do Amsterdamu. Myslis, ze bychom se taky mely nahlasit nejake te komisi?\nRe: No nevim.... - loar (web)\nJeste k ankete. Z pragmatickeho ANO k znechucenemu ANO.\nZ jasného NE k razantnímu PROBOHA NEEE!!!\nChybí mi tam - Mudd (web)\nZměna od NE k NE!!!\nRe: Chybí mi tam - Arthur Dent (web)\nJe tam... "Názor nezměněn"\nZměna - White Dog (web)\nod pragmatického NE k zoufalému "nééééééééééééééééééééééééééééééééééééééééééééééé!!!!!!"\nAnketa - Vesničan (web)\nNázor jsem nezměnil. Za rezolutní ne už nelze jít. A na pomyslné ose není v kladných hodnotách nic kladného.\nUmím anglicky, dobře programuju, znám HTML. Když chci s nějakým projektem „do světa“, použiju pro něj doménu .COM, když chci být doma, použiju .CZ. Toliko k přibližování se světu....\nK čemu mi je EU, vážně nevím, v čem mi uškodí, také nevím. Možná svým názorem můžu někoho štvát (proboha, jak můžeš být takový ignorant a nezajímat se o tak důležité dění????), ale to je mi také ukradené\n1. května ... - Phil (web)\n... se ruší cla na dovoz chlastu a zvyšuje se osobní limit dovozu vína na stonásobek. Důvod otevřít flašku i pro euroskeptiky.\nRe: 1. května ... - Vesničan (web)\nTo je slabá náplast na mé rozervané srdce.\nRe: 1. května ... - Arthur Dent (web)\nZeptej se, jestli budou otvírat flašku moravští a čeští vinaři, kterým EU zarazila zakládání dalších vinic. Ti zrušení cla určitě přivítají...\nNejde mi to do hlavy: Z jakého důvodu globálního blaha Brusel rozhodl, že se u nás nesmí zakládat další vinice?\nRe: 1. května ... - Lokutus (web)\nJe řeč o těch moravských vinařích - "ÉÉÉ, pošlem do tého Práglu ty patoky a to dobré schováme do sklípku na zimu. Oni tam stejně nic nepoznají."\nJá jsem pracoval ve vinném sklípku v Praze, který vlastnil jeden takový pan vinař z Moravy. To, co jsem tam viděl, ve mně totálně zviklalo přesvědčení o konkurenceschopnosti moravských vinařů kdekoliv ve světě. Nedělám si iluze o tom, co jsou schopni vyvážet.\nAle jinak ano, souhlasím. Některé zákazy nic neřeší a některé dokonce ani nemají logiku. Viz. zákaz porážet jateční zvířata mimo jatka. Farmář, který znal své řemeslo a svá zvířata, před smrtí je nikdy nestresoval je teď naloží na auto, které si musí objednat, odveze je do neznámého prostředí, kde to páchne smrtí a tam je předá odborníkovi, který k těm zvířatům nemá vztah a je mu jedno, jak před smrtí trpí, přičemž transport také není kraví hobby a celé to ještě ke všemu vyjde na pěkný balík, takže se už pomalu nevyplatí pěstovat ta zvířata v pár kusech, což znamená téměř jistý krach malých farem.\nAle jsou toto teď dostatečné argumenty proti EU? Která organizace vznikla a začala kvalitně fungovat přes noc? A navíc si myslím, že spíše by z našeho vstupu do unie měly být nešťastné ty země, které tam už řádku let jsou, než my. Kolik toho ještě můžeme ztratit? A kolik bychom získali, kdybychom tam nevlezli? Ať někdo způsobilý k takovým úkonům sepíše OBJEKTIVNĚ všechna pro a proti dnes a to samé za pět let. Bude to rozhodně lepší, než vykřikovat nicneříkající hesla a známé pravdy.\nTož co... - allora (web)\n...třeba nás časem převedou na RSS jednotku.\nRe: Tož co... - Arthur Dent (web)\nRSS? To není TO RSS, co máme tady vlevo v tom sloupečku, že ne?\nKdosi kdysi kdesi.... - Erix (web)\n...napsal, ze pokud bychom se rozhodli nevstoupit do EU, nase prosperita by zalezela na nasem umu. Takhle bude nase prosperita zalezet na urednikovi v Bruselu.\nRe: Kdosi kdysi kdesi.... - Arthur Dent (web)\nAle mému pravicovému smýšlení je bližší představa "každej svého štěstí strojvůdce".\nRe: Kdosi kdysi kdesi.... - Tokugawa (web)\nTo vypadá, ajko bychom měli stejnou fyzikářku :o)\nK anketě - M.MyškaCupalKa (web)\nOd pragmatického ANO ke znechucenému a odevzdanému ano.\nZdá se, že si sami vládnout nedokážeme. Než jsme se stačili otočit, jsou u moci vychcandírové, pozádechseplácači a jánabráchové. EU snad do toho vnese aspoň nějakou hranici, aby nám výše uvedení z toho neudělali kůlničku na dříví.\nAle zas to bude byrokracie jak prase. Na to se tedy netěším ani trochu.\nRe: K anketě - Arthur Dent (web)\nObávám se, že EU tyhle problémy nevyřeší a naopak ještě některé přidělá...\nRe: K anketě - NZNamy (web)\nJá už se dnes obávám taky, protože např. i ve Španělsku (bohužel asi nejspíš díky teroristickému útoku) vyhrála volby levice a neumím si představit, jak takové strany řeší např. důchodový problém atd. (Ale snad aspoň v tom Španělsku je ta levice jiná než u nás, kde je pouze ta levější a pak ta nejlevější...)\n(BTW od pragmatického ANO k obavplnému ANO)\nRe: K anketě - Ota (web)\n"Byrokracie jako prase" - to je pěkně, jadrně a trefně řečeno, to si musím pamatovat, není to totiž tak sprosté jako to, co mě pokaždé napadá. Díky!\nZ rozhodneho NE k mavnuti rukou. Ti co rekli ANO, a je mi jedno jak to mysleli, si ted mohou rvat vlasy, ale je jim to na dve veci. Dneska to uz nic nezmeni a my s nasim NE se musime podridit jejich ANO. Proste je to o tom jak snadno se nechame opit rohlikem...\nod NE k NE...\na vítání vstupu do Únyje? Nemůžu si pomoct, ale pořád mě napadají poslední slova od Karla Kryla z Písně Neznámého vojína...\ntake kiki - mao boy (web)\nod "ne!" k "já jsem vám to říkal"\nTo víte, dřív se tahalo za nitky z Moskvy, teď to bude Brusel. A proto pokaždé, když jsem v Bruselu mám sebou nůžky\nRe: take kiki - Arthur Dent (web)\nJe to náhoda nebo zákonitost, že po referendu jsem prohlásil totéž: "No, teď nezbývá než počkat na chvíli, kdy budeme moct říct JÁ VÁM TO ŘÍKAL!"\nRe: take kiki - myskamiki (web)\nNapodobne, akorat je mi blbe toto slovni spojeni pouzit. Jinak vstup do Unyje oslavim na Podkarpatske Rusi v nadherne jaru\njá jsem v Evropě už dávno a jak to tak vypadá, budu ještě víc... víc makat, ale asi za míň peněz... takže od pragmatického CO SE DÁ DĚLAT? ke znechucenému CO SE DÁ DĚLAT?\nNení brzy na nějaké závěry? A nebo je to zase nějaká móda? Loni bylo IN říkat ANO, letos je to NE? Celé mi to silně připomíná hysterickou polistopadovou euforii. "Teď už to bude jenom lepší" vs. "Teď to teprve bude stát za pořádné kulové"\nJak to vidíte teď, po čtrnácti letech? Já to vidím pozitivně, narozdíl od téměř poloviny soc-kom smýšlejícího národa. Ať už byli komunisti zlatí, jak chtěli, tržní hospodářství je tržní hospodářství. Stačí jen, aby si to uvědomilo pár politiků. Fandím Slovákům, protože si myslím, že to vzali za správný konec. Volil jsem pro EU, protože mi to přijde, jako nejkratší cesta k vybřednutí z našich stojatých sociálních vod. A přestože jsem za uplynulý rok potkal pár rozhodnutí z Bruselu, nad kterými mi rozum zůstává stát, nechávám emoce stranou. Beru názor člověka, který dnes říká NE a volil NE. Chápu pravověrné Eurokeptiky a uznávám jejich právo na názor, který mohli obhájit při loňském referendu. Avšak nechápu, jak může někdo, kdo volil před necelým rokem ANO, dnes vyřvávat NE. To ukazuje buď na úplnou neznalost problematiky, nesvéprávnost, anebo to je tím, že vloni bylo IN ANO a letos je to NE a celá EU je mu ukradená. Proč? Protože téměř vše, kvůli čemu teď ten člověk křičí NE, bylo známo již v době, kdy vhazoval papírek do urny a kdy si to mohl ještě rozmyslet.\nRe: - mao boy (web)\nze stojatých sociálních vod přímo do bažiny bruselského eurokomunismu\nZměna názoru - Láďa Rejpal (web)\nS tou EU to máte, protože v referendu byla zamlčena část otázky. Co se mě týče, já na "Souhlasil byste, kdybychom vstoupili do EU jako stát se silnými a sebevědomými zástupci?" odpovídám ANO, zatímco na otázku "Jste pro vstup do EU pod vedením současné vlády socanských ubožáků?" jednoznačně NE. Takhle měly být ty otázky pokládány


Farmářská prodejna na Ráječku – Rodičem v Brně\nPokud jste milovníky kvalitního jídla a surovin jako my, bude se vám hodit doporučení na Farmářskou prodejnu na Ráječku, která se nachází nedaleko Makra v Brněnských Ivanovicích (na pláni mezi kolejovou tratí a dálnicí).\nNajdete tu poctivá rajčátka, která chutnají jako utržená ze zahrádky, 10 druhů salátu, kedlubny, mrkev a další sezónní zeleninu, včetně bylinek. Chuť zdejší zeleniny je opravdu jedinečná. Na prodejně dokonce můžete ochutnat z mnoha druhů rajčat a podle toho si vybrat ty, které vám chutnají nejvíce.\nRajčata tu nejen božsky chutnají, ale neskutečně voní, což u kupovaných v supermarketech nezažijete. Co nás těší, že tu prodávají i náš oblíbený mošt ze Sadů Starý Lískovec, takže to tu máme pěkně vše při jednom. Prodejna je navíc moc příjemná i s krásným posezením venku, kde si můžete dát vychlazené nápoje, pro děti nanuky nebo zmrzku a pozorovat místní zemědělce, jak se s láskou starají o pole, která jsou všude kolem.\nSortiment je průběžně doplňován o novinky, nabízejí tu třeba i farmářská vejce, chleba napečený od Chleba Brno nebo řemeslnou (a námi velmi oblíbenou) zmrzlinu Ještě jednu.\nAutem: V Brněnských Ivanovicích za Makrem odbočte na most přes Svitavu směr Ráječek.\nMHD: Autobus 40 nebo 63 vystoupit na zastávce Ráječek.


MAS Achát - Obce a města\nJste zde: Home Co je MAS Obce a města\nZveřejněno 13. 9. 2013 19:31 | |\nObec se nachází zhruba 5 km od Turnova severozápadním směrem. Skládá se ze dvou osad: Čtveřín a k ní připojená osada Doubí. Rozkládá se na katastrálním území o rozloze 495,2 ha. V obci trvale žije 403 obyvatel.\nObec patří k tradičním zemědělským obcím, přičemž zde převažuje ovocnářství. V obci působí několik soukromích pěstitelů, ovocnářská farma a akciová společnost. [ stránky obce ]\nJedna z nejstarších obcí Jablonecka se pyšní strategickou polohou mezi Jizerskými horami na severu a Českým rájem na jihu. Dalešíce jsou ideálním nástupištěm na pěší a cyklistické výlety. Obec se rozkládá na jihozápadním svahu Dalešického vrchu v nadmořské výšce 568 metrů nad mořem a žije zde 184 obyvatel. [ stránky obce ]\nObec je známa zejména díky hradu, který se vypíná nad malebným údolím.\nVe stínu půvabné hradní zříceniny během staletí vyrůstala ves, která dostal jméno po hradu a jeho hospodářském příslušenství, tedy pak již zmíněném poplužním dvoře. Její počátky byly více než skromné. Původní čtyři usedlosti selské se přirozeným přírůstkem v rodinách dělily a ves se rozrůstala o nová stavení. Nešlo to hned rychle, protože třicetiletá válka (1618-1648) a následující rekatolizační opatření habsburské vlády, zanechaly asi i zde své stopy. V soupise obyvatel dle víry z roku 1651 je ve výčtu služebných lidí na dubském zámku uveden „Mikuláš Fridštejnský, při kanceláři písařík". Byl to asi synek některého zdejšího sedláka , bylo mu 15 let a je u něho poznamenáno, že je zde naděje na obrácení ke katolické víře. Ves Frýdštejn v tomto seznamu uvedena není, ale zato všechny okolní vsi ¬Stejně je tomu v soupise poddanských hospodářství z roku 1654, jenž je znám pod jménem Berni rula. [ stránky obce ]\nObec Chuchelna o rozloze 1078 hektarů leží na samé hranici chráněné krajinné oblasti Český ráj pod severovýchodním svahem Kozákova na Chuchelském potoce v nadmořské výšce 385 m, 2 kilometry západně od Semil.Obec se dělí na tři části, a to: Chuchelna, Lhota, Komárov . K části Chuchelna patří i osada Slap, kde se nalézá čedičový lom . Na území Chuchelny se nachází vrch Kozákov, hora prvohorního stáří s nadmořskou výškou 744 m, s Riegrovou turistickou chatou a rozhlednou na vrcholu . Ve všech částech naší obce žije dohromady 986 obyvatel. [ stránky obce ]\nObec Jílové u Držkova se nachází v v okrese Jablonec nad Nisou, kraj Liberecký, něco přes 4 km severovýchodně od Železného Brodu. Ke dni 28. 8. 2006 zde žilo 198 obyvatel. [ stránky obce ]\nObec Jenišovice se nachází v Libereckém kraji, v jižní části okresu Jablonec nad Nisou. Je položena ve výšce 380 m. n. m., nejníže položenou částí je Červený Dvůr (318 m.n.m.) a nejvyšší vrch 530,6 m.n.m., má 815 obyvatel na rozloze 742 ha.\nSkládá se ze 2 katastrálních území: Jenišovice a Odolenovice. [ stránky obce ]\nObec se nachází zhruba pět kilometrů od Turnova severovýchodním směrem. Klokočí je písemně poprvé doloženo v roce 1234 ve zmínkách o osadách kolem hradu Rotštejn. V blízkosti jsou Klokočské a Betlémské skály, dominantní celému okolí je hora Kozákov. Celková katastrální výměra obce je 238 ha a žije zde 167 obyvatel. [ stránky obce ]\nObec se rozkládá v údolí mezi dlouze se táhnoucími vrchy Hamštejnem a Fialníkem, v překrásné krajině Českého Ráje. Český ráj, krajina všemi milovaná, tvoří předěl mezi středočeskou rovinou a výběžky Krkonoš a Jizerských hor. Svým severním výběžkem – půvabným Maloskalskem a Železnobrodskem a chráněnou oblastí u Koberov, zasahuje do okresu Jablonec nad Nisou. Liberecký kraj, Český ráj\nNadmořská výška – 500 m.n.m. [ stránky obce ]\nStávající správní vymezení obce tvoří 7 částí obce - Havlovice, Janovice, Kobyly, Podhora, Radvánice, Sedlisko, Vorklebice a 2 katastrální území - Kobyly (746,48ha) a Podhora u Pěnčína (79,95ha).\nObec je střediskovým sídlem, střediskem osídlení obvodního významu je Liberec, střediskem osídlení místního významu jsou Hodkovice n. Mohelkou, Český Dub, Příšovice a Turnov. Obec sousedí s okresem Mladá Boleslav, v okrese Liberec sousedí s obcemi Český Dub, Všelibice, Bílá, Vlastibořice, Soběslavice a Svijanský Újezd. [ stránky obce ]\nObec je částečně plynofikována - celková plynofikace bude ukončena v roce 2001. Z občanského vybavení je zde společenský sál, knihovna, prodejna smíšeného zboží a drobné provozovny služeb pro občany. Výhodné rozložení obce v blízkosti dálnice Praha - Liberec a města Turnova dává předpoklad dalšímu rozvoji obce, a to jak ve výstavbě rodinných domků, tak i živnostenských staveb. [ stránky obce ]\nVesnice Líšný se objevuje v písemné zmínce již k roku 1382 jako Lesczne. První chalupy vyrostly pravděpodobně na pravém břehu Jizery, na jižním svahu, při potůčku pramenícím pod výše položeným Sněhovem. Zřejmě již na konci 15. století se rozšířil tento i na osídlení vznikající na protilehlé straně řeky. Domky na pravém břehu patřily od roku 1565 k panství maloskalskému, vesnice rozrůstající se na břehu levém byla součástí hruborohozeckého zboží. Farou ves patřila ke Bzí. [ stránky obce ]\nHistorie obce sahá až do 15. století. První písemná zmínka je datována do roku 1499. Loučky byly založeny pravděpodobně mýtiči lesů, nebo uhlíři. Protože "Loučka" v mysliveckém jazyce znamená promýtěné borové lesy. První písemné zprávy o Loučkách sahají do 14. století, kdy byl jejich majitelem pan Vok, syn Jaroslava z Hruštice z rodu Markvarticů. Součástí obce je i osada Podloučky, kde se nachází ojedinělá flóra. [ stránky obce ]\nLoužnice je malá vesnička, sevřená mezi Českým rájem, Jizerskými horami a Krkonošemi.\nNachází se v údolí, jejímž středem protéká Kopaňský potok, na 105.kilometru silnice č.10 / E65 z Prahy do Harrachova. [ stránky obce ]\nVyhledávané rekreační středisko se nachází na severním okraji chráněné krajinné oblasti Český ráj nedaleko města Turnova. Leží v malebném údolí řeky Jizery, obklopeno typickými dominantami Pantheonu a rozeklaného hřebene Suchých skal. Pro množství přírodních krás i kulturního bohatství bývá často nazýváno Perlou Českého ráje. [ stránky obce ]\nObec Maršovice se nachází v okrese Jablonec nad Nisou, kraj Liberecký na JZ svazích Maršovského vrchu. Ke dni 28. 8. 2006 zde žilo 463 obyvatel.První písemná zmínka o obci pochází z roku 1543. [ stránky obce ]\nMírová pod Kozákovem je sloučená obec vzniklá na základě nařízení sloučením 4 vesnic a čtrnácti osad. V současné době má 1560 trvale žijících obyvatel, řadu fungujících spolků a v obci je plná občanská vybavenost včetně školy a domu s pečovatelkou službou. Najdete nás v malebné krajině Českého ráje, pod ochranou zříceniny ranně gotického hradu Rotštejna na dohled strážní hoře Kozákovu. Okolí je plné přírodních krás. [ stránky obce ]\nKatastrální výměra: 267 ha , nadmořská výška: 256 m n. m.\nPočet obyvatel: 1076 [ stránky obce ]\nObec Paceřice se nachází na sever od nedalekého města Turnova. Obec tvoří osady Husa, Studnice a Paceřice, jejichž součástí jsou i malé osady Kozice a Stádlo. První písemná zmínka o Paceřicích je z roku 1543, o části Husa z roku 1721. Nyní žije v obci 292 obyvatel, rozloha činí 349,84 ha. Vysoké procento původní zástavby (roubená stavení) činí obec turisticky velmi zajímavou. [ stránky obce ]\nObec Pěnčín leží v jižní části Liberecka na rozhraní malebného Podještědí a Českého ráje. Skládá se z těchto sedmi sloučených obcí: Albrechtice, Červenice, Kamení, Střížovice, Vitanovice, Zásada a Pěnčín. Celkem v nich žije na 645 obyvatel.Jméno obce se poprvé objevuje v roce 1383. Celou historii majetkoprávních vztahů k Pěnčínu lze spojit třemi rody – pány z Vartenberka, z Valdštejna a knížaty z Rohan. Rod pánů z Valdštejna připomíná i zlatý lev ve znaku obce, v jehož dolní polovině se nachází červené jablko. To symbolizuje pěstitelské tradice, jejichž výsledky proslavily obec široko daleko. V Pěnčíně byly vyšlechtěny známé odrůdy Šampion, Rubín, Vanda a Bohemia, které se pyšní téměř každým rokem titulem „Jablko roku“. [ stránky obce ]\nPůvodní území samostatných obcí tvořilo rozhraní mezi obyvatelstvem české a německé národnosti. České obyvatelstvo bylo usazeno v obci Alšovice a Bratříkov, zatímco německé obyvatelstvo ovládlo Černou Studnici, Krásnou (Šumburk), Jistebsko, Huť a Pěnčín. Vlastní Pěnčín je poprvé připomínán v pramenech v roce 1592, jako součást panství Svijany Jaroslava z Vartenberka (+ 1602). V roce 1614 koupil Svijany Jáchym Ondřej Šlik, 21. 6. 1621 popravený na Staroměstském náměstí v Praze společně s dalšími 27 šlechtici a měšťany. Svijanské panství získal Albrecht z Valdštejna, který je postoupil svému příbuznému Maxmiliánovi z Valdštejna, držiteli Mnichova Hradiště. Valdštejnové drželi Svijany až do roku 1814. Později se držiteli Svijan stali příslušníci knížecího rodu Rohanů, sídlící na zámku Sychrov. V prostoru dnešního Pěnčína bylo za sklářské konjunktury více jak 120 mačkáren skla a každá ve své podobě je vlastně stavebním originálem a spojuje je jedině název mačkárna skla (driketa). [ stránky obce ]\nObec se připomíná r. 1323. Pozdně gotický kostel sv. Jakuba z pol. 16. stol. Obec se dále může pochlubit několika stavbami lidové architektury pojizerského typu. [ stránky obce ]\nPříšovice mají bohatou kulturní historii. Důkazy o přítomnosti člověka v této oblasti jsou již z mladší doby kamenné, tj. přibližně 4-5 tisíc let př. n. l. Archeologické nálezy popela a úlomků pazourků se v současné době stále nacházejí. Tyto důkazy o přítomnosti člověka jsou součástí expozice Muzea Českého ráje v Turnově (kultura). [ stránky obce ]\nHistorie obce Radimovice sahá až do roku 1595. Celková plocha katastru obce činí 133,0 ha z toho 59,1 ha tvoří zemědělská půda. Počet obyvatel ke dni 31.12.2002 byl 225 osob - převážně v produktivním věku. V obci působí 3 společnosti s ručením omezeným. Obec Radimovice je napojena na pravidelnou autobusovou dopravu zajišťující spojení s Turnovem a Českým Dubem a v návaznosti i s Libercem a Prahou. Dále je zde železniční stanice na trase Liberec - Turnov, čímž je dopravní obslužnost velice dobře řešena. Spádovou oblastí se tak stává Turnov - 7 km, Liberec - 25 km resp. Hodkovice nad Mohelkou 7 km. 3 km od obce vede rychlostní dálnice směrem na Liberec a Prahu. V Radimovicích se nachází multifunkční sportovní areál s tenisovými kurty. Část obce Radimovice leží v ochranném pásmu státního zámku Sychrov. Obec má zpracovanou a schválenou urbanistickou studii, kterou vypracovala Ing. arch. Věra Olivová. Obec Radimovice je členem mikroregionu Jizera. [ stránky obce ]\nObec se nachází asi sedm kilometrů východně od Turnova na jižním úbočí a úpatí Kozákova. Vznikla v r.1960 sloučením dvou samostatných obcí Lestkov a Volavec.\nCelkem se skládá ze čtyř osad: Kozákov, Lestkov, Volavec a Vítkovice\nNázev obce byl odvozen od pramene studánky Radostná, která se nachází na jihozápadním úbočí Kozákova v cca 600 m.n.m. Tento pramen zásobuje samospádem m.j. celou obec Radostná kvalitní pitnou vodou.\nOd roku 1982 se v obci každoročně koná masopustní průvod masek s koňským spřežením zakončeným masopustním bálem.\nV prázdninových měsících červenec-srpen se v budově obecního úřadu každoročně pořádá výstava drahých kamenů z nalezišť Kozákova a okolí. [ stránky obce ]\nObec Radčice vznikla v 16. století, první zmínky o vesnici jsou z roku 1547. Nejstarší roubené chalupy byly vysazeny do tvaru podkovy, za nimi se táhly polnosti rozšiřující se směrem ke hranici katastru. Radčice a okolní vesnice patřily rodu Wartenberků až do roku 1615, kdy připadly pod panství Smiřických. V 19. století příslušela vesnice k obchodní a živnostenské komoře v Semilech a k farnímu úřadu Železný Brod. [ stránky obce ]\nObec Rakousy leží v údolí řeky Jizery, mezi Turnovem a Malou Skálou.Obcí prochází železniční trať Turnov - Stará Paka - Hradec Králové a silnice III.tř. Turnov – Malá Skála. Obec je nejmenší obcí Libereckého kraje s OÚ a je začleněna do mikroregionu Podkozákovsko.\nPrvní oficiální zmínka o Rakousích je až v roce 1540, i když z historie rodu Heniků je možnost vzniku už v 2. pol. 13. století. V té době se jednalo o dvůr, který postupně náležel k různým panstvím (českodubké,frýdštejnské,maloskalské,hruborohozecké aj). V roce 1766-1775 byl dvůr rozprodán mezi drobné vlastníky. V letech 1855-58 byla v obci budována železnice s mostem přes Jizeru a tunelem pod „Vrchůrou“ Počátkem 20. století byla vybudována silnice mezi Turnovem a Malou Skálou.\nV současné době má obec 7 členů zastupitelstva, které se snaží starat o zdárný chod této malé vesničky. S malým rozpočtem se musí postarat o budovu bývalé školy, nyní je tento objekt využíván jako víceúčelová budova OÚ a 2 obecní byty, o hřbitov, obecní osvětlení, 8 km obecních cest aj. Dění v obci ovlivňuje nejvíce divadelní spolek Jizeran. V roce 2006 získala obec ocenění v soutěži „Vesnice roku Libereckého kraje“ za rozvoj venkova. [ stránky obce ]\nSemily byly sídlem šlechty, která zde postavila tvrz, později zámek. K ustálení majetkových poměrů došlo až po roce 1542, kdy se Semily dostaly do vlastnictví Smiřických, poté přešly do správy Albrechta z Valdštejna a po jeho smrti se dostaly do držení cizích šlechtických rodů. Zámek, pivovar, lesy a další pozemky odkoupilo město Semily od francouzského šlechtického rodu Rohanů v roce 1899. V roce 1850 byly vytvořeny orgány státní správy a poddaní se stali svobodnými občany. V Semilech bylo zřízeno okresní hejtmanství, později okresní úřad. Okresním městem byly Semily až do konce roku 2002, kdy byly okresní úřady zrušeny a Semily se staly pověřenou obcí 3. stupně s 21 spádovými obcemi. [ stránky obce ]\nObec Skuhrov v současné době tvoří dvě osady, Skuhrov a Huntířov. Původně se však skládala ze čtyř osad. Kromě již zmíněných to byly ještě Alšovice a Splzov. Alšovice se oddělily v roce 1950, Splzov ještě později.První zmínka o Huntířově pochází z roku 1837, ale osada zřejmě byla založena o sto let dříve. Nejlogičtějším výkladem názvu obce je jeho odvození od německého slova "hunt", což znamená vozík na odvážení železné rudy, jejíž naleziště bylo nedaleko, a kde místní obyvatelé pracovali. O velikosti osady se můžeme poprvé dozvědět z maloskalského urbáře z roku 1608. Tohoto roku měli například Alšovice s Pěničovem (Pěnčínem) 7 usedlostí, Huntířov 16, Skuhrov 6, Splzov 2 a Železný Brod pouhých 29 usedlostí. [ stránky obce ]\nOsady Padařavice, Klůčky a Kordovka patří také k obci Soběslavice, dříve bývaly součástí svijanského panství. Své jméno získaly od kněze Padařova, kterého měl při sobě Vlastibor a který žil ve zdejších lesích kolem roku 1120 jako poustevník. [ stránky obce ]\nV jižní části okresu Liberec nedaleko města Turnov leží v nadmořské výšce 250 m malá obec SVIJANSKÝ ÚJEZD se svými 370 občany. Stopy osídlení na území naší obce sahají podle archeologických nálezů do pozdní doby kamenné. První písemná zmínka o obci je z roku 1436, kdy císař Zikmund zastavil Újezd Bohuši z Kováně. Název Svijanský Újezd získala obec v roce 1937.\nDominantou obce je kostelík z roku 1868 v pseudogotickém slohu. Před ním je umístěn památník padlých z let 1914 - 1918. Střed obce tvoří opravená náves s 28 lipami - příjemné prostředí pro chvíle odpočinku. [ stránky obce ]\nPrvní zmínky o Svijanech jsou z roku 1345. Tehdy obec spadala pod cisterciácký klášter, který se nacházel v Mnichově Hradišti. V roce 1565 získal ves Jaroslav z Vartenberka a postavil zde renesanční zámek. Tím se staly Svijany centrem vlastního panství. Po smrti Jaroslava z Vartenberka získal Svijany Jáchym Ondřej Šlik. Po jeho popravě na Staroměstském náměstí v roce 1621 Svijany přepadly Valdštejnům, kteří zde vládli až do roku 1814. Roku 1820 kupuje svijanské panství Karel Alain kníže z Rohan který ho spojil s panstvím Sychrovským. Rohanové si jako sídlo vybrali kompletně rekonstruovaný Sychrovský zámek. Ze svijanského zámku se stal vrchnostenský úřad a ubytovna pro úředníky. Rohanové drželi svijanské panství do roku 1945. Od roku 1976 byly Svijany přiřazeny k obci Příšovice. Prvního září 1990 získaly opět svoji samostatnost. [ stránky obce ]\nObec Sychrov se skládá z pěti částí: Sychrova, Radostína, Třtí, Vrchoviny a Sedlejovic; a má 188 obyvatel. Většina z nich se živí zemědělstvím. Celková plocha správního území je 650 ha. V místě je základní škola, pošta a dětská ozdravovna.\nMezi majiteli Svojkova a následného Sychrova byli např. pánové z Vartemberka, z Valdštejna (včetně Albrechta z Valdštejna) či pánové ze Smiřic. V roce 1820 patřilo panství francouzskému rodu Rohanů, kteří na zdejším zámku žili až do roku 1945. [ stránky obce ]\nVznik sídla v období české kolonizace Železnobrodska v průběhu 14. a 15. stol První písemná zmínka je datována.z přepisů berních rejstříků Návarovského panství z r. 1565, kde je zmíněno 7 hospodářů ve vsi Wlastiborz (Vlastiborův dvůr- lidově Lastiboř).Osada historicky patřila spolu se sousedními sídly k panství Návarovskému. dále byla po r. 1848 sloučena katastrálně s Jílovým. V letech 1924 - 1980 samostatná obec, po roce 1980 sloučena s Držkovem a po r.1990 opět samostatná obec. [ stránky obce ]\nObec najdeme na jihovýchodě okresu Liberec, asi 80km od Prahy, 20km od Liberce, 10km od Turnova a 6km od Českého Dubu. Obec Vlastibořice, se svými čtyřmi osadami Jivina, Sedlíšťka, Slavíkov a Vlastibořice, reprezentující typicky venkovské osídlení leží u státní silnice III. třídy. Obec se nachází mezi Jizerskými, Lužickými horami a Českým rájem v nejvyšší nadmořské výšce 377 m. Ve čtyřech osadách žije v posledních letech 210 obyvatel. Osady Jivina a Sedlíšťka leží při silnici ze Sychrova na Český Dub. Na odbočce směrem na Pěnčín se pak nacházejí Vlastibořice. Sousedí s obcemi Pěnčín, Sychrov, Bílá, Kobyly a Soběslavice. [ stránky obce ]\nObec Záhoří se nachází v okrese Semily, kraj Liberecký, zhruba 4,5 km severozápadně od Semil. Ke dni 3. 7. 2006 zde žilo 526 obyvatel. Vesnice na sebe téměř navazují s výjimkou Proseče, která je vzdálena asi 2,5 km od Záhoří. Přes místní část Proseč vede silniceII/292, hlavní silniční spoj mezi městy Železný Brod a Semily. [ stránky obce ]\nObec Žďárek leží v jihovýchodním cípu okresu Liberec při hranici s okresem Jablonec nad Nisou mezi městy Turnov a Hodkovice nad Mohelkou. Zdarek Její jméno je odvozeno od slova žďářit, což podle tehdejší mluvy znamenalo pálit, neboli upravit si půdu na obilné pole, první zmínky pocházejí z roku 1600. Zdejší krajinou procházela cesta do Horní Lužice, po které pochodovala ruská armáda proti Napoleónovi i pruská armada roku 1866. Od roku 1939 do roku 1945 tudy vedla protektorátni hranice.\nNejvyšší místo v obci je vyvýšenina "Hrobka" 488 metrů nad mořem, nejnižší je rečiště potoka Mohelky 342 m.\nOd roku 1859 prochází katastrem železnice a od roku 1997 dálnice I/35. Dnešní Žďárek se 120 obyvateli se stal nejmenší samostatnou obcí libereckého okresu. [ stránky obce ]\nMěsto Železný Brod leží v krásném údolí řeky Jizery na rozhraní Krkonoš, Jizerských hor a Českého ráje.Vznikl pravděpodobně v 11. nebo ve 12. století při zemské obchodní stezce, která vedla z Prahy do Německa a Polska. Tu se brodili obchodníci přes Jizeru a vznikla zde osada Brod nebo také Brodek. Písemné památky máme až ze 13. stol., kdy se dovídáme z urbáře pražské diecéze, že zde byl kostel a fara. Již ve 14. století patřil Brod pánům ze Železnice, kteří tu i sídlili. První městská práva získalo město již ve 13. stol. od Přemysla Otakara II. Roku 1468 bylo však vypáleno lužickými vojsky, ale již roku 1501 král Vladislav II. [ stránky obce ]


Výroba - topná tělesa Baltik\nOVER 55 ROK ZKUŠENOSTI\nSpolečnost BALÇIK byla založena v 1959 a od té doby vyrábí elektrické topné články a termostaty.\nSe silnými odbornými znalostmi, které se v průběhu let zlepšily, BALÇIK zažil pýchu poskytování záruky kvality výrobků, bezpečnosti a čisté spokojenosti našich stovek zákazníků na celém světě.\nPartnerství s firmou BALÇIK znamená získání více než 55 let zkušeností ze široké škály technologií a produktových aplikací.\nJsme Vám k dispozici s hlubokými znalostmi a odbornými znalostmi.\nUPLATŇOVÁNÍ IDE S TECHNOLOGIÍ\nProstřednictvím výzkumného, vývojového a ověřovacího střediska, které je součástí naší továrny v Ankaře, společnost BALÇIK podporuje a vede své zákazníky ve všech krocích výroby od návrhu originální myšlenky až po dokončení celého vývoje a validace výrobků.\nPODPORUJEME NAŠICH ZÁKAZŮ VE VŠECH KROCH VÝROBY\nSpolečnost BALÇIK podporuje a vede své zákazníky během celého vývojového procesu komponent a také po prodeji:\nSpolečnost BALÇIK poskytuje svým zákazníkům technické rady při navrhování výrobku, aby byla zajištěna nejlepší výkonnost, spolehlivost a bezpečnost.\nVědomí skutečnosti, že základem optimalizovaného topného zařízení je dobře navržený topný prvek, BALÇIK slouží s oddaným týmem projektantů, projektových inženýrů a technických odborníků pracujících v úzké spolupráci se svými prodejními manažery a návrháři zákazníků při vývoji nových produktů a budoucích řešení.\nBěhem fáze návrhu BALÇIK provádí simulace a kontrolu vlastností materiálu pomocí nejmodernějších počítačových programů a specializovaných laboratoří.\nSpolečnost BALÇIK poskytuje prototypové služby svým zákazníkům pro všechny typy komponentů. Pro každou specifikovanou aplikaci používáme optimální technologii.\nBALÇIK splňuje širokou škálu testování a validace výrobků v souladu s mezinárodními standardy. Aplikujeme různé testy a ověřovací metody k ověření klíčových vlastností topného tělesa s nejlepším výkonem přizpůsobeným pro spotřební nebo průmyslové aplikace.\nSpolečnost BALÇIK nabízí poprodejní služby prostřednictvím zákaznického centra 24h, které poskytuje zákazníkům technickou a logistickou podporu zahrnující technickou podporu pro terénní testy.\nTECHNOLOGIE-DEVELOPER A INVESTOR CORPORATION\nTím, že má specializované centrum výzkumu a vývoje, BALÇIK pokračuje v intenzivním výzkumu, vývoji a investičních aktivitách při vytváření nových technologií a řešení pro nové aplikace a při plnění současných a budoucích požadavků zákazníků.\nK dosažení tohoto konkrétního cíle se BALÇIK věnuje rozvíjení;\nJsme velmi hrdí na to, že jsme se stali prvním a jediným výrobcem těchto výrobků v Turecku;\nBipolární a unipolární mechanický stojanový termostat pro ohřívače vody - termostatický termostat pro vodní ohřívače\nTopné těleso pračky s tepelnou pojistkou a difuzním povlakem z niklu


Dědictví nás přišlo draho – SkutečnéPříběhy.cz\nDědictví nás přišlo draho\nMůj devadesátiletý tatínek byl až do svého posledního okamžiku velmi čilý pán. Nic ho nebolelo a četl dokonce bez brýlí. Že po něm zůstanou stotisícové dluhy, nenapadlo vůbec nikoho.\nS tatínkem jsme se měli moc rádi. Vlastně o hodně víc, než když jsem byla malá. To byl na mě i mého bratra velmi přísný a vyžadoval po nás absolutní poslušnost. Mně ale víc vadilo, že to samé chtěl i po mamince. Běda, když nebylo po jeho! Často jsme se spolu kvůli tomu hádali.\nTáta se zhroutil\nMému staršímu bratrovi to bylo celkem jedno. Zajímal se nejdřív o kolo a potom o motorku. Byl věčně v garáži a tak občas ani netušil, co se doma děje. To já musela pomáhat v kuchyni a tak jsem byla často svědkem dost nesmyslných hádek mezi rodiči. Táta mamku kontroloval, co vaří a hlavně z čeho vaří. Zda nenakupuje zbytečně drahé suroviny a zda by nemohla víc šetřit. Maminka si nic nedopřála. Často jsem si coby holka představovala, že až vyrostu, všechno jí vynahradím. „Mami, vezmu tě na dovolenou a koupím, na co ukážeš!“ slibovala jsem jí a dokonce právě kvůli tomu se dobře učila. Abych hodně vydělávala a měla pro ni nějaké peníze. No, všechno bylo nakonec jinak, jak už to v životě chodí. Maminka umřela ještě před mojí maturitou a tátu to tenkrát hrozně sebralo. V tom žalu jsem mu vyčetla kde co, a on ani neprotestoval. Jen složil hlavu do dlaní a rozplakal se.\nStarala jsem se o něho celý život\nNajednou jsem ho viděla úplně jinýma očima a postupně ho vzala na milost. Musela jsem se o něho starat jako o malého kluka. Neuměl si uvařit ani čaj! Brácha hned po vyučení odešel z domu a později se zabil při autonehodě. Zůstala jsem s tátou sama. Ale nijak mě to neomezovalo. Vdala jsem se, měla děti a chodila do zaměstnání. Život utíkal a já si ani neuvědomovala, že mému otci táhne na devadesát! Byl pořád stejný. Vzpřímený štíhlý pán, už dlouho bělovlasý. Mimo jídla a praní nic nepotřeboval. Chodil na vycházky, věnoval se vnoučatům, dokud byla malá. A hlavně se zajímal o spoustu věcí. Sledoval politiku, naučil se zacházet s počítačem a s kamarády hrál šachy. Udržoval si čilého ducha, jak sám říkal. Jednoho rána, když jsem mu nesla snídani, jsem ho našla mrtvého. Zemřel pokojně ve spánku. I když jsem samozřejmě čekala, že se něco takového může stát, byla jsem úplně vykolejená. Nemohla jsem se na nic soustředit a vše kolem pohřbu musel zařídit manžel. Přece jen, s tátou jsem prožila celý život a byla na něho hodně zvyklá.\nDluhy byly vyšší než dědictví\nČasto jsme spolu diskutovali a občas se i pohádali. Ale vždycky v dobrém a já někdy nechtíc musela uznat, že má pravdu on a já se mýlím. I můj manžel ho měl rád, přestože o něm říkal, že je to starý paličák. Byl, ale prostě k nám patřil. Zbylo po něm velké prázdno. O nějakém dědictví jsem neuvažovala, ale schůzka u notáře proběhnout musela. Kvůli domku ve kterém jsme všichni bydleli. Byl napsaný stále na otce. Nikdy mě nenapadlo to nějak měnit. „Otec vám odkázal dům a také úspory ve výši tři sta tisíc!“ oznámil nám notář. Nijak mě to nepřekvapilo. Táta spořil a já si od něho žádné peníze za jídlo ani elektřinu nebrala. Pan notář mě ještě upozornil, že zdědím i případné dluhy, pokud nějaké jsou! Nad touto informací jsem jen mávla rukou. Kde by vzal táta dluhy? No, přepočítala jsem se. Neuplynul ani měsíc, kdy se ozval první věřitel. Po něm další a po něm ještě jeden. Táta si tajně půjčoval peníze! Místo do spolku šachistů chodil hrát automaty. A dokonce občas i vyhrál!\nPřišli jsme o dům i peníze\nDozvěděli jsme se to od jeho letitého kamaráda. Za výhru si kupoval šachové figurky po antikvariátech. Měl v nich prý celé jmění. Jenže, i ty potom prodal. To když se k němu štěstí obrátilo zády a on začal prohrávat. Ve velkém! „Chtěl ty peníze vyhrát zpátky a tak všechno, co nakoupil, znovu prodal, aby měl na další hru. Bál se ostudy!“ vysvětloval ten jeho kamarád a krčil rozpačitě rameny. To když jsem mu vyčetla, že nám to měl říct. Nedalo se ale nic dělat. Zdědili jsme dům a úspory, ale také obrovské dluhy. Nezbývalo nic jiného, než se přestěhovat do malého bytu a dům, v kterém jsem prožila celý život, rychle prodat. I tak posledních dlužných sto tisíc splácíme z důchodu. Na tátu se nezlobím. Spíš na sebe a svoji lehkomyslnost! Kdybych dědictví odmítla, byla bych na tom dneska mnohem líp!\nDana M. (63), Rokycany


Vila Nikola, pronájem vily Rynoltice - ubytování Lužické hory, 11203\nVila Nikola - ubytování RynolticeUbytování v Lužických horách, Vila Nikola k pronájmu.Ubytování Lužické hory\nÚvod Katalog 2021 / 2022 Doporučujeme Vyhledat ubytování Další ubytování v okolí: Rynoltice Liberecko Lužické hory Ještědský hřbet Severní Čechy Přehrada Hamr na Jezeře Sezónní sekce: Vánoční pobyty Silvestr 2021 Víkendové pobyty Last minute slevy Jarní prázdniny 2022 Ubytování u sjezdovky Letní dovolená 2022\nKde jsem: Chaty a chalupy Katalog 2021 / 2022 Lužické hory Vila Rynoltice\nobjekt č. 11203 14 osob | 4 ložnice\nVila Nikola je navržena v minimalistickém stylu, kde každá část má své osobité kouzlo, ze které na vás dýchne klid a pohoda. Lokál(spol. místnost) o kapacitě 25 míst je ideální pro pořádání rodinných oslav, večírků, různých společenských akcí.\nKaždý aktivní člověk si od nás může vyrazit užít krás okolní přírody jak na kolo, turistiku, koupání, tak lyžování.\nObec Rynoltice leží v okrese Liberec mezi Ještědským hřbetem a Lužickými horami v nadmořské výšce 318m, odkud je váš výlet opravdu blízko.\nVila Nikola v Rynolticích nabízí ubytování pro 14 osob ve 4 pokojích.\nV objektu jsou 2 pokoje a 2 apartmány. Celkem 14 lůžek.\nApartmán "I" (4+2)\nApartmán "K" (2+1)\nPokoj "N" (2+1)\nPokoj "A" (2+0)\nKaždý pokoj a apartmán má svou vlastní koupelnu.\nParkování u objektu - vlastní parkoviště.\nV objektu je moznost využít kuchyň přímo na pokoji. Nabízíme také cateringové služby.\nV objektu se nachází útulný lokál s barem, kde si můžete uspořádat vlastní oslavu, večírek, firemní, sportovní nebo školní akce.\nApartmány jsou vybaveny kuchyňskou linkou, lednicí, sklokeramickou deskou, rychlovarnou konvici a TV.\nPokoje N a A jsou vybaveny TV.\nNa společné chodbě je k dispozici kávovar.\nWifi je zdarma.\nMožnost využití sportovního hřiště s umělou trávou(basket, fotbal, tenis.... )\nZde uvádíme, jen pár možných cílů vašich vletů :)\nBílé kameny, též zvané Bílé kameny (A - 2,5km, kolo, chůze - 4km) - Přírodní památka, cca 20m vysokých pískovcovitých skal.\nZámek Lemberk (A - 3km, K - 3km, Ch - 5,6km) - Zámek je spojený se životem svaté Zdislavy z Lemberka\n- Natáčeli se zde pohádky Císařův pekař, pekařův císař, Tajemství staré bambitky, Čert ví proč a filmy Poslední aristokratka, Adolphe - historické drama. Blízko zámku můžeme také najít Bredovský letohrádek, kde se také natáčela spousta záběrů filmů, třeba například Srdce nepřítele. Poblíž se můžeme projít chráněnou alejí 90 starých stromů a samozřejmě nesmíme zapomenout na Zdislavinu studánku o které legenda říká, že vodou z pramene, který svatá Zdislava našla, léčila nemocné\nHrad Grabštejn (A - 10km, K - 10km, Ch - 15km) - Původně gotický hrad ze 13.století a poté v 16.století přestaven na renesanční zámek ve kterém můžete navštívit několik okruhů prohlídek a věž s výhledem na okolí.\nKryštofovo údolí (A - 18km, K - 11km, Ch - 13km) - Krásný výlet vlakem do Kryštofova údolí z našeho Rynoltického nádraží, které bylo v roce 2013 vyhlášeno nejkrásnějším nádražím v Česku, přes mocný železniční viadukt se 14 oblouky, který má výšku 30m a nedaleko za ním ústí 818 metrů dlouhý ještědský tunel. V Kryštofově údolí můžete navštívit místní Orloj, ve kterém se spouští pohyb apoštolů v každou celou hodinu od 8 do 22 hodin. Dále pak můžete navštívit muzeum betlémů, adventní betlémy, památky.\nJeštěd (A - 32km, K - 19km, Ch - 18km) rchol kopce Ještěd s vysílačem je dominantou Severních Čech, na který se dostanete jak pěšky, autem, tak se také můžete nechat vyvézt kabinovou lanovkou a pak už se jen kochat krásnou krajinou kolem. Na úbočí kopce byl vybudován lyžařský areál Ještěd a skokanské můstky.\nJezero Kristýna (A - 13km, K - 12km, Ch - 14km) - Přírodní koupání v zatopeném lignitovém dole s maximální hloubkou 28 metrů. Ideální místo pro koupání, vodní sporty i rybaření, lanový park\nHamerské jezero (A - 19km, Ch - 20km, K - 13km) - Hamerské jezero nabízí spoustu vyžití ve vodních sportech (vodní lyžování, aquazorbing), procházky a samozřejmě krásné koupání).\nPřírodní rezervace Ralsko (A - 18km, K - 21km, Ch - 23km) - Zde můžete navštívit Vranovské skály a vystoupat na zříceninu hradu Ralsko.\nVenkovní Aquapark Olbersdorf (A - 20km, K - 19km, Ch - 15km) - Solárně vyhřívaný bazén s horskou vodou (22° - 25°C), tobogány, dětská brouzdaliště.\nOybin (A - 15km, K - 14km, Ch - 12km) - Lázeňské město ve kterém se nachází stolová hora na kterou se můžete vydat jak pěšky, tak vláčkem, který vás vyveze téměř na vrchol. A určitě zde stojí za zmínku i konečná stanice žitavské úzkorozchodné dráhy, dodnes obsluhované historickými parními lokomotivami.\nHvozd (Hochwald) (A - 16km, K - 13km, Ch - 13km) - Hora Hvozd je na hranicích s Německem a je pátým nejvyšším vrcholem Lužických hor. Má dva vrcholy, český a německý. Přímo na hraniční čáře je postavena dřevěná rozhledna Karolina vysoká 10 metrů ze které je krásný výhled na široké okolí.\nTier Park Žitava (A - 20km) - Zoologická zahrada Žitava kromě domácího zvířectva má i několik tématických průchozích expozic včetně klokanů, tučňáků, lam, papoušků, rysů, sov a spousty dalších zvířat. Kolem zoo je i krásné místo na procházky, jízdu na kolech, in - line bruslích, koloběžkách. Vše je schováno v lesích, takže je to i příjemný úkryt před horkými slunečnými dny.\nMožnosti koupání: vodní nádrž Hamr na Jezeře, koupaliště Kryštofovo Údolí, vodní nádrž Horka - Stráž pod Ralskem, Kunratické rybníky, přehrada Naděje, aquapark Großschönau - Trixi Park, Radvanecký rybník, aquapark Centrum Babylon - Liberec, vodní nádrž Fojtka, přehrada Harcov, koupaliště Všelibice, rybník Mašiňák, Lesenská přehrada, Vesecký rybník - Tajch, koupaliště Jiřetín pod Jedlovou.\nRynoltice - tipy na výlet\nLetní sezóna: 1.června až 30.září\nZimní sezóna:1.prosince až 15.března\nZimní sezona: 29000 Kč\nMimo sezonu: 24000 Kč\nZimní sezona: 12400 Kč\nLetní sezona: 12400 Kč\nMimo sezonu: 9800 Kč\n1 apartmán I (4x lůžko, 2 přistýlka)\n1 apartmán K (2x lůžko)\n1 pokoj N (2x lůžko)\n1 pokoj A (2x lůžko)\nPo dohodě je možné přidat 2 přistýlky do pokojů K a N.\nV objektu je lokál (společenská místnost) o kapacitě 25 míst s barem, krytou venkovní terasou a WC, který nabízí možnost pořádání různých společenských akcí, jako jsou oslavy, večírky, degustace a různá sportovní soustředění.\nDále nabízíme cateringové služby dle dohody.\n50 m od objektu se nachází obecní sportovní hřiště s umělou trávou pro tenis, basket, fotbal a další aktivity s možností zapůjčení sportovního vybavení.\nV ceně není zahrnuta vratná kauce 3000,- Kč.\nTuristický poplatek pro obec 20,-/den platí osoby starší 18ti let na místě.\nZáloha 50% ceny při rezervaci, doplatek na místě.\nTelefon: 602 742 541 | 777 137 971\nGPS vily: 50.78887N, 14.82026E - otevřít větší mapu\nkoupání 10 km Hrádek nad nisou - Kristýna\nlyžařský vlek 15 km Jěštěd\nnákupní centrum 10 km Chrastava, 20 km Liberec\nbankomat 6 km Jablonné\nMožnosti ubytování v okolí: Rynoltice | Lužické hory | Ještědský hřbet | Severní Čechy |\nHodnocení a recenze: Vila Nikola\nLéto 2021 - Klára s rodinou\nKrásné, stylové ubytování, velmi příjemní majitelé...jsme absolutně spokojení, nic nám tady nechybělo...rádi se sem zase někdy vrátíme a všem doporučujeme\nZima 2020 - Petr (hodnocení vložil majitel) s rodinou\nKrásné, milé, čisté a výlety za barákem. Mohu jen doporučit.\nRynoltice - další ubytování v okolí\nLužické hory - apartmány k pronájmu\nPodobné ubytování nebo pronájem v okolí Rynoltic\nT Nový Bor\nNacházíte se na stránce ubytování Rynoltice v Lužických horách, objekt: Vila Nikola, vila k pronájmu.\nubytování Rynoltice :: ubytování na chatách a chalupách :: ubytování Ještědský hřbet :: ubytování Severní Čechy :: pronájem chat a chalup v Lužických horách :: penzion Lužické hory :: chaty a chalupy s bazénem :: dovolená léto v ČR :: chaty a chalupy u vody :: na horách :: ubytování u sjezdovky :: vánoční pobyty :: Silvestr 2021 :: jarní prázdniny 2022 :: rezervační systém ubytování :: ochrana osobních údajů


Hotely – Colbrook | Hotels.com\nHotely ve městě Colbrook\nHotely – Colbrook\nHledat hotely – Colbrook\nZobrazit hotely ve městě Colbrook na mapě\nPředstavujeme destinaci Colbrook\nHotels.com vám pomůže najít ty nejlepší hotely ve městě Colbrook.\nAbychom vám pomohli najít ideální hotel a pokoj v destinaci Colbrook, zjedodušili jsme porovnávání hotelů, mezi nimiž najdete i naše nejoblíbenější hotelové řetězce. Nejoblíbenějším z hotelů ve městě Colbrook je momentálně Shillings & Pence, který si jen za poslední hodinu rezervovalo 5 zákazníků.\nPři rezervaci na webu Hotels.com zároveň sbíráte noci do věrnostního programu Hotels.com Rewards. Členství je zdarma a registrace trvá jen dvě minuty. Členové získávají za každých 10 noclehů jednu noc zdarma.* I krátký víkend ve městě Colbrook se tak může stát vaším prvním krokem k získání noci zdarma.\nProč rezervovat ubytování ve městě Colbrook na webu Hotels.com?\nU nás najdete ideální hotel pro každou příležitost a ve městě Colbrook budete mít na výběr z 7 hotelů. Porovnejte si hotely v našem pohodlném a rychlém vyhledávači a pak můžete filtrovat podle následujících kritérií:\n- Část města Colbrook\n- Turistické atrakce v destinaci Colbrook\n- Podrobná mapka znázorňující polohu hotelu a okolní dopravní infrastrukturu i turistické atrakce ve městě Colbrook


Pražský výběr se dal dohromady díky Havlovi – Novinky.cz\nK usmíření legendární rockové skupiny Pražský výběr přispěl bývalý prezident Václav Havel. Snažil se je dvakrát dát dohromady, ale nakonec muzikanty spojila až jeho smrt, uvedli členové skupiny na úterní tiskové konferenci v Praze.\nUsmíření: zleva Michael Kocáb, Michal Pavlíček a Ondřej Soukup\núterý 17. dubna 2012, 15:58\n"Jedna ze zásadních věcí k tomu, aby člověk odsunul ty temný odstíny hodně hluboko, byla smrt Václava Havla, když jsme se setkali na pohřbu a podali jsme si ruku. Najednou se něco zlomilo, začal takový pocit uvolnění, odpuštění a porozumění. Je to zázrak, protože ty vztahy byly extrémně vyhrocený,“ řekl Michal Pavlíček.\n„Není to tak, že bychom si ze dne na den plácali po ramenou, chce to čas, ale myslím, že jsme vyšlápli správným směrem,“ dodal.\n„Z mýho hlediska to byla malichernost, kterou nafoukla média. Nebyly jsme schopní se dohodnout, jak často budeme hrát a nedohodli jsme se. Já jsem se naštval a trhnul jsem se. Byla to chyba,“ míní Michael Kocáb, který má v šuplíku materiál na novou desku, ale jedná se o sólový projekt. O případné desce Pražského výběru zatím moc nechce mluvit.\nV listopadu každopádně začne turné, které se zastaví na stadiónech v Praze (9.11.), Ostravě (13.11.), Bratislavě (15.11.), Brně (21.11.) a Pardubicích (24.11.).\nSoukup jako nejpodlejší bídák\nBývalí i současní členové skupiny také pokřtili reedici nejslavnější desky Straka v hrsti.\n„Já jsem skupinu opustil a tak jsem se stal jedním z nejpodlejších bídáků,“ připomněl s úsměvem Ondřej Soukup. Na desce vlastně vůbec nehrál. "Řekl jsem tam jen tři slova: Halo, tady Soukup. Tak jsem dal vzniknout nadčasové písni.“\nKmotr desky Jiří Suchý připomněl, jak ho v osmdesátých letech oslovil Michael Kocáb, jestli by pro Pražský výběr napsal pár textů. "Tak jsem se do toho pustil. Ono si to žádalo jinou poetiku, byl to můj první krok k tomuto žánru, který jsem asi nepochopil na 100 procent,“ zavzpomínal.\nMichal Pavlíček přiznal, že původně nechtěl, aby texty psal Jiří Suchý. „Ale teď se kaju,“ dodal.


Kadamba Kánana Svámí Blog: Vyšší cesta\nTen, kdo dá svůj život do služby, je vyšší než člověk, který myslí jen sám na sebe. „Já a moje jsou jediné důležité věci v mém životě.“ Chamtivá osoba...lakomec. Ale člověk, který dává druhým a který se stará o druhé a vždy pracuje pro druhé, to je velký člověk.\nTakže dělat oběť pro dobro druhých je vyšší životní cesta. A nejvyšší obětí, kterou můžeme udělat, je stát se oddaným Nejvyššího Pána. On je otcem všech živých bytostí, On je příznivcem všech živých bytostí. Takže když se staneme služebníkem Nejvyššího Pána, tak se staneme také příznivcem všech živých bytostí.\nVystavil Kasturi Manjari dd v 18:48\nŽít podle Krišnova přání\nZa to ručím\nPřednášky únor 2011 ke stažení [updated]\nDárek k VYÁSAPUJE\npřepis (1078) reportáž (75) přednáška (72) překlad (36) Vyasapuja (31) iniciace (13) rozhovory (13) komix (12) dopisy (11) citace (10) video (10) zdraví (7) Jayadvaita Svámí (6) kírtan (6) Kártik (5) Rozmluvy o japě (5) blog (3) nahrávky (3) harinám (2) modlitba (2) poezie (2) tábor (2) Ratha Yatra (1) Under the Desire Trees (1) Vrindávan (1) foto (1) mládež (1) ocenění (1) příběh (1) vzpomínky (1) zasvěcení (1) čtení (1)


Poptávám sádrokartonáře Nová Paka - sádrokartonáři Nová Paka\nSádrokartonář Nová Paka*****\nSádrokartonáři Nová Paka mohou velice efektivním způsobem přetvořit vaši domácnost. I díky tomu je každý náš sádrokartonář Nová Paka vysoce ceněným odborníkem.\nSádrokartonář Nová Paka\nSádrokartonáři Nová Paka\nPraha ostatně jako i jíná místa v naší zemi nabízí možnost realizovat velké množství nejrůznějších zakázek, například i sádrokartonů. Naši řemeslníci Nová Paka je bezesporu dokážou namontovat velmi rychle, což představuje velkou devízu, kterou se mohou chlubit. Fajnpoptávka.cz je bezesporu velmi rychlým způsobem, jak najít přesně takového sádrokartonáře Nová Paka, kterého potřebujete. Sádrokartonáři Nová Paka jsou u nás skutečně rychlí a zejména spolehliví. Pokud potřebujete sádrokarton v daný moment, sádrokartonář Nová Paka dorazí a sádrokarton dá na příslušná místa.\nZkušení sádrokartonáři Nová Paka\nNaši sádrokartonáři Nová Paka se vyznačují i vysokou zkušeností v oboru. Řešit sádrokartony je poměrně složité a laik s tímto může mít velké problémy. Pokud hledám sádrokartonáře Nová Paka, pak na fajnpoptávka.cz není problém najít opravdu zkušeného člověka majícího již dlouholetou praxi, na kterou se mohou klienti spolehnout u hlediska jeho pracovního výkonu. Sádrokartonáři Nová Paka dokážou doslova divy.\nSádrokartonáři Nová Paka na míru\nPotřebujete-li sádrokartonáře Nová Paka pracující na míru, pak sádrokartonáři Nová Paka tento požadavek jistě splní. Naši sádrokartonáři Nová Paka jsou schopni se přizpůsobit konkrétním požadavkům. Když poptávám sádrokartonáře, pak není výhodnějšího řešení. Za výborné ceny si najdete právě u nás skvělé řemeslníky. Sádrokartonáři Nová Paka mohou být jasným dokladem tohoto tvrzení.


Za horizontem: odzbrojující nezávislárna Bez kormidla - filmserver.cz\nZa horizontem: odzbrojující nezávislárna Bez kormidla\nVydáno: 01.11.2015 19:00 v sekci Recenze | Za horizontem - Václav Limberk | foto: facebook tvůrce\nHudební dramedie Bez kormidla je typická americká nezávislárna - pohodová a příjemná podívaná pro všechny fanoušky nezávislých filmů. Jako režijní debut ji natočil známý herec William H. Macy.\nBez kormidlaRecenzoval/a Václav Limberk dne 01.11.2015 19:00. Hudební dramedie Bez kormidla je typická americká nezávislárna - pohodová a příjemná podívaná pro všechny fanoušky nezávislých filmů. Jako režijní debut ji natočil známý herec William H. Macy. Hodnocení: 4\nHerci: Miles Heizer, Alexandra Lovelace, Billy Crudup, Casey Twenter, David Flannery, Eric Starkey, Kenneisha Thompson, Ali Meyer, Lance West, Kevin Ogle, Linda Cavanaugh, Jennifer Savidge, Jamie Chung, Felicity Huffman, Phil Deberry\nRodák z Floridy William H. Macy je prostě sympaťák. Jako herec se proslavil v oscarovém nezávislém hitu devadesátých let, v kultovním Fargu bratrů Coenů. Oblíbil si ho pak i samotný Paul Thomas Anderson, který ho obsadil do svých Hříšných nocí a Magnolie. Není proto velkým překvapením, že jeho režijní debut Bez kormidla je také malým nezávislým filmem, který jako by z oka vypadl svým mnohem slavnějším režijním kolegům. Překvapí však, o jak kvalitní, zábavný, dojemný a odlehčený kousek se jedná.\nSam Manning (Billy Crudup) je úspěšný ředitel reklamní agentury. Jeho syn Josh (Miles Heizer) žije na místním kampusu, kde si nahrává na kytaru své vlastní písničky. Sam se chce s Joshem sejít, aby s ním oslavil úspěšný kontrakt, Josh ale do baru nedorazí. Ze zpráv se Sam dozví, že na kampusu, kde Josh studoval, proběhla střelba a Josh při ní zemřel. O dva roky později je Sam jiným člověkem, který za sebou spálil všechny mosty. Žije na jachtě a v baru se seznámí s mladíkem Quentinem (Anton Yelchin). Poté, co Quentin vyslechne v baru, kterak Sam zahraje písničku na živo, chce se Samem založit kapelu. Jenže netuší, že Sam skrývá bolestné tajemství, které dříve, nebo později musí vyrazit na povrch.\nBez kormidla je více drama než komedie, ale je natočené tak nenuceně a netlačí na pilu, co se týče ždímání emocí a slz, že je to mimořádně příjemné a odzbrojující. I přes tragickou událost, která je do děje zakomponována, a jejíž důsledky budou posléze gradovat, je skoro až pohodovkou, které místy více než drama o ztrátě syna připomíná improvizovanou jam session s příjemným rockově písničkovým sountrackem, z nichž některé písně zpívá představitel hlavní role Billy Crudup. Ten si ostatně hudební žánr už jednou vyzkoušel, před lety v životopisném filmu Na pokraji slávy.\nHudební složka je vlastně páteří filmu. Hudební čísla Samovy kapely Rudderless (originální název filmu) tvoří důležitou složku příběhu a velkou část filmové stopáže. Ale nebojte se, nejde o nějaké příšerné songy, které musíte přetrpět. Pokud tedy nejste vyloženě příznivci zcela jiného druhu hudby. To vše za přítomnosti majitele baru, kterého si pohostinsky střihnul ve skoro němé roli sám Macy. Ve vedlejší roli se také mihne příjemně civilní Laurence Fishburne jako majitel hudebního obchodu.\nBez kormidla je typický kousek made in Sundance, kde měl také svou oficiální premiéru už před více jak rokem. Macy se za svůj režijní debut rozhodně nemusí stydět, protože ho natočil bez klasických začátečnických chyb způsobených nezkušeností herců s režií, lehce a s přehledem zkušeného pohodáře. Na závěr navíc skýtá poměrně překvapivé a nečekané rozuzlení, které ti vnímavější začnou tušit už v průběhu filmu. A Billy Crudup je v hlavní roli hodně dobrý a stejně tak dobře i zazpíval. Takže dost řečí a na snímek se podívejte. Je to kousek tak civilní, chytrý a celkově moc příjemný, že by byla škoda si ho nenajít.\nTrailer filmu Bez kromidla


Články | Otevřený Hradec\nMinulý týden se zástupci Pirátů ve složení Ing. Oldřich Máca, Ing. Jiří Princ, MUDr. Jaromír Kopřiva sešli se zástupci Hradec Srdcem a Rozumem + Svobodní, kteří byli v zastoupení panem Ing. Jaroslavem Chalupským a paní Miladou Petrů. Toto jednání bylo ukončeno s nejasným závěrem a však s nabídkou pirátského radního pro školství. Při pátečním…\nŘíjen 22, 2018 No Comments More\nV malých městech je nedostatek zubařů. Jindřichův Hradec není výjimkou. Na jednoho stomatologa připadá téměř 1000 pacientů. Stomatologů je málo, i když každý rok končí více než 250 mladých na lékařských fakultách. Staří lékaři odcházejí do důchodu a mladí nechtějí otvírat nové praxe. Příčin je několik. Založení nové praxe vyžaduje investice…\nŘíjen 4, 2018 No Comments More\nPár čísel na začátek: Rozpočet ČR je na rok 2018 cca 1,3 bilionu korun a stát dává na sport cca 6 mld. korun, tj. cca 0,5%. Rozpočet J. Hradce na rok 2018 činí 577 mil. korun a město dává na sport cca 9 mil. korun, tj. necelá 2 %. Po prostudování 80-ti…\nŘíjen 3, 2018 No Comments More\nNaše matička Země si i letos trvá na svém. Pokud budou čeští „ekozločinci“ – zemědělci – tvrdošíjně pokračovat v pěstování řepky, kukuřice a brambor, těchto krajině a všemu živému nepřátelských plodin, bude nás sušit a škvařit jako v pekle. Musil jsem si sednout k internetu, abych pochopil, jak se věci mají: „Řepka a…\nŘíjen 1, 2018 No Comments More\nOtevřený dopis starostovi k hazardu\nVážený pane starosto, zítra máte údajně jednat na radě o povolení provozovny kasina v budově restaurace Jiskra. Chceme vyjádřit znepokojení a varovat před nedomyšleným rozhodnutím v této věci. Proč se obávat samotného rozhodování? Město má možnost regulovat vyhláškami hazard. Pokud by v budoucnu město schválilo prohibiční vyhlášku, hazardní podniky nemají…\nKvěten 12, 2015 No Comments More\nPublikujeme s laskavým svolením autora. „Jsem rád, že vaše Pirátská strana získala Mariánky, vyrůstal jsem tam. Zdraví, Milan Zelený“ Opouštění starého světa probíhá rychleji a ve větším rozsahu než se očekávalo. Všechno bude jinak. Úžasné vize Komenského, Baťů a Čapků se naplňují celosvětově, i když ne v zemi jejich původu. Náročnost probíhající transformace…\nŘíjen 23, 2014 No Comments More\nSpoluúčast občanů na rozhodování\nZatím není v Jindřichově Hradci příliš zvykem, aby občan výraznějším způsobem zasahoval do toho, jakým způsobem se nakládá s rozpočtem města. Potom se někdy nestačíme divit, do jakých projektů se investuje, i když nejsou pro řadu občanů prioritou a na jiné se již peněz nedostává, jaké objekty město prodává nebo jaké chce…\nŘíjen 10, 2014 No Comments More\nSociální a zdravotní politika ve městě\nV současné době nemá město ucelenou koncepci sociálního bydlení a zároveň smysluplný program využití bytového fondu pro mladé lidi, rodiny, ale ani pro ohrožené skupiny obyvatel, město zároveň na tyto účely dostatečně aktivně nevyužívá všech dotačních možností, tím se řada lidí dostává do sociální pasti, je nuceno žít na dluh…\nŘíjen 9, 2014 No Comments More\nVíte, jaké dotace plynou do města?\nNení vám divné, že největší dotace z EU za několik let je rozhledna v Děbolíně? Zlí pirátští jazykové tvrdí, že potřebujeme rozhlednu, abychom z ní mohli vyhlížet, jestli přichází práce do Hradce. Počet projektů: 16 Celková suma za ukončené projekty: 33 896 880 Kč Následující tabulka obsahuje výčet dokončených projektů včetně peněz, které obec na…\nŘíjen 3, 2014 No Comments More\nStáhněte si naše volební noviny\nVšechny odkazy jsou viditelné až po kliknutí na název tohoto příspěvku. Volební noviny (velký soubor) Volební noviny (malý soubor) Volební noviny na facebooku pro sdílení v obrázkovém formátu\nŘíjen 1, 2014 No Comments More\nŘešení sociálně vyloučené lokality Šindelna\nMinulé vedení radnice vytvořilo tuto vyloučenou lokalitu – tuto zátěž nedokáže vyřešit ani současné vedení radnice. Další chybou byla veřejná nerozumná soutěž na pronájem městských bytů se základním kritériem výše nájmů – kdo dá více. Výši vysoutěžených nájmů si nemohou dovolit normálně pracující rodiny. Tímto nesystémovým opatřením byla poškozena komunita…\nZáří 25, 2014 No Comments More\nO sportu ve městě\nSport by měl především zajišťovat rozvoj sportovců – fyzický i morální, kolektivní komunikaci, měl by přinášet radost, uvolnění. Sportovní život v našem městě by měl směřovat více k rozšíření základny všech druhů sportu a jejich podpoře – finanční i materiální. Příkladem mohou být uzavřená „veřejná“ sportoviště, která jsou věčně prázdná….\nNezaměstnanost a průmyslová zóna\nNezaměstnanost by byla normálním ekonomickým jevem, kdyby naším problémem nebyla vysoká dlouhodobá nezaměstnanost, tedy nedostatek nabídky volných pracovních míst. Stávající politická i odborná opatření MPSV neřeší koncepčně tvorbu pracovních míst. Státní podpory z veřejných zdrojů jsou nekoncepční a nemají déle trvající účinek, neumožňují či neřeší rozšíření kvalifikace. Např. dotacemi na zateplování se…\nZáří 15, 2014 No Comments More\nOdkaz je funkční až po kliknutí na název tohoto příspěvku. Odkaz na fotogalerii.\nZáří 8, 2014 No Comments More\nO autech na dolním náměstí\nOtázka: Jaký je váš názor na vytvoření pěší zóny z části náměstí Míru? Odpověď: Momentálně dolní náměstí připomíná spíš kruhový objezd než hlavní náměstí historického města. S tím souvisí zaplevelení prostoru dopravními značkami, které hyzdí každý turistický snímek. Jestliže dnes vznikla nová parkovací místa na nábřeží a na parkánech, v…\nZáří 5, 2014 No Comments More\nO hazardu ve městě\nSpustí se dřív lavina obecních prohibičních vyhlášek, nebo stát uváže hazard znovu na řetěz? Chtěl bych uvést na pravou míru informace ze staršího článku Jindřichohradeckého deníku, který informoval o rozdělování peněz z hazardu ve městě. Úvodem je třeba říct, co představuje hazard a co se skrývá za pěti rozdělovanými miliony, které…\nZáří 3, 2014 No Comments More\nSrpen 22, 2014 No Comments More\nPiráti v komunálních volbách 2014 – podané kandidátky\nJihočeský kraj Krajský předseda Václav Urban, vaclav.urban@pirati.czČeské Budějovice: Piráti kandidují v koalici: SPOLEČNĚ PRO ČESKÉ BUDĚJOVICE Složení koalice: Strana zelených, Česká pirátská strana, Změna, Klíčové hnutí Pirátský kontakt je Ivo Vlasatý, ivojr@seznam.cz, 733 224 619Jindřichův Hradec: Piráti kandidují v koalici „Česká pirátská strana a Strana zelených s podporou politického hnutí Změna“, Pirátský…\nSrpen 21, 2014 No Comments More\nPoslanec Martin Komárek v jednom komentáři na Facebooku napsal: S Piráty bych moc rád spolupracoval, pokud se zřeknou loupení duševního vlastnictví. Rozhodl jsem se mu odpovědět článkem, protože i vzdělaní lidé mají o pirátství nepřesné představy. Co se týče kopírování a sdílení autorsky chráněných děl (takzvaného pirátství), je třeba nejprve říct, že kopírování…


Češi a letní sezona | Mevio\nČeši a letní sezona\nPeníze letos nebyly pro Čechy při volbě dovolené tak velký problém. V čem tedy vězí skutečný důvod patnácti procentního poklesu zájezdů do zahraničí, převážně do středomoří?\nJsou to celkem tyto důvody:\n1. Obava z terorismu\n2. Migrační vlna z východu\n3. Češi zůstávají raději v českých destinacích\n4. Vir Zika\nPodle propočtů letos vyjelo na dovolenou do zahraničí přes čtyři miliony Čechů, což je podstatně méně než loňskou letní sezonu. Na dovolené v zahraničí strávili Češi v průměru sedm a půl dne a na osobu je pobyt vyšel na necelých dvanáct a půl tisíce korun.\nZa všechno mohou média\nLetos měl mediální dopad na Čechy při volbě dovolené fatální vliv. Z toho důvodu se místo ceny a délky pobytu soustředili spíš na výběr bezpečných destinací mimo teroristické útoky, mimo občanské války nebo mimo proud migrační vlny, která se sem valí z muslimských zemí, zasažených válkou.\nMezi cestovními kancelářemi platí, že oblíbenost destinací se mění a mapa oblíbenosti stejně jako statistika se mění spolu s ní. Cestovky na tyto situace až do letošní sezony reagovaly tzv. first minute, což jsou dovolené, které se dají vybrat dlouhodobě dopředu, načež je můžete buďto částečně změnit, nebo k nim mít jisté bonusy a benefity.\nLetos se však vyskytla spousta klientů, kteří o svém zájezdu rozhodli až deset dní před odletem – cestovní kanceláře se tak vyrovnávaly s faktem, že v některých zemích docházelo k nepokojům a občanským válkám, takže daly svým klientům možnost v takovémto případě volbu destinace změnit nebo posunout termín odletu.\nLetos se nejvíc Čechů shánělo po Španělských, Italských a Bulharských destinacích, zatímco Turecko, Tunis, Egypt a Řecko prudce klesly. Stejně prudce však kleslo i Německo – s největší pravděpodobností z důvodů imigrantské situace.


Osobní bankrot a sňatek | Poradte.cz\nOsobní bankrot a sňatek\nOd: mike32* Datum: 21.08.12 17:20 odpovědí: 6 změna: 22.08.12 07:23\nje možné uzavřít sňatek, když mi soud před čtyřmi roky schválil osobní bankrot plněním spl.kalendáře nebo musím počkat ještě rok, který mi zbývá do konce? Popřípadě jaké právní úkony by se měli zajistit před uzavřením sňatku?\nDatum: 21.08.12 17:25\nMyslím, že uzavření sňatku nemá s osobním bankrotem po právní stránce nic společného. Jen bych o své finanční situaci informovala nastávajícího.\nDatum: 21.08.12 20:06\nS nastávající jsem již zasnouben a o mém bankrotu ví již od počátku našeho vztahu ... jen se chci ujistit, že není třeba nějakých zvláštních opatření před vstupem do manželství s mou snoubenkou.\nČekat nemusíte, ale počítejte s tím, že se Vám navýší životní minimum, protože Vám vznikne vyživovací povinnost vůči manželce. Takže měcíčně půjde na srážky méně - takže si to spočítejte, abyste i přesto splnil minimálně 30% dluhů. Tak nezapomeňte na soud poslat kopii oddacího listu.\nDíky za odpověd ... jinak 30% -procentní hranici jsem už překonal ... jak jsem psal v dotazu do konce mi zbýva už jen rok ... co jsem se ptal tak pokud budu mít s manželkou dítě, tak mi správkyně bude nechávat něco okolo 12 000.-kč ... i tak půjde na srážky dost, ale jak jsem jíž psal ... ani by už asi nemuselo ...\nDatum: 21.08.12 23:57\nskye. Nemáte až tak pravdu. I kdyby tazatel neměl uhrazených těch 30%, tak soud po sňatku může přihlédnout k vyž.pov. na manželku a splátky snížit, či dokonce odpustit (výpočet viz insolvenční kalkulačka).\nDatum: 22.08.12 07:23\nTato možnost tady sice je (tedy snížení, neslyšela jsem o odpuštění), ale stává se naprosto minimálně. Zejména zde v tomto případě - soud by mohl argumentovat tím, že se nemuseli brát zrovna v tuto chvíli a kdyby to měli pokaždé odpustit či snížit, tak by to účelově mohl dělat kde kdo. Ale v tomto případě to nemá cenu řešit, protože tazatel má 30% splněno.


Už nikdy žádný pat • RESPEKT\nUž nikdy žádný pat\nDlouho odkládaný plán na změnu volebního systému je tady. A slibuje hned dvě radikální změny. Vítěz voleb by měl dostat velkorysý „bonus“, který by mu umožnil snadněji sestavit vládní většinu.\n2008–1777-mobr-pat-org..jpg • Autor: Respekt\nFotografie: Teď ještě přesvědčit Tlustého. – Autor: ČTK, www.ctk.cz • Autor: ČTK\nDlouho odkládaný plán na změnu volebního systému je tady. A slibuje hned dvě radikální změny. Vítěz voleb by měl dostat velkorysý „bonus“, který by mu umožnil snadněji sestavit vládní většinu. A malé strany by už napříště neměly být při přidělování poslaneckých křesel tolik diskriminovány.\nI když jde o posun k spravedlivějšímu rozdělování hlasů a možnost, jak do budoucna eliminovat volební paty mezi pravicí a levicí, řada poslanců změny odmítá. Na čem jejich „ne“ stojí? A jak je bude vláda přesvědčovat, aby pro změny zvedli ruce?\nKdyž předloni dopadly volby patem sto na sto, měla většina politiků o viníkovi jasno. „Může za to špatný volební zákon,“ opakovali dokola. Proto ani nepřekvapilo, když si po těžkých a zdlouhavých povolebních jednáních trojkoalice do svého programového prohlášení napsala, že problematickou normu změní. Jak z pohledu ODS, tak z pohledu jejích menších koaličních partnerů, zelených a lidovců, to ostatně dávalo logiku.\nIronií osudu doplatila ODS před dvěma lety na svého bývalého předsedu Václava Klause. Když se mu společně s Milošem Zemanem v době opoziční smlouvy nepodařilo přes Ústavní soud prosadit takovou úpravu volební normy, která by v podstatě znemožňovala menším partajím dostat se do parlamentu, protlačili alespoň bez potřeby měnit konstituci návrh, jenž…\nDonedávna o ně na českém pracovním trhu téměř nikdo nestál. Jenže teď se ukazuje, že mají něco do sebe: jsou klidní, zkušení, loajální, nemají na krku malé děti. A místní manažeři pomalu zjišťují, že se vyplatí si je získat a udržet. Řeč je o lidech nad padesát let.\nA najednou zmizel\nČas od času je vidět na sloupech, u vchodu do metra, na zastávkách městské dopravy či výlohách obchodů vylepený letáček se zoufalou výzvou: hledá se ztracené dítě či jeho matka nebo i dospělý muž. Každý rok řeší policie na tisíce náhlých zmizení či útěků.


Jedno z dvojčat Olsenových se ukázalo ve společnosti. Ashley vypadala před kamerou skvěle, Mary-Kate se straní zájmu lidí | ŽivotvČesku.cz\nAutor: Profimedia | Sestry Olsenovy\nSestry Olsenovy v dobách své největší slávy díky filmům vydaly i několik knih, jejich fotkami bylo potisknuté oblečení a zkrátka nebylo téměř žádné zboží pro dospívající dívky, které by tato dvojčata nezdobila. Na obrazovkách se obě objevily poprvé ještě než vůbec začaly chodit a rané dětství strávily na natáčení seriálu Plný dům. Proto není divu, že se jim sláva a její důsledky začala v dospělosti zajídat.\nAshley i Mary-Kate se postupně stahovaly do ústraní a dnes pouze spravují stránku své módní značky The Row, kterou založily v roce 2006. O výdělek tak mají postaráno aniž by bavily publikum ve filmech nebo dávaly na odiv své soukromí. Aniž by chtěly, některé soukromé záležitosti přeci jen na povrch vyplouvají. Jednou z nich je, že Mary-Kate prošla rozvodem s francouzským multimilionářem Olivierem Sarkozym (52).\nNa veřejnosti byla Mary-Kate naposledy spatřena v květnu, když si zašla na rande s novým přítelem. Od té doby jako by se po ní slehla zem. Obavy ze sdílení soukromí ji ovládly a není se čemu divit. V dospívání zažila velmi nepříjemné chvíle. "Byla jsem se sestrami v autě a najednou se kolem shlukli paparazzi, děsilo mě to. Bylo to naprosté šílenství, nemohli jsme ani odjet," popsala mladší sestra dvojčat Elizabeth (32), čím si musely její sestry kvůli slávě procházet.\nAshley na druhou stranu svou ulitu v poslední době trochu opustila a začala se znovu účastnit i společenských akcí. Naposledy byla spatřena na předávání módních ocenění CFDA, kde vypadala fantasticky. Vynesla dlouhé černé šaty, neodhalila ani kousek kůže a přesto jí to velmi slušelo, jak ji zachytila kamera.


Šarlatový a černý – Duše a hvězdy\n19. 12. 2009 Filmy, Pospíšil, Ignác\nDnes si připomeneme jeden historický film z roku 1983, který se u nás objevuje pod jménem Šarlatový a černý. Navzdory tomu, že je už více než čtvrt století starý, je to dílo, které opravdu stojí za zhlédnutí.\nDěj filmu nás zavede do Říma na počátku německé okupace a soustředí se na životní souboj dvou silných osobností: katolického kněze Hugha O’Flahertyho, vatikánského právníka a diplomata, který za pomoci různých katolických institucí i prostých věřících organizuje ukrývání Židů a uprchlých válečných zajatců, a Obersturmbannführera Herberta Kapplera, policejního velitele okupovaného Říma, který se (vedle dalších špinavostí) naopak pokouší O’Flahertyho organizaci zlikvidovat i s jejím vůdcem. Překáží mu v tom ovšem fakt, že O’Flaherty sídlí ve Vatikánu, který opouští, jen když je to opravdu nutné. A ve Vatikánu Kappler prostě zatýkat nemůže.\nNerad bych zde vypisoval celý děj, který připomíná onu slavnou hru na kočku a na myš, přičemž běh událostí nezadržitelně spěje k tomu, že geniální myš nejenže unikne, ale časem se stává sama kočkou. Ačkoliv nebyl nikdy určen pro promítání v kinech, patří tento 143 minut dlouhý televizní snímek mezi nejlepší historické filmy, jaké jsem kdy viděl. V prvé řadě: vynikající herci v něm předvádějí své životní výkony: především Gregory Peck (1916-2003) jako O’Flaherty a Christopher Plummer (* 1929) jako Herbert Kappler, pochvalu si zaslouží i John Gielgud (1904-2000) coby Pius XII.\nMsgre. Hugh O'Flaherty (1898-1963)\nA co je taktéž důležité, film je z historického hlediska přesný. Pravda, u jistých „akčních sekvencí“ lze pochybovat o tom, zda proběhly přesně takto, dialogy byly nepochybně upraveny, aby se vešly do filmu a zapadly, nicméně základní údaje, postoje a dění odpovídají realitě. Což bývá u tohoto tématu vzácné.\nSuma sumárum – shlédnutí tohoto filmu člověku přinese poučení o jedné slavné stránce historie katolické církve a divák se při něm rozhodně nebude nudit. Nelze tedy říci nic jiného, než „vřele doporučuji“.\nObčas si říkám, že vedle doporučené četby (kterou bych poněkud zredukoval), by měli žáci mít i doporučené filmy. Pokud k něčemu takovému někdy dojde, tak doufám, že tento bude mezi nimi.\nChristopher Plummer, druhá světová válka, Gregory Peck, Herbert Kappler, holokaust, Hugh O'Flaherty, John Gielgud, Pius XII., Šarlatový a černý\n4 Responses to Šarlatový a černý\n19. 12. 2009 (13:50)\nNo, neřekl bych, že zrovna v tomto filmu podává Gregory Peck životní výkon. Je v něm dobrý, ale on hraje výborně v tolika dobrých filmech.\nDoporučené filmy už na některých gymnáziích normálně jsou, i když pochybuji, že tento snímek je mezi nimi – není příliš známý.\nKdy už se lidé píšící o filmech (i profesionální filmoví kritici) naučí psát správně slovo zhlédnout.\n20. 12. 2009 (13:22)\nUznávám, že pokud bychom vybírali nejlepší výkon Gregoryho Pecka, na prvním místě by se namačkalo několik filmů, věřím, že i včetně tohoto. Z toho, že do své námitky nezahrnujete Plummera, předpokládám, že u něj o životním výkonu pochybnosti nemáte.\n20. 12. 2009 (13:31)\ncinicius: Plummer je mistr vedlejších rolí (mimo jiných třeba Herodes Agrippa v Ježíšovi Nazaretském). Snad nejvýraznější mužskou roli měl v Za zvuků hudby, což jsem zatím neviděl. To je ale muzikál postavený především na Julie Andrewsové, dětech a písních. Takže se dá říct, že Šarlatový a černý je jeho životní výkon.\nU Pecka je to pro mě jednoznačně Atticus Finch v Jako zabít ptáčka – jeho postava tam je jeden z důvodů, proč jsem šel studovat práva:-)\nVelký papež Pius XII. o krok blíže blahořečení « Duše a hvězdy napsal:\n19. 1. 2010 (0:03)\n[…] Ignác Pospíšil: Šarlatový a černý […]


Dobré jméno? Láďa Korbel - Haló noviny\nV Mefistovi (vlevo) s Janem Křížem.\nDobré jméno? Láďa Korbel\nKdyž jsme před lety dělali se severomoravským zpěvákem, hercem a hudebníkem Ladislavem Korbelem první rozhovor, tak to byla z mé strany snaha pomoci mladému talentovanému sympaťákovi, jednomu z celé té řady téměř bezejmenných, kteří sice prošli jednou televizní reality show (Robin Hood - Cesta ke slávě), ale přesto je znali jen zarputilí muzikáloví fanoušci.\nDnes se ve třiceti nacházíte o level jinde. K vedlejším rolím přibyly ty hlavní a vy si pomalu můžete vybírat...?\nKéž by to tak bylo. Samozřejmě řada tvůrců mě už dobře zná, přece jen se v divadle pohybuji skoro deset let. Ale pro spoustu lidí jsem stále tím »bezejmenným«, který musí své kvality předvést na konkurzu a o každou roli se poprat. I když je pravda, že posledních pár let se nejprve pobavíme o díle, zjistíme možnosti a vlastně ano, už teď trochu vybírám, na který konkurz má smysl jít.\nLáďa Korbel v Času růží.\nKde nastal ten zlom? S moravskými Dětmi Ráje, s »Gottovým« Časem růží v HDK, nebo až s Mefistem a teď Iagem v Hybernii? Ačkoli vidět vás diváci mohli třeba i v Horečce sobotní noci či v Mýdlovém princi.\nDěti Ráje byl určitě důležitý krok a za tu šanci jsem velice vděčný. Myslím, že nebýt Dětí Ráje, kde jsem v roli Mickeyho ukázal novou tvář, kterou jsem do té doby neměl možnost předvést, asi by nebyl ani Čas růží.\nS tvůrci Mefista a Iaga máme své vazby z dřívější doby. Mefista psal Dan Barták, se kterým jsem se seznámil díky muzikálům uváděným v divadle PIKL na Hluboké. A s Jankem Ledeckým jsme také spolupracovali už při mých začátcích v Hamletovi. Nicméně v Iagovi můžu opět připomenout tvůrcům svou rockovější polohu v náročnějších písních.\nV ČR se hrály, resp. hrají tři verze slavného muzikálu Romeo a Julie. Vy jste vystupoval »jen« v té Bartákově - nejprve na Hluboké a nyní v Hybernii, nebo jste nakoukl i do »francouzského originálu«?\nZatím jsem věrný verzi Zdeňka Bartáka (úsměv).\nV Hybernii kromě Romea je aktuální jak Iago, tak se vrací i Mefisto. Asi nejvíc prostoru z těchto tří titulů máte tedy v Iagovi Janka Ledeckého. Sedí vám »tamní« role Cassia jen hlasově?\nRoli Michaela Cassia mám opravdu rád jako takovou, ale co mi sedí nejvíc, je spíš otázka pro diváka, nebo pro tvůrce. Já můžu jen říct, že píseň Dobré jméno je pro mě nabitá emocemi, Jankovi se opravdu velice povedla a já ji proto zpívám moc rád.\nV době zkoušení Iaga jste s Davidem Gránským zaučovali do muzikálového fochu i Milana Peroutku. Byl to zdatný student? A máte se čemu naopak přiučit i vy od něj? Třeba tomu, jak to válí mediálně?\nNevím, jestli se dá říct, že jsme Milana zaučovali (smích). Každopádně se spoustou kolegů jsme si navzájem inspirací a je pravda, že mediálně to Milan umí a je pro mě částečně inspirací. Jestli jsem pro něj inspirací v divadle já, David nebo někdo další, to je otázka na něj.\nIago je hodně politicky provokativní - typická Ledeckého práce. Čím upoutal nejvíc vás?\nJá bych neřekl, že je politicky provokativní. Janek dodržuje myšlenky Williama Shakespeara, který se ve svých dílech soustřeďuje na sociální vztahy, díky čemuž jsou jeho díla tak nadčasová. V Iagovi se řeší náboženská rozdílnost, kterou Othello a Desdemona nemají problém překonat, ale jejich zkázou je závist, zákeřnost a intrikánství Iaga. Ten zaseje do Othellovy mysli jedno jediné zrnko žárlivosti, o které se hezky stará, přiživuje ho a v závěru sklidí úspěch v podobě jeho kariérního postupu, ovšem za cenu spousty mrtvých (zmařených osudů). Toto téma je stále aktuální a bohužel si myslím, že ještě dlouho bude. Janek jej umocnil výbornou hudbou, a tím mě dílo rozhodně upoutalo.\nUmocnil ho i zasazením do současné doby, nemluvě o dalších chytlavých vazbách na současné světové lídry a aktuální politické kauzy... Vraťme se ale k Láďovi Korbelovi. Hudebně jste duší a srdcem rocker. Hrál jste ve čtyřech až pěti kapelách, toužil jste si zazpívat s frontmanem Kabátů Pepou Vojtkem. Prý už máte i duet. Jaký?\nAno, rocková hudba je mi asi nejblíže. Kapely, ve kterých jsem působil, byly převážně rockové, a to je i aktuální kapela DeColt, se kterou zkoušíme, tvoříme a snad v létě 2018 vyrazíme na nějaký festival.\nS Pepou jsem vždy zpíval rád, protože rozhodně patří k umělcům, kteří mě inspirují. Duet jsme spolu měli v Hamletovi a byla to píseň Jméno vraha. Máme ji i nahranou na CD muzikálu Hamlet.\nA bere vás Pepa víc jako rocker, nebo i jako muzikálový herec, kterým je překvapivě možná ještě víc kvalitním než jako hudebník. Thálii za Mefista určitě nedostal náhodou. I jeho Dracula je jiný než Hůlkův či Vojtkův, a přece velmi dobře zapamatovatelný. Máte se tedy stále od něj čemu přiučovat?\nPepa mě baví právě svým širokým rejstříkem, umí být čistokrevný rocker, ale pak vám zazpívá romantickou árii tak, že si řekněte: Ten chlap snad nikdy nemohl zpívat rock...\nA když už jste narazil na Mefista, to je právě případ, kde ukáže obě tyto polohy!\nZaznamenal jste zvýšenou popularitu v souvislosti s Dětmi RáJe či Časem růží? Jak se coby rocker cítíte v hitmuzikálu s peckami Karla Gotta?\nAno, všímám si, že když mi nějací fanoušci píší, odkazují se většinou na zážitky z Dětí Ráje, Času růží, nebo Iaga. Takže pokud se má popularita v poslední době zvýšila, bylo to určitě díky těmto muzikálům. A vzhledem k tomu, že mě baví rozšiřování hlasového rejstříku, baví mě i hitmuzikály s písněmi Michala Davida nebo Karla Gotta.\nZa sebe se nemohu nevrátit ke Casanovovi, pro mne nejoblíbenějšímu původnímu českému muzikálu. Vy jste nechyběl v žádné jeho verzi. Kde se vám Hrabě Branicky dělal nejlépe? Na kočkách Hluboké, v Praze na Broadwayi či teď v ústeckém SDOB, kde se konečně dělá komplexní verze - ta »seriózní« hlubocká i ta »veselá« pražská v jednom?\nTady vás trochu opravím, v ústecké verzi jsem pouze v pozici případného záskoku... Každopádně každá verze má něco do sebe a mě asi nejvíce bavila atmosféra zámku Hluboká.\nJaké jsou další vaše divadelní, resp. hudební a herecké plány? Krátkodobé (v roce, který právě začal) i dlouhodobé? Je nějaký kus, kterému byste byl s to obětovat víc než čemukoli jinému? Třeba i kus rodinného života?\nZpěvák vždy obětuje kus rodinného života (smích), proto o větších obětech raději nemluvit...\nPlány na rok 2018 jsou hrát představení, která mám v repertoáru, přidat tak jeden, maximálně dva nové muzikály, zapracovat s kapelou na nahrávkách a klipech. Plánů a přání je vždy spousta, tak uvidíme, zda se zase povede vytvořit něco, na co budeme hrdí.\nZahrajete si v novém roce i hokej? Dozvěděl jsem se, že patří mezi vaše koníčky. Jak v této souvislosti hodnotíte vystoupení naší Dvacítky na MS v Buffalu? A očekáváte z olympiády v Jižní Koreji konečně placku? Budete mít vůbec v natřískaném pracovním kalendáři, který přesahuje ve vašem případě i hranice divadla, čas sledovat hry pod pěti kruhy?\nAno, i hokej bude určitě v roce 2018 patřit k mým radostem a formě aktivního odpočinku. Hokej jsem hrál od dětství aktivně, až do 18 let. Dnes už si pouze chodíme jednou týdně zahrát s přáteli.\nNaši junioři předvedli v Buffalu, že ačkoli je ve světě hokej opravdu na vysoké úrovni ve stále více zemích, Česká republika pořád patří ke špičce a bude tomu tak doufám i nadále. Účast v semifinále byla určitě úspěchem a kluci odvedli výborné výkony.\nOlympiádu asi nebudu prožívat jako vzorný fanda, ale pokud mi to časové možnosti dovolí, rád si u sledování svátku sportu trochu odpočinu.\nJaký podle vás bude první dospělácký novomileniální rok jako takový? Co od něj očekáváte v globále?\nDoufám, že bude klidnější než rok 2017, kdy jsem měl opravdu napilno. Snad se všem povede, užít si rok 2018 naplno a zároveň si v něm najít čas na seberealizaci, odpočinek a radosti s rodinou, přáteli a vůbec všemi blízkými...\nFOTO - Martin J. POLÁK (2) a Monella Photography\nHodnocení: 5.2, celkem 10 hlasů.


České Radiokomunikace rozsvítí žižkovskou věž na podporu Světového dne diabetu – MobilMania.cz\nČeské Radiokomunikace rozsvítí žižkovskou věž na podporu Světového dne diabetu\nčlánek Vodafone útočí na metu tří milionů zákazníků\nČeské Radiokomunikace se i letos rozhodly podpořit Světový den diabetu, který je určen na 14. listopadu. České Radiokomunikace umožní změnu nasvícení žižkovské věže – ta bude po celou noc svítit modře. Právě modrá barva se stala symbolem prevence výskytu tohoto onemocnění, kterým jen v ČR trpí na milion obyvatel. Kromě modrého nasvícení České Radiokomunikace poskytnou i prostory pro konání přednáškyProf. MUDr. Michala Anděla, CSc., garanta projektu, a prostranství kolem žižkovského televizního vysílače pro další využití Pochodu proti diabetu.\nČeské Radiokomunikace letos podruhé podpoří nasvícením věže Pochod proti diabatu, který se koná v České republice již pošesté v rámciSvětového dne diabetu. V tento den se desítky slavných staveb po celém světě nasvítí symbolickou modrou barvou, aby připomínaly výskyt cukrovky.\n„Žižkovská věž je viditelná téměř ze všech koutů Prahy. Věříme proto, že svou funkci – upozornit co nejvíce lidí na rizikacukrovky – splní velmi dobře. Je důležité, aby si lidé více uvědomili, jak nebezpečná cukrovka může být,“ říká David Mašát, výkonný ředitel pro obchod a marketing Českých Radiokomunikací.\nCelorepubliková akce Pochod proti diabetu, se letos uskuteční v sobotu 14. 11. 2009 v rámci Světového dne diabetu a klade si za cíl upozornit na nárůst nových pacientů s tímto onemocněním a také na důležitost prevencediabetu 2. typu. Barvou této mezinárodní kampaně je modrá, proto se lidé v tento den mohou v symbolické „modré“ zúčastnit pochodů proti diabetu. I dominanty měst jsou v tento den nasvíceny „modře“.\nCílem akce je poukázat na možnosti prevence této nemoci, kde hraje nejdůležitější roli zdravý životní styl. Klíčový je zejména pohyb, stačí i 30 minut chůze denně. Aby se případné onemocnění odhalilo včas, doporučují lékaři nechat si alespoň jednou ročně změřit hladinu krevního cukru – glykémii. Cukrovka patří v ČR k nejrozšířenějším civilizačním chorobám, s některou formou diabetu se v ČR léčí zhruba každý 13. člověk, včetně kojenců. Více informací na www.dendiabetu.cz.