Poloha a okolí apartmánů a bytů v Drážďanech\nMísto vašeho budoucího bytu v Drážďanech\nBydlení ve šlechtickém stylu na bývalé zahradě vévodkyně Sophie s názvem "Herzogin Garten" - tak lze nejlépe popsat pocity při ubytování v hotelu Residenz am Zwinger.\nZahrada "Der Herzogin Garten", dříve nazývaná také Kurfürstlicher Pomeranzgarten /kurfiřtská promenádní zahrada/, byla založena v letech 1591 až 1592 knížetem Christianem I., který ji daroval své choti kurfiřtce Sophii. V této zahradě se dařilo fíkům a pomerančům, jakož i velkému množství rostlin a květin. Od slova Herzogin /vévodkyně/ je odvozen také název zahrady.\nNaproti hotelu Residenz am Zwinger se nachází světoznámý drážďanský Zwinger a fontána Zwingerteich, která na druhé straně sousedí s operní scénou Semperoper.\nVychutnejte si tak moderní bydlení na knížecí půdě v historickém centru Drážďan.\nPAMĚTIHODNOSTI A VZDÁLENOSTI\nV bezprostřední vzdálenosti - dojdete pěšky\nZwinger 1 minuta\nSemperoper 3 minuty\nKongresové centrum 3 minuty\nZámek & Zelená klenba 6 minut\nFrauenkirche 7 minut\nAltmarkt & Striezelmarkt /Vánoční trhy/ 6 minut\nAlbertinum 8 minut\nPalác Kastenmeiers Kurländer Palais 9 minut\nTramvaj, autobus 50 m\nHlavní nádraží 4 km\nTop poloha: Bydlení v historickém Starém Městě Drážďan\nJednotýdenní dovolená nebo služební pobyt: vychutnejte si v našem apartmánu moderní bydlení v historickém centru Drážďan.\nOd nás je to jen pár kroků k dalším lákadlům historického města: Rezidenční zámek, Frauenkirche, Brühlsche Terrasse (Brühlská terasa) ... Od nás můžete pohodlně navštívit také četné obchody v centru města.\nDrážďany vás nadchnou především svým uměním: fascinující stavby a umělecké poklady, dojem zanechávající muzea a hudební tělesa, která se těší světové proslulosti. Jako ocenění umělecké sbírky města a jeho architektury jsou Drážďany označovány za Florencii na Labi. Co zde uvidíte: říční nivy Labe a četné parky a zahrady tvoří z Drážďan pravou zelenou oázu. Všechny pamětihodnosti jedním pohledem: Pamětihodnosti v Drážďanech\nObjevte Drážďany z jejich nejhezčí stránky a zažijte v našich apartmánech nový komfort bydlení. Velmi rádi vám pomůžeme při organizování vašeho pobytu v Drážďanech.\nOkolí láká: Pozoruhodnosti před branami Drážďan\nDrážďany se rozkládají v působivé kulturní krajině. Labe spojuje naše město s četnými dalšími lákadly:\nVinařství Das Sächsische Staatsweingut na zámku Wackerbarth v Radebeulu láká milovníky vína a sektu k zážitkovým prohlídkám a ochutnávkám (vzdálenost od hotelu Residenz am Zwinger: cca 12 km).\nMěsto světově proslulé svým porcelánem, položené v saském vinařském území, s romantickými starobylými uličkami a horou se zámkem a chrámem — to je Míšeň. Město je vzdáleno jen 25 km od Drážďan a zve k půldennímu výletu.\nTuristický zážitek s výhledem do dáli: v Labském pískovcovém pohoří (zvané také jako Saské Švýcarsko) jste vlakem nebo autem za cca jednu hodinu (podle cíle). Objevte pevnost Königstein, udělejte si výlet na skalní most Bastei nebo túru na vrchol a zpět romantickým údolím – tuto krajinu byste si neměli nechat ujít!\nAktivně na dvou kolech: z Drážďan vede cyklistická stezka Elberadweg, Labská stezka – je nejoblíbenější cyklistická stezka podél řeky v Německu. Vede pěknou trasou podél Labe do Míšně nebo směrem do Saského Švýcarska – okolo zámku Pillnitz a historické Pirny.\nJeště více tipů najdete zde: okolí Drážďan!


00:00:25 Má váš dům dešťovou vodu svedenou ze střechy\n00:00:29 nebo třeba z krásně vydlážděné terasy přímo do kanalizace?\n00:00:33 Dokonalý systém, který je možná trochu nedokonalý.\n00:00:36 Proč dešťovou vodou plýtvat?\n00:00:38 O tom, jak hospodařit s dešťovou vodou\n00:00:41 a nejenom o tom bude dnešní díl pořadu Polopatě.\n00:00:44 Vítejte u něj.\n00:00:49 Hospodaření s vodou se stává čím dál palčivějším problémem.\n00:00:53 My vám dnes ukážeme, jak se dá využít dešťová voda.\n00:00:56 A to nejen k zalévání zahrady.\n00:00:58 A představíme vám unikátní dům,\n00:01:00 který umí šetřit až 50 % pitné vody.\n00:01:03 I uprostřed velkoměsta může vzniknout krásná zahrada.\n00:01:07 A to přímo na střeše činžovního domu.\n00:01:10 Představí vám ji Dana Makrlíková ve své rubrice Rady do zahrady.\n00:01:14 Mléčné výrobky patří\n00:01:16 mezi základní potraviny středoevropské kuchyně.\n00:01:19 Pokud nejste citliví na kravskou bílkovinu,\n00:01:22 nezapomeňte je zařadit do svého jídelníčku.\n00:01:25 Dnes se naučíte připravovat domácí kefír a tvaroh.\n00:01:29 Škůdci neustále útočí na naše rostliny, které pěstujeme.\n00:01:33 Tentokrát se vypořádáme ekologicky s molicemi a mšicemi.\n00:01:37 A dozvíte se, jak proti mšicím ošetřit například rybíz.\n00:01:46 Já jsem v úvodu říkal, že se dneska budeme zabývat\n00:01:49 vlastně hospodařením s dešťovou vodou.\n00:01:52 To si dovedu představit, co asi je.\n00:01:54 Potom jsem otočil stránku scénáře a tam se objevil nápis:\n00:01:57 DEŠTNÉ NEBO DEŠŤOVÉ ZAHRADY. A tam jsem skončil.\n00:02:01 Co to jsou DEŠŤOVÉ ZAHRADY?\n00:02:03 -No, dešťové zahrady jsou takové menší mokřady,\n00:02:06 které se po dešti promění v jezírko.\n00:02:09 A kvetou, takže jsou pěkným prvkem v zahradě\n00:02:14 a přilákají do vaší zahrady třeba vážky, motýly...\n00:02:18 Je to vlastně taková imitace přírodních systémů,\n00:02:21 protože v přírodě to takhle funguje,\n00:02:24 že voda naprší, tam se nějakou dobu\n00:02:26 v nějaké terénní prohlubni zadrží, potom zasakuje nebo se odpaří.\n00:02:30 -Čím je ta zahrada pro mě prospěšná?\n00:02:33 Nebo pro nás?\n-Tak prospěšná je tím,\n00:02:35 že v tom širším hledisku můžeme říct,\n00:02:39 že zabráníte vzniku povodní.\n00:02:41 Když si uděláte takovouhle deštnou zahradu u sebe na zahradě.\n00:02:45 Protože ty dešťové srážky, které u vás spadnou\n00:02:49 a nemůžou jinde zasáknout, tak je můžete svést ze střechy,\n00:02:53 ze zpevněných ploch tady do té deštné zahrádky.\n00:02:57 -Takže to, kde jsme teď, to je deštná zahrada.\n00:03:00 -Ne, na tu se půjdeme, Filipe, podívat.\n00:03:02 Ale tohle je zahrada, kde se déšť může vsakovat.\n00:03:06 A nejsou tady žádné betonové plochy, dlážděné plochy,\n00:03:09 je tady trávník, záhony, kde se ta voda jednoduše\n00:03:13 dobře vsákne anebo pomocí těch rostlin odpaří.\n00:03:16 -Ale rozumím tomu, že z této zahrady\n00:03:19 už ta voda jde směrem do té deštné tam dolů.\n00:03:21 -Ano, přesně tak. Protože z domu se nám\n00:03:24 ta voda nevsákne, ze střechy, ta se nám vlastně sbírá,\n00:03:28 akumuluje a využívá se na závlahu téhle té zahrady,\n00:03:31 když je hodně sucho.\n00:03:33 A ta voda pokračuje dál a pokračuje do té dešťové zahrady,\n00:03:37 kde se potom odpařuje a zasakuje ten přebytek, který máme.\n00:03:43 -Tak tohle je jezírko.\n00:03:45 -A kde je ta deštná zahrada? Takhle.\n00:03:48 K deštné zahradě musím mít jezírko?\n00:03:50 -Můžete mít deštnou zahradu anebo jezírko.\n00:03:53 Když chcete mít vodní hladinu, kde chcete chovat ryby\n00:03:57 a chcete si užívat té vody a mít ji tam pořád,\n00:04:00 tak si uděláte jezírko, kam budete ty dešťové vody svádět.\n00:04:04 Tak jako nám tady doputují dešťové vody až sem.\n00:04:07 Anebo tu dešťovou zahrádku, kde se vám ta voda\n00:04:10 drží třeba 3 dny po dešti a potom zasákne.\n00:04:13 Ale jsou tam jenom pěkné, kvetoucí mokřadní rostliny.\n00:04:17 -Ale tu vodu, když nemám to jezírko,\n00:04:19 tak v té dešťové zahradě tu vodu nemůžu využívat\n00:04:22 na zalévání zahrady a tak?\n00:04:25 Ona se vsákne a vlastně vám tu zahradu zavlaží\n00:04:28 v tom místě, kde se vsákne sama.\n00:04:30 Máte to v podstatě bez práce.\n00:04:32 -Tak chci mít deštnou zahradu. Co k tomu potřebuju?\n00:04:35 -Potřebujte k tomu nějakou prohlubeň.\n00:04:37 Která je níž než ty plochy, ze kterých chcete tu vodu\n00:04:40 do té deštné zahrady svádět.\n00:04:43 Má se dělat zhruba 10-20 % z velikosti plochy,\n00:04:47 z které vodu svádíte.\n00:04:49 Rozloha...záleží také na podloží, jak dobře zasakuje.\n00:04:54 Takže je to velmi individuální.\n00:04:56 A v podstatě to vypadá tak, že vykopete jámu,\n00:04:59 dáte geotextilii, potom zasypete štěrkem,\n00:05:02 dáte opět geotextilii, na to dáte nějaký\n00:05:05 vegetační substrát, do kterého už se sází ty mokřadní rostliny.\n00:05:10 A zasypete to třeba mulčem, aby se ta voda neodpařovala\n00:05:13 moc rychle. A to je všechno.\n00:05:15 -Jo, ale to mě teda napadá, co když chci deštnou zahradu\n00:05:18 a vznikne mi z toho jezírko? Jak tohle vybalancovat?\n00:05:21 -To je v pořádku.\n-Hloubka té díry, nebo...?\n00:05:23 -Tak z každé deštné zahrady vznikne po dešti jezírko,\n00:05:27 než se ta voda zasákne.\n00:05:29 A mělo by to být nadimenzované tak, aby zasákla do 3 dnů.\n00:05:33 -Rozumím tomu, že mám to jezírko na ty ryby, tomu rozumím hodně.\n00:05:37 Asi se v tom dá i koupat.\n-Ano, dá se v tom i koupat.\n00:05:40 -A na co je to ještě dobrý?\n-Na to, že vám to odpařuje vodu.\n00:05:44 Protože vlastně každý by měl teď na pozemku tu vodu,\n00:05:47 která nám spadne buď nechat zasáknout,\n00:05:50 nebo odpařit anebo využít jakoby na závlahu zahrady.\n00:05:53 Takže tohle jsou různé varianty, jak s tím naložit.\n00:05:57 -Mně by na tom vadila hodně jedna věc.\n00:06:00 Komáři. Teď tady přeci musí být hodně.\n00:06:03 -No, to je taková logická úvaha, ale postřeh majitelů,\n00:06:08 že poté, co se tady udělala ta vodní plocha,\n00:06:11 tak komárů je mnohem míň.\n00:06:13 Oni sice kladou vajíčka do vody, ale v tomhle přírodním biotopu\n00:06:19 žije spousta živočichů,\n00:06:22 kteří se těma komáříma larvama a vajíčky živí.\n00:06:25 Takže ten problém tady není.\n00:06:28 A kromě toho jsou tam i ryby, které také žerou vajíčka a larvy.\n00:06:34 -Tak už víme, že tady jsou žáby. Ty jsme i slyšeli.\n00:06:37 Jsou tady užovky, jste říkala...\n00:06:40 -Potom komáři, ti už tady nejsou, a ryby.\n00:06:42 A nejlíp ryby, co žerou ty komáry.\n00:06:45 Co je tady za rostliny?\n-Tak za rostliny...tam je\n00:06:49 velká škála vlhkomilných a mokřadních rostlin,\n00:06:52 ze kterých můžete vybírat.\n00:06:55 Jsou to mokřadní trávy, ostřice, zevar, kejklířky,\n00:07:00 šmel, vodní máta, na okrajích může růst kontryhel nebo tužebník...\n00:07:06 -A my jsme dneska začínali u toho domu na té zahradě,\n00:07:09 co jste říkala, že není deštná. A pak jsem viděl to koryto.\n00:07:13 A tím korytem ta voda teče sem do toho jezírka?\n00:07:16 -Ano, ano.\n-A v tom korytu byly také rostliny.\n00:07:18 To jsou ty, co jste vyjmenovala?\n-Ty jsou podobné,\n00:07:21 ale jsou to rostliny, které vlastně nemají stálou hladinu vody,\n00:07:25 jako je v jezírku, takže jsou trošku jiné.\n00:07:28 Ale jsou taky mokřadní.\n00:07:30 A ten celý systém zapojil i odpadní vody z domu,\n00:07:35 takže jsou tam i rostliny, které mají rády hodně živin,\n00:07:39 které v jezírkách běžně neuvidíte, ani v těch deštných zahradách.\n00:07:43 A vlastně my tam máme i kořenovou čistírnu,\n00:07:47 která přečišťuje odpadní vody z domu.\n00:07:50 Černé i šedé vody. A v kořenové čistírně se vyčistí\n00:07:54 a potom jdou kaskádou několik metrů dlouhým potokem\n00:08:00 a doputují až sem do toho jezírka, kde se vody odpařují.\n00:08:04 A do té kaskády se přidává i voda z akumulační nádrže,\n00:08:07 která se nevyužívá na závlahy.\n00:08:09 -Co jsou to černé a šedé odpady?\n00:08:12 -Černá odpadní voda je voda ze záchodu.\n00:08:14 A šedá odpadní voda je z koupelny a z kuchyně.\n00:08:19 -My už víme, jak zadržet dešťovou vodu.\n00:08:21 Za chvilku si budeme povídat o tom, jak s ní hospodařit.\n00:08:25 Ale předtím je tady Dana Makrlíková.\n00:08:27 Ukážeme si, jak vybudovat zahradu na střeše.\n00:08:36 -O střešních zahradách jsme v pořadu Polopatě\n00:08:39 hovořili již několikrát. A tady jsme právě na jedné z nich\n00:08:42 v centru Prahy, která teprve vzniká.\n00:08:44 Pokud si chcete založit střešní zahradu malou anebo větší,\n00:08:48 vždy si pamatujte to, že potřebujete minimálně\n00:08:52 radu odborníka, protože na střešní zahradě\n00:08:55 je to nejdůležitější, aby správně fungovala.\n00:08:58 Jedním z nejdůležitějších hledisek je únosnost střechy,\n00:09:01 tedy jaké zatížení snese a kolik substrátu nebo kačírku\n00:09:05 na tu střešní zahradu můžeme dát.\n00:09:07 Pak také musíme myslet na dokonalou izolaci.\n00:09:10 Aby voda odtékala na správná místa a neprotékala nám dolů.\n00:09:13 Ať už do domu nebo do garáže.\n00:09:15 Kromě vody musí být na střešní zahradě\n00:09:18 i zabezpečení proto prorůstání kořenů.\n00:09:20 A samozřejmě správná izolace.\n00:09:22 Na to všechno při budování střešní zahrady musíte myslet.\n00:09:25 Když to zjednoduším, tak máme dva druhy střešních zahrad.\n00:09:28 A to extenzívní a intenzívní.\n00:09:30 Na extenzívní střešní zahradě používáme\n00:09:32 jenom nízkou vrstvu substrátu, ta má nižší nosnost.\n00:09:35 A co se týká rostlin,\n00:09:37 tak tam jsou většinou skalničky nebo sukulenty.\n00:09:40 Prostě rostliny, které snesou větší sucho.\n00:09:42 U intenzivních střešních zahrad, jako je právě tato,\n00:09:45 můžeme díky vyšší únosnosti použít i vyšší množství substrátu.\n00:09:49 A tím ta variabilita rostlin je daleko vyšší.\n00:09:52 Právě na intenzivních střešních zahradách\n00:09:54 můžeme použít nejrůznější vegetaci zase v závislosti na tom,\n00:09:58 kde se ta střešní zahrada nachází.\n00:10:00 Zda je na přímém slunci, nebo naopak někde ve stínu.\n00:10:03 Tady konkrétně na této střešní zahradě je sice únosnost vysoká,\n00:10:07 ale máme tady položený chodník z dřevěných prken,\n00:10:10 který neumožňuje příliš velké rozložení substrátu.\n00:10:14 A můžete vidět, jak se tento problém dá vyřešit.\n00:10:17 Ať už tím, že uděláme dřevěný truhlík,\n00:10:20 ten samozřejmě musí být z druhé strany odizolovaný,\n00:10:23 aby nám postupně ta voda a vlhkost nerozkládala to dřevo.\n00:10:28 Anebo použijete skutečně kvalitní dřevo, které to vydrží.\n00:10:32 A tím jsme získali možnost sem dát větší množství substrátu\n00:10:35 a použít i větší rozmanitost rostlin.\n00:10:38 A tady na té celé ploše, která vznikla,\n00:10:40 tak jsme vytvořili jemnou modelaci terénu pomocí valu.\n00:10:44 A díky tomu jsme se dostali výškově o něco výš\n00:10:47 a mohli jsme použít i vyšší rostliny,\n00:10:50 jako třeba myrobalán anebo okrasné jabloně.\n00:10:53 Celá tato střešní zahrada je obdélníkového půdorysu\n00:10:57 a v každém rohu vznikla terasa k posezení.\n00:10:59 Okolo toho byl pak vytvořen takový záliv z vegetace,\n00:11:03 kdy část vegetace bude tvořit odstínění a přirozený stín.\n00:11:07 A ta ostatní bude využita na to, aby vypadala hezky.\n00:11:10 V zimě nám zeleň zajistí kostřavy, neopadavé skalníky a také borovice.\n00:11:16 V létě nám zase květy zajistí tavolníky,\n00:11:20 které, jak já říkám, vydrží téměř vše.\n00:11:22 A také tu máme rozchodníky, které krásně růžově pokvetou.\n00:11:26 Protože tady bylo možné použít jenom omezené množství substrátu,\n00:11:30 použili jsme tady kačírek, tedy drobné oblázky,\n00:11:33 které nám vytvářejí takové zálivy.\n00:11:35 Je možné po nich procházet.\n00:11:37 A taky se sem ještě dodají kameny, aby to vytvářelo takovou řeku.\n00:11:42 Pamatujte na to, že střešní zahrada potřebuje\n00:11:44 nejen správnou volbu rostlin a také zavlažovací systém,\n00:11:48 tedy dostatek vody, bez které se neobejde,\n00:11:50 ale také vyžaduje zvýšenou péči.\n00:12:00 -Na obrazovce vidíte jména tří diváků,\n00:12:02 kteří za svou správnou odpověď získají roční předplatné\n00:12:06 časopisu Zahrádkář a knihu - Metodika ochrany rostlin.\n00:12:22 A teď už si můžete přečíst jména čtyř diváků,\n00:12:25 kteří za svou správnou odpověď obdrží od společnosti SMART griff\n00:12:30 chytrý držák plechovky SMART griff s vidlicí na odložení štětce.\n00:12:35 Všem výhercům blahopřejeme.\n00:12:41 -K výrobě domácího kefíru potřebujeme\n00:12:43 dvě úplně obyčejné věci.\n00:12:45 Jedna z jich je plnotučné selské mléko.\n00:12:48 A druhá jsou krystaly tibi.\n00:12:51 Můžeme si také vyrobit kefír z originálních kefírových kultur,\n00:12:56 které se skládají z několika druhů bakterií a kvasinek.\n00:13:00 Ale já jsem zvolila tady ty tibetské krystaly,\n00:13:03 které mohou kvasit nejen mléko, ale také vodu.\n00:13:08 Budeme potřebovat asi tak půl litru mléka\n00:13:11 na dvě vrchovaté lžíce krystalu tibi.\n00:13:14 Jsou to probiotické mikroorganismy, které pomáhají vyčistit\n00:13:18 naši mikroflóru a pomáhají nám trávit.\n00:13:21 Krystaly tiby by se neměly dostat do kontaktu s kovem,\n00:13:25 protože by potom mohly takzvaně umřít nebo přestat kvasit.\n00:13:29 Pokud chceme tak můžeme krystaly kvasit s mlékem\n00:13:32 v ledničce, potom celý proces trvá o něco déle,\n00:13:35 třeba 5 až 7 dní. Ale pokud chceme kefír do druhého dne,\n00:13:39 tak to necháme při pokojové teplotě stát na lince\n00:13:42 nebo někde pod topením.\n00:13:47 Pokud zrovna nepoužíváte krystaly na kvašení jak mléka,\n00:13:51 tak třeba limonády, tak je potřeba se o krystaly denně starat.\n00:13:55 Dát jim něco najíst. Jednou za dva dny asi tak\n00:13:58 na 60 gramů krystalů je potřeba 50 gramů cukru\n00:14:01 a 20 gramů sušených rozinek nebo fíků.\n00:14:04 Krystaly tibi spotřebovávají cukr na svoje životní funkce\n00:14:08 a vedle toho produkují CO2, který nám tvoří takovou\n00:14:12 perlivou chuť v tom kefíru.\n00:14:14 V tomto poměru si můžeme následně vyrobit i takovou\n00:14:17 osvěžující kvašenou limonádu.\n00:14:22 Druhý den máme kefír krásně zkvašený.\n00:14:26 Pokud se nám oddělí syrovátka, tak to můžeme trochu promíchat.\n00:14:47 Dobrou chuť.\n00:14:51 Další věc, kterou si můžeme vyrobit z čerstvého mléka je, tvaroh.\n00:14:54 Je to strašně jednoduché.\n00:14:56 Stačí nám k tomu farmářské mléko, hrnec a plátno.\n00:15:00 Pokud máme teplý, letní den, tak nám v podstatě takovéhle\n00:15:03 čerstvé mléko zkysne během půl dne venku na lince.\n00:15:06 A pokud tomu chceme trošku pomoct, tak si ho musíme zahřát\n00:15:10 alespoň na 40 stupňů.\n00:15:19 To, že je mléko už zkyslé poznáte podle toho, že se nám srazí\n00:15:22 a dostane takovou konzistenci skoro až pudinku.\n00:15:27 Sražené mléko si teďka nalijeme na plátno a necháme vykapat.\n00:15:31 Podle toho, jak chceme tvaroh tvrdý,\n00:15:34 tak ho necháme kapat den nebo i dva.\n00:15:41 Teď jsme si to zavázali, dáme si k tomu háček\n00:15:44 a pověsíme to někam, kde to může pěkně kapat.\n00:15:50 Druhý den si tvaroh sundáme.\n00:15:53 Podíváme se, jak vypadá.\n00:16:05 Takto namazaný chléb si můžeme dozdobit pažitkou.\n00:16:09 Nezbývá než popřát dobrou chuť.\n00:16:13 -Víte, že kefírová kultura pochází jednak z kavkazských hor\n00:16:17 a taky z opatství v Tibetu?\n00:16:19 Její stáří se odhaduje na 5 tisíc let.\n00:16:22 Kefírový nápoj zamezuje shromažďování a hnití potravy\n00:16:25 ve střevech a odkyseluje organismus.\n00:16:28 V trávicím traktu se dokáže vypořádat\n00:16:31 s přemnoženými kvasinkami, bakteriemi a viry.\n00:16:34 A také stimuluje imunitní systém. Pokud s kefírem začínáte,\n00:16:38 raději zpočátku pijte menší množství,\n00:16:41 aby si tělo postupně zvyklo na některé pro něj neznámé\n00:16:45 bakterie a kvasinky.\n00:16:54 Teď se pustíme do další bitvy ve válce se škůdci.\n00:16:58 Tentokrát prostředky vytvořenými na přírodní bázi.\n00:17:03 -Každý rok se možná ptáte, kdo nebo co způsobuje\n00:17:07 zčervenání listu na rybízu. Když takový list odklopíte,\n00:17:10 tak najdete, jak na druhé straně listu\n00:17:13 sají rostlinné šťávy zelené mšice.\n00:17:18 Mšice patří mezi savé škůdce, kteří právě sají rostlinné šťávy\n00:17:23 z rostlin a rostliny potom chřadnou,\n00:17:25 způsobují právě takovéhle zčervenání listů, zkadeření listů,\n00:17:29 svinutí listů a samozřejmě potom je následně nižší i úroda.\n00:17:33 Mšice patří mezi velice početnou čeleď.\n00:17:36 Známe jich přes 3 tisíce druhů\n00:17:38 a jenom v Evropě se jich vyskytuje 850 druhů.\n00:17:41 Navíc se mšice velice dobře rozmnožuje a za jednu sezónu dokáže\n00:17:45 vyprodukovat až 16 generací. Rozmnožuje se i\n00:17:48 proměnou nedokonalou a samozřejmě i klade vajíčka.\n00:17:52 Mezi další savé škůdce patří vlnatky a červci.\n00:17:55 Ty působí obdobně jako mšice. Také je to savý hmyz,\n00:17:58 který způsobuje zkadeření listů, opět svinutí čepelí listů\n00:18:03 a následně velmi malou nebo nízkou úrodu,\n00:18:07 takže je potřeba se s těmito škůdci na zahradě vypořádat.\n00:18:11 Pokud ve skleníku, na okurkách nebo paprikách, objevíte malé,\n00:18:15 bílé pavučinky, tak se určitě jedná o svilušku.\n00:18:18 To je roztoč, který rostlinám škodí také sáním.\n00:18:21 A samozřejmě rostliny chřadnou a zase je nižší úroda\n00:18:25 a je potřeba s tím něco udělat.\n00:18:27 Velice často se na zahrádce můžete setkat také s molicemi.\n00:18:31 Ty poletují na bylinkách. Najdete je v jahodách,\n00:18:34 doma i na pokojových rostlinách. A zase, patří mezi savé škůdce\n00:18:39 a musíme je nějakým způsobem likvidovat.\n00:18:41 Měli bychom samozřejmě také likvidovat i žravé škůdce.\n00:18:45 Je tady celá řada housenek. A ty rostlinám samozřejmě\n00:18:48 také škodí a rostlinu dokáží celou zlikvidovat.\n00:18:52 Protože se pohybujeme na zahrádce a chceme zeleninu a všechno,\n00:18:56 co si vypěstujeme konzumovat ihned, tak bychom měli používat\n00:19:00 k ošetření jahod nebo bylinek, kedluben, přípravky, které mají\n00:19:04 nulovou ochrannou lhůtu.\n00:19:06 To znamená, že v podstatě po aplikaci můžeme\n00:19:09 okamžitě zeleninu zpracovávat, jíst a nic nám nehrozí.\n00:19:12 Takové přípravky obsahují draselné soli přírodních mastných kyselin.\n00:19:17 To znamená, látky, které se v přírodě běžně vyskytují.\n00:19:20 Měli bychom je aplikovat ráno nebo večer,\n00:19:24 kdy škůdci jsou v klidovém režimu a jsou na rostlinách, kde škodí.\n00:19:30 Neměli bychom je aplikovat za deštivého počasí,\n00:19:33 za příliš slunného počasí anebo za větru.\n00:19:38 Postřik začínáme aplikovat v době, kdy zjistíme první výskyt škůdců.\n00:19:43 Opakujeme ho pravidelně po týdnu, do té doby,\n00:19:46 než škůdce zlikvidujeme.\n00:19:48 A co je důležité, je důležité zmínit,\n00:19:51 že listy musíme stříkat hlavně z té rubové strany,\n00:19:54 tam se totiž všichni škůdci schovávají.\n00:19:57 Nestačí rostliny jenom postříkat.\n00:19:59 Je potřeba zasáhnout všechny jedince,\n00:20:02 které na rostlině vidíme, protože se jedná\n00:20:04 o kontaktní insekticid. Jedině tak může účinně fungovat.\n00:20:12 -Já jsem se dneska dozvěděl, jak korigovat dešťovou vodu,\n00:20:17 tak to nazvu.\n00:20:19 A vy mi prý prozradíte, jak s ní zacházet, jak ji využít.\n00:20:27 -Při výstavbě domů nebo nějakých objektů je problém v tom,\n00:20:31 že v místě, kde dřív byla jakási absorpce toho území,\n00:20:36 tak tam stavíme něco, co neabsorbuje.\n00:20:39 Díky tomu, že se staví v České republice jak o závod,\n00:20:43 tak přicházíme o tu absorpční půdu\n00:20:46 a všechna ta voda z té krajiny rychle mizí.\n00:20:49 Já si myslím, že to je taky jeden z velkých důvodů,\n00:20:52 že tahle ta krajina nám takhle vysychá.\n00:20:55 Zvedá se teplota tím pádem, že jo. A my jsme postavili takový objekt,\n00:21:00 který měl za úkol to, že vodu, která padne na ten objekt,\n00:21:04 tak zadržím hned u toho objektu.\n00:21:06 A zároveň neztrácím absorpční schopnost toho území tím,\n00:21:10 že tu absorpční plochu, kterou jsem měl, dám na ty stěny.\n00:21:14 A to je vlastně ten fór toho našeho objektu.\n00:21:16 -Jasně. Takže vy vlastně celou tu louku jakoby vezmete\n00:21:20 a necháte ji tam, akorát z ní uděláte kostku.\n00:21:23 A neustále ta louka funguje dál.\n-Dá se to tak zjednodušeně říct.\n00:21:29 Ale potíž je tam v tom, že potřebujete zalévání té louky.\n00:21:33 Na zalévání té louky je potřeba vody, kterou berete teda z toho,\n00:21:38 co tam naprší. Tu si dám vedle domu.\n00:21:41 A protože něco se odpařuje z toho jezírka, který je tady okolo nás,\n00:21:45 tak já to potřebuju ještě něčím dotovat.\n00:21:48 A ta dotace je tady vymyšlená, na tom našem objektu tak, že vodu,\n00:21:53 kterou vyprodukuje provoz toho objektu, toho domku,\n00:21:57 tak tuhle tu vodu přečistíme na tom objektu.\n00:22:01 To znamená, nahoře na střeše je kořenová čistírna odpadních vod,\n00:22:05 je i na stěnách. A tímto systémem já použiji vodu,\n00:22:09 kterou ten dům vyprodukuje na to,\n00:22:12 abych měl vodu na zavlažování těch fasád.-Ano.\n00:22:15 Takže vlastně je to, co se týče vody, naprosto soběstačný dům.\n00:22:20 -Je to dům, který není úplně soběstačný, ale je bezodpadový.\n00:22:25 -Bezodpadový. To znamená, že vlastně vy, s prominutím,\n00:22:30 odpady přefiltrujete přes kořenovou filtraci\n00:22:34 a dál ji používáte v tom celém systému.\n00:22:37 -Přesně tak. To, co jde z toalet, z provozu, z kuchyně a tak dále,\n00:22:41 tak vlastně zůstane na tom domě. Dostaneme to na střechu,\n00:22:46 přefiltrujeme to, vyčistíme to kořenovým způsobem\n00:22:50 a tuhle tu vodu používáme na to, aby tam v tom prostředí\n00:22:54 nebo v okolí toho domu bylo pořád dobře, jako v době,\n00:22:58 kdy tam ten dům nestál.\n-To je vynikající.\n00:23:02 A jak zavlažujete ty stěny? Fasády, vlastně.\n00:23:06 -Ty fasády, to jsou zeleň fasády, na kterých roste...\n00:23:11 My se snažíme dávat původní rostliny,\n00:23:14 které jsou v naší krajině.\n00:23:16 To znamená, snažíme se využívat luční květy a tak dále.\n00:23:20 A zavlažujeme to z toho jezírka.\n00:23:22 Z toho, co máme u toho domu k dispozici.\n00:23:25 -Můžu vás poprosit, že bych se podíval nahoru, na tu střechu?\n00:23:29 -Pojďme se tam podívat.\n00:23:33 -Tak jsme na střeše.\n00:23:34 Já, abych pravdu řekl, jsem si myslel,\n00:23:36 že bude celá zarostlá zelení. Ale vidím, že jenom támhle v rohu.\n00:23:42 -Existují samozřejmě zelené střechy, které jsou celé.\n00:23:44 To je, myslím si, už docela známá věc.\n00:23:47 Ale my jsme právě zkoušeli jednu takovou úplnou novinku,\n00:23:50 že na tu střechu dáme kořenovou čistírnu odpadních vod.\n00:23:53 A tahle ta dimenze kořenové čistírny je právě taková,\n00:23:56 která odpovídá tomu domu pod námi.\n-Jenom tady ten kousek?\n00:23:59 -Jenom tenhle ten kousek vyčistí všechny odpadní vody,\n00:24:02 které jsou tady. A my k tomu máme na vedlejší budově takový dodatek.\n00:24:06 Protože je to unikátní a my jsme to zkoušeli poprvé,\n00:24:10 abychom měli ještě rezervu na dočištění.\n00:24:12 Ale zdá se, vypadá to tak, doufáme, že toto bude opravdu stačit.\n00:24:17 -Jenom takovýhle kousek?\n-Jenom takovýhle kousek.\n00:24:20 -Takže všechny odpadní vody se asi nějakým čerpadlem vyženou sem\n00:24:24 nahoru a skrze ty kořeny se čistí a stékají dolů.\n00:24:27 -Ano. A mikroby, které obalují\n00:24:30 jednotlivý štěrk a jednotlivé granule toho substrátu,\n00:24:35 který tam je a plus ty kořeny dohromady vytváří prostředí,\n00:24:39 které si poradí s těmi látkami, které v odpadních vodách\n00:24:44 A celá ta voda je potom ještě dočišťovaná na té mokřadní fasádě,\n00:24:48 kde stéká dolů a tam se okysličuje a funguje to ještě na té fasádě.\n00:24:52 -Když jsme se přišli, já jsem si všiml výrazného sklonu.\n00:24:55 Ten spád je opravdu cítit. Takže, když prší, tak ta voda\n00:24:59 všechna jde tam a tam jsou nějaké, vidím, otvory\n00:25:02 a teče to dolů do jezírka.\n-A teče to dolů do jezírka. Ano.\n00:25:06 -To je ono. Určitě to máte nějak změřeno.\n00:25:09 Funguje ta čistička? Opravdu vytéká ta voda čistá?\n00:25:13 -My musíme tu vodu čistit, protože to je také v podmínkách\n00:25:17 stavebního povolení.\n00:25:19 A my jsme si dali ta kritéria ještě vyšší, takže my to opravdu\n00:25:22 kontrolujeme každý týden chemickým rozborem a ta voda je čistá.\n00:25:26 Je to čistá rybniční voda, kterou můžete používat buďto\n00:25:30 na zalévání všeho, co je v okolí, anebo třeba na splachování záchodu.\n00:25:34 -Jo. A kolik té vody ušetříte? Jestli se to dá vyčíslit.\n00:25:39 -My jsme to zatím takhle neměřili.\n00:25:41 Protože je to opravdu nový objekt a tak dále.\n00:25:44 Není to primárně zaměřené na úsporu, tento objekt.\n00:25:50 Ten je prostě zaměřený na to, že okolo toho domu udržujeme\n00:25:55 krásné mikroklima. Ale myslím si,\n00:25:58 že v průměrné domácnosti\n00:26:00 se spotřebuje 100 litrů vody na osobu a den.\n00:26:03 To znamená, 50 % z tohoto množství jde na splachování toalet.\n00:26:07 Pokud bychom to šetřili, tak je to 50 litrů na osobu a den\n00:26:11 úspora v jednom rodinném domku.\n00:26:14 -Já si myslím, že to je pěkná úspora, 50 %.\n00:26:17 A navíc, splachovat pitnou vodou, to už není ani luxus,\n00:26:20 to je spíš trošku...a nebudu říkat to neslušné slovo.\n00:26:24 My jsme dneska několikrát mluvili o kořenové čistírně, čističce.\n00:26:29 O té bude další reportáž. A vy se teď podívejte na to,\n00:26:33 co ještě jiného vás v dnešním díle pořadu Polopatě čeká.\n00:26:38 -Dnes ještě uvidíte:\n00:26:40 Ať už se jedná o malý rodinný domek, panelový dům\n00:26:44 nebo kancelářskou budovu, fasáda je vizitkou každého domu.\n00:26:48 Ukážeme, jak ji správně čistit, aby své majitele\n00:26:51 dobře reprezentovala.\n00:26:53 V další reportáži vám představíme škůdce a choroby růží.\n00:26:57 A poradíme jak a kdy před nimi růže ochránit.\n00:27:00 Ani dnes nevynecháme reportáž o boji se slizkými nepřáteli\n00:27:05 zahrádky - se slimáky.\n00:27:07 Přidáme tip, jak používat další likvidační prostředek.\n00:27:12 Mají typické zabarvení - hlavu a končetiny černé,\n00:27:16 na těla pak vlnu bílé nebo nažloutlé barvy.\n00:27:18 Ovce suffolk jsou v poslední době mezi chovateli oblíbené,\n00:27:22 protože se vyznačují dobrým zdravým a dlouhým plodným obdobím.\n00:27:27 Kořenové čističky odpadních vod fungují na stejných principech\n00:27:31 jako přirozené mokřady, kde probíhají samočistící procesy.\n00:27:35 O jejich fungování se dozvíte ještě mnohem víc v naší reportáži.\n00:27:47 Fasádu je třeba čas od času zbavit nečistot a vrátit jí její krásu.\n00:27:52 A nejen to. Čistá fasáda znamená i zdravější bydlení.\n00:27:56 Podívejte se, jak na to.\n00:27:59 -Špínu na fasádě způsobují\n00:28:02 nejčastěji organické nečistoty, mezi které řadíme\n00:28:05 řasy, mechy a plísně.\n00:28:08 Nejčastěji se vyskytují organické nečistoty na domech,\n00:28:11 které jsou v blízkosti lesa, nebo někde na okraji přírody.\n00:28:15 Například u potoka, u nějakých vodních nádrží.\n00:28:18 Anebo například v údolí s nedostatkem slunečního svitu\n00:28:23 a s dostatkem stínu. To znamená, že na fasádách se tvoří\n00:28:26 vlhkost, která podporuje růst organických nečistot.\n00:28:31 Nejvíce se organické nečistoty, respektive znečištěná plocha fasády\n00:28:36 vyskytuje ze severních stran bytových domů.\n00:28:39 Některé domy se zdají čistější z toho důvodu, že jsou to domy\n00:28:43 staršího charakteru, kde se kdysi používaly na fasádu\n00:28:47 vápenocementové omítky, které dýchaly.\n00:28:51 Ale dneska se domy zateplují neprodyšným zateplovacím systémem,\n00:28:57 který podporuje vlhkost, která se drží na fasádách těchto domů.\n00:29:02 Fasády bytových domů je důležité čistit jak z estetického hlediska,\n00:29:07 tak i z hlediska zdravotních rizik. Plísně způsobují, zejména u dětí,\n00:29:13 astma, bolesti hlavy, podráždění sliznice, horních cest dýchacích.\n00:29:18 A de facto způsobují i mikrotrhliny na fasádě bytového domu.\n00:29:24 Plísně se rozmnožují sporami.\n00:29:26 To znamená, že se dostávají do bytu například i větráním.\n00:29:30 Fasáda bytového domu se čistí tak, že na fasádu bytového domu\n00:29:34 se nanese biologicky odbouratelná chemie,\n00:29:38 která zničí organické nečistoty. Poté se fasáda spláchne, podotýkám,\n00:29:45 teplou vodou s minimální teplotou 50 stupňů.\n00:29:49 A poté se na již vyčištěnou fasádu aplikuje impregnační nástřik,\n00:29:54 který zabraňuje růstu organických nečistot\n00:29:57 po dobu minimálně 60 měsíců.\n00:30:11 -Proč růže napadají choroby a jaká stanoviště jsou\n00:30:14 pro jejich pěstování vhodná?\n00:30:16 To vše se dozvíte v následující reportáži.\n00:30:21 -Že jsou růže královou květin, slyšíme ze všech stran.\n00:30:24 Pravdou ovšem je, že jejich pěstování není vůbec snadné.\n00:30:28 Napadá je celá řada houbových chorob a také škůdců.\n00:30:31 Myslím si, že mezi houbovými chorobami na prvním místě je\n00:30:35 černá skvrnitost listu.\n00:30:38 Pokrývá listovou plochu nejprve takovými žlutými skvrnami,\n00:30:41 které posléze zhnědnou a listy předčasně opadávají.\n00:30:44 Tím je rostlina zeslabená, málo již kvete\n00:30:47 a také samotné pletivo dřeva špatně na zimu vyzrává.\n00:30:51 Druhou chorobou je padlí.\n00:30:53 To často objevíme na mladých výhonech v podobě\n00:30:56 bílého moučného povlaku.\n00:30:59 A takovou třetí nejpozději se vyskytující chorobou je rez.\n00:31:03 Rez se objevuje na spodní straně listů v podobě drobounkých kupiček.\n00:31:08 Ovšem pozor, houbové choroby, to není všechno.\n00:31:11 Je zde celá řada škůdců. Mezi ty první asi patří mšice.\n00:31:15 Mšice většinou způsobuje stáčení listů,\n00:31:19 je to taková neklamná známka toho, že je zde přítomná.\n00:31:23 A stáčení listů také způsobují pilatěnky drobné.\n00:31:27 A takovým dalším škůdcem, který se na růžích vyskytuje\n00:31:30 jsou pidikřísci.\n00:31:32 Pidikřísek dokáže listovou plochu tak vysát,\n00:31:35 že růže se prakticky zdecimuje a není již zde šance,\n00:31:39 že by nám začala nakvétat. Abychom omezili výskyt chorob\n00:31:43 a škůdců, je nutné myslet již při výběru stanoviště kam růže vysadit.\n00:31:48 Ona je růže poměrně náročná na to, kde roste.\n00:31:51 To stanoviště by mělo být sice slunné,\n00:31:54 ale ne zase sluncem přepálené.\n00:31:56 A na druhé straně by mělo být vzdušné, aby zde bylo zajištěno\n00:32:01 proudění vzduchu, což zamezuje příliš velkému\n00:32:04 a dlouhodobému ovlhčení listů a tím vzniku houbových chorob.\n00:32:10 Myslím, že ideální stanoviště vidíme tady.\n00:32:13 Částečně jsou růže chráněny živým plotem,\n00:32:15 ovšem další strana je volná, čímž je zajištěno\n00:32:18 právě to potřebné proudění vzduchu.\n00:32:21 I když ovšem vybereme vhodné stanoviště, kde růže vysadíme,\n00:32:25 nemáme ještě vyhráno.\n00:32:27 Houbové choroby a škůdci se šíří také v závislosti na vývoji počasí.\n00:32:33 Z toho důvodu se trochu obávám, že se neobejdeme bez ošetření\n00:32:37 proti jak houbovým chorobám, tak škůdcům.\n00:32:43 Pro ošetření budeme potřebovat celou řadu přípravků.\n00:32:46 Jak fungicidních, tak insekticidních.\n00:32:48 Je ale také možnost použít dva přípravky v jednom,\n00:32:52 kdy je insekticid a fungicid v jedné lahvičce.\n00:32:56 -Pokud vysadíte růže na nevhodné stanoviště,\n00:32:59 s největší pravděpodobností brzy onemocní.\n00:33:02 Stísněná místa, kde vzduch nemůže dostatečně proudit, vyhovují\n00:33:06 obtížným houbám jako je padlí, černá skvrnitost listů a rez.\n00:33:10 Proto pro růže vybíráme vzdušná stanoviště,\n00:33:13 kde mohou jejich listy rychle osychat.\n00:33:16 Růže nevysazujeme ani pod velké košaté stromy nebo tam,\n00:33:20 kde již předtím byl několik let záhon růží.\n00:33:23 Ani příliš horké a suché stanoviště růžím nesvědčí.\n00:33:26 A nezapomeňte také na ošetření přípravkem pro komplexní ochranu.\n00:33:35 Vyhlašujeme soutěž o ceny, které věnoval časopis Praktik.\n00:33:39 Soutěžní otázka zní: Pestře zbarvená mláďata má:\n00:33:43 za a) plzák lesní, za b) plzák španělský.\n00:33:47 Tři diváci, kteří správně odpovědí na soutěžní otázku získají\n00:33:51 sadu prostředků na ochranu rostlin od firmy Bayer Garden\n00:33:55 v hodnotě 2 tisíc korun.\n00:33:57 Svou odpověď posílejte formou SMS ve tvaru:\n00:34:00 POLO mezera A nebo B na telefonní číslo 906 11 09.\n00:34:04 Soutěžit můžete do soboty 11. června,\n00:34:07 do ukončení vysílání našeho pořadu. A jména výherců se dozvíte během\n00:34:12 našeho dalšího nedělního vysílání a na internetové stránce pořadu:\n00:34:27 Plzák španělský pochází z Pyrenejského poloostrova,\n00:34:31 západní Francie a Anglie.\n00:34:33 Před 50 lety se začal rozšiřovat dále spolu se zemědělskou činností.\n00:34:38 Brzo obýval celou Evropu a dostal se až do USA.\n00:34:42 U nás byl poprvé spolehlivě určen v roce 1991.\n00:34:46 Od té doby se v kulturní krajině invazně šíří\n00:34:49 a dokáže napáchat obrovské škody.\n00:34:56 -Aktuální téma na našich zahradách jsou slimáci a plzáci.\n00:35:00 Nikdo nemá rád, když pěstuje jahody, salát\n00:35:04 nebo i okrasné rostliny a bylinky,\n00:35:06 a slimáci a plzáci se přemnoží a celou úrodu nám zlikvidují.\n00:35:10 Proto si vybereme moluskocidy, které nám v hubení\n00:35:14 těchto slimáků a plzáků pomohou.\n00:35:25 Při sběru slimáků v našich zahradách si můžeme všimnout,\n00:35:29 že nejpřemoženější bývá slimák španělský,\n00:35:31 který byl na náš kontinent přivlečen.\n00:35:34 Svou populací dokonce přerostl již našeho domácího slimáka lesního.\n00:35:38 V tomto nám mohou pomoci vybrané moluskocidy, které můžeme aplikovat\n00:35:42 rozhozem na záhonky růží, do okrasných keřů, mezi bylinky...\n00:35:47 Zkrátka tam, kde může býti vlhko, přistíněno,\n00:35:50 nebo kde pěstujeme třeba salát.\n00:35:53 Nevadí jim, když je vlhko nebo déšť.\n00:35:55 Naopak v tomto čase právě slimáci a plzáci vylézají.\n00:36:16 K aplikaci nám pomůže víčko s dávkovačem.\n00:36:20 Kde si přesným odměřením nadávkujeme 5 gramů,\n00:36:23 které nám stačí na 5 m2.\n00:36:26 Více určitě dávat nebudeme, je to dostačující.\n00:36:29 Výhodou je, když přípravky ještě obsahují hořká činidla,\n00:36:33 která zabrání požití dětmi nebo domácími mazlíčky.\n00:36:37 A také obsahují repelentní složku, která spolehlivě odpudí\n00:36:41 psy a kočky, aby se nám nezdržovali v těchto místech.\n00:36:50 -Vyhlašujeme soutěž o ceny, které věnovala\n00:36:52 společnost UMYJEM TO s.r.o.\n00:36:54 Soutěžní otázka zní: Jakou vodou se má umývat fasáda:\n00:36:59 za a) studenou, za b) teplou.\n00:37:02 Čtyři diváci, kteří správně odpovědí na soutěžní otázku,\n00:37:06 obdrží od společnosti UMYJEM TO 30 % slevu na mytí fasády.\n00:37:11 Svoji odpověď posílejte formou SMS ve tvaru:\n00:37:14 PATE mezera A nebo B na telefonní číslo: 906 11 09.\n00:37:18 Soutěžit můžete do soboty 11. června,\n00:37:22 do ukončení vysílání našeho pořadu. A jména výherců se dozvíte během\n00:37:26 našeho dalšího nedělního vysílání a na internetové stránce pořadu:\n00:37:40 A teď vás seznámíme s plemenem ovcí suffolk.\n00:37:44 A přidáme pár rad, jak je chovat.\n00:37:48 -Je to masné plemeno ovcí, které bylo vyšlechtěno\n00:37:51 v 19. století v Anglii, odkud se rozšířilo\n00:37:54 de facto do celého světa.\n00:37:57 Je to v současné době nejrozšířenější plemeno chované\n00:38:01 v České republice.\n00:38:02 Typické je, že má černou hlavu, černé nohy, černé paznehty\n00:38:06 a velice dobré maso bez loje.\n00:38:09 Může mít až 50 % výtěžnost ze živé váhy.\n00:38:12 Je to plemeno takové klidné, na rozdíl od jiných,\n00:38:16 že není nijak divoké.\n00:38:17 Jehňátko se narodí celý černý, poněvadž nemá vlnu.\n00:38:21 A potom mu naroste vlna.\n00:38:22 Takže z černých se stanou takto černobílé.\n00:38:25 Já jsem tu měl 11 let i ovci, ta ještě dávala jehňata.\n00:38:29 Ale záleží na podmínkách, kolik má jehňat.\n00:38:33 Když má pořád dvojčata, tak se taky trošku vysiluje.\n00:38:36 My jsme tady de facto 500 metrů nad mořem,\n00:38:39 takže část stáda mám celoročně venku.\n00:38:42 Akorát ty suffolky...opravdu, jak vidíte, tady je všude stráň.\n00:38:47 Měli jsme problémy, že napadl sníh, bylo náledí\n00:38:51 a furt jsme léčili výrony, poněvadž, když jsem k nim šel,\n00:38:55 tak mi běžely naproti a klouzaly.\n00:38:57 Tak z těchto důvodů je nechávám ve stáji,\n00:39:00 i když vím, že venku by jim třeba bylo lépe.\n00:39:03 Je vhodné mít, když můžou být celoročně venku, nějaký přístřešek,\n00:39:08 aby jim nepršelo do sena.\n00:39:10 A to úplně stačí. Základem je strava.\n00:39:12 To znamená - dobrá pastva, dobrý seno,\n00:39:15 voda, sůl, minerální lizy.\n00:39:18 Hlavně v zimě potřebují víc minerálních lizů.\n00:39:21 Taky je důležitý...člověk musí mít ty ovce rád, aby je dělal.\n00:39:25 Na tom zvířeti se pozná, jestli to děláte, že to máte rádi.\n00:39:30 To zvíře se úplně jinak odvděčí.\n00:39:36 Co se týče u ovcí zdravotní péče, říkám - když má dobrou stravu\n00:39:41 a všechno, tak stačí opravdu dvakrát za rok je odčervit,\n00:39:46 i když u jehňat se to dělá častěji, protože bohužel republika\n00:39:50 je zamořená tasemnicemi. Dělají se jim paznehty...\n00:39:54 My je děláme dvakrát za rok: na jaře a na podzim.\n00:39:57 Potom i podle potřeby, protože ta ovce se musí sledovat.\n00:40:01 Když někde začne kulhat, tak se hned musí odchytit,\n00:40:04 podívat se jí na nohy, na paznehty.\n00:40:06 Někdy má přerostlý pazneht, někdy tam má zamáčklé bláto,\n00:40:09 které ztvrdne a tlačí ji.\n00:40:11 V létě s tím není žádná starost.\n00:40:13 Ráno to se psem obejdu. Zkontroluju, jestli někde něco\n00:40:16 není porušeného, nebo jestli nějaká není nemocná.\n00:40:19 To se pozná, poněvadž se třeba straní kolektivu a tak.\n00:40:22 V zimě, když jsou venku, tak na ní to poznáte.\n00:40:24 Když ráno leží ve sněhu, tak je na ní sníh.\n00:40:27 A kdyby ležela ve sněhu a nebyl na ní sníh, tak je nemocná,\n00:40:30 uniká z ní teplo.\n00:40:31 Stříháme je jednou za rok.\n00:40:33 Vždycky jsme stříhali na jaře, aby jim v létě nebylo moc teplo.\n00:40:37 I když vlna v zimě hřeje, v létě chladí.\n00:40:39 Takže teďka jsme přešli na podzimní stříhání,\n00:40:42 kdy stříháme před připouštěním.\n00:40:44 Což se nám osvědčilo, ta vlna jim tolik neroste.\n00:40:47 Když se potom bahní, tak ještě nemá tolik zarostlé vemínko.\n00:40:50 Jsou chovatelé, kteří stříhají těsně před obahněním,\n00:40:53 ale manipulovat s ovcí, když je vysoko březí...bál bych se,\n00:40:57 že by se něco stalo s jehňaty.\n00:40:59 Ovce, která se narodila na konci ledna, tak v září,\n00:41:03 když jde do připouštění, tak všechny měly od 60 do 70 kilo.\n00:41:06 Ovce, které měly rok a půl, tak ty měly od 80 do 95.\n00:41:12 A starší ovce od 100 do 120 kilo, těch bahnic.\n00:41:18 Nejtěžšího berana jsem měl 156 kilo.\n00:41:21 Toho jsem tenkrát dovezl z Dánska.\n00:41:23 Jeho otec pocházel z Nového Zélandu, máma z Anglie.\n00:41:27 Bylo to fantastické zvíře.\n00:41:29 Nejlepší v celé republice suffolkský beran co byl.\n00:41:33 Suffolk je vyšlechtěný tak, aby rychle rostla jehňata.\n00:41:36 To znamená, že on do toho půlroku udělá 50, 60 kilo\n00:41:41 a potom se ten růst prakticky zastaví.\n00:41:45 Oni to vyšlechtili tak, aby to maso bylo furt jako jehněčí.\n00:41:49 Jinak letos jsme měli vážení, tak nejlepší beran, co tady je,\n00:41:54 tak ve 103 dnech měl 63 kilo. Porážka se nemusí hlásit.\n00:41:58 Dneska se jehňata dají zabíjet doma jako domácí porážka.\n00:42:02 Akorát se to musí pod kódem oznámit na ústřední evidenci.\n00:42:06 Já to všechno vozím na jatka, poněvadž je mi to doma líto.\n00:42:10 Takže naložíme, odvezeme na jatka.\n00:42:12 Tam se musí dát papír, dobrozdání chovatele, takže problém není.\n00:42:19 -Michale, já jsem dneska několikrát v dnešním díle slyšel\n00:42:23 slovní spojení - kořenová čistička. Je na vás,\n00:42:26 abyste mně a našim divákům vysvětlil, co to vlastně je.\n00:42:30 -Kořenová čistírna nebo kořenová čistička je zařízení,\n00:42:33 které slouží k čištění odpadní vody z domácnosti, z obce\n00:42:37 nebo i třeba z průmyslových podniků.\n00:42:40 Je to takzvaný extenzivní způsob čištění na rozdíl\n00:42:43 od intenzivních způsobů, což jsou mechanicko-biologický čistírny,\n00:42:47 které potřebují elektřinu, které potřebují,\n00:42:50 aby se o ně někdo staral.\n00:42:51 Tak tahle ta čistírna funguje víceméně sama.\n00:42:54 Nefunguje teda úplně sama, že by se o ní člověk vůbec nemusel starat,\n00:42:58 ale může se o ní starat tak jednou, dvakrát ročně.\n00:43:01 -A je to teda ta věc, co je za mnou?\n00:43:03 -Je to ta věc, která je za vámi.\n00:43:05 -A jenom laicky. Já si myslím, že vlastně vykopu díru,\n00:43:09 nasypu tam štěrk, kamení, dám tam rostliny,\n00:43:12 které mi za chvilku řeknete jaký, a pustím tam odpad.\n00:43:15 -Není to tak úplně jednoduché.\n00:43:18 Před tou kořenovou čistírnou je nejdřív septik, který...tady\n00:43:21 na začátku celého toho systému.\n00:43:24 Používají se vícekomorové, minimálně čtyřkomorové septiky.\n00:43:27 Postupně jsme na to přišli nebo i ostatní, kdo to dělají,\n00:43:30 že to mechanické předčištění, ten septik musí být co nejkvalitnější,\n00:43:34 aby to dobře fungovalo.\n00:43:36 Takže tady je čtyřkomorový septik s nějakýma vychytávkama.\n00:43:39 Pak tady je to samotné kořenové pole,\n00:43:42 ve kterém je několik různých frakcí štěrku.\n00:43:46 Ta voda tady na začátku shora natéká, potom pomaličku protéká\n00:43:50 tím štěrkovým substrátem, ve kterém jsou nasázeny ty rostlinky\n00:43:55 a potom na konci se dostává do regulační šachty\n00:43:58 a potom postupuje dál.\n00:44:01 Buď třeba do potoka, nebo do dalšího stupně čištění.\n00:44:08 -A co je teda nejdůležitější?\n00:44:10 Ten štěrk, ty kamínky nebo ty rostliny?\n00:44:12 -Nejdůležitější v těch kořenových čistírnách je právě ten štěrk,\n00:44:16 na jehož povrchu rostou, bydlí mikroorganismy,\n00:44:19 které vyžírají to znečištění. Takže většina lidí se ptá,\n00:44:23 co kořenová čistírna dělá v zimě, když ty rostliny nerostou,\n00:44:27 tak ona čistí taky, protože čistí principem toho\n00:44:30 mikrobiologického povlaku na tom štěrku...\n00:44:34 -Moment! Vsuvka. Proč se to teda jmenuje kořenová čistička?\n00:44:38 -Protože v těch kořenovejch čistírnách rostou ty rostliny,\n00:44:41 které tam nejsou úplně zbůhdarma. Ony tam podporují tu biodiverzitu.\n00:44:47 To, že tam jsou různé druhy bakterií,\n00:44:51 na těch kořenech rostou nějaké bakterie.\n00:44:54 Ty rostliny také dostávají kyslík směrem\n00:44:57 do toho kořenového pole. Nejsou tam úplně samoúčelné.\n00:45:01 Samozřejmě v létě, ve vegetační sezóně, taky dostávají\n00:45:04 z té vody ven nějaké to znečištění.\n00:45:09 Vidím kopřivu...a co jsou ty další? Vidím i obyčejnou trávu.\n00:45:13 Ona obyčejná asi nebude.\n00:45:15 -Kopřiva a obyčejná tráva...ta by tam spíš neměla být.\n00:45:20 Protože ona jenom mělce koření, nekoření moc hluboko.\n00:45:25 Běžně se používají mokřadní rostliny,\n00:45:28 ty, které rostou kolem řek, potoků.\n00:45:31 Takže takovej hodně oblíbenej je třeba žlutej kosatec.\n00:45:35 Ten je támhle vzadu na té čistírně.\n00:45:37 Pak je tady vidět chrastice rákosovitá.\n00:45:41 Je tu vidět...támhle vidím... Teprve vyrůstá kyprej vrbice.\n00:45:47 Je to taková moc pěkná rostlina, která tak za 3 neděle bude kvést\n00:45:51 takovýma krásnýma růžovýma latovitýma kvítkama.\n00:45:56 Co tady vidím? Tužebník. Tužebník jilmový,\n00:45:59 léčivka, která se dá používat jako acylpyrin.\n00:46:02 Zrovna tak jak ten tužebník.\n00:46:05 A potom ještě nějaký, který tady zrovna nevidím.\n00:46:09 -A mě napadá...\n00:46:11 Opravdu do toho odpadu můžu nalít cokoliv?\n00:46:15 Nemíním teďka olej nebo naftu. Ale, já nevím...ty saponáty,\n00:46:19 všechny ty přípravky, který dáváme. A z myčky...Funguje?\n00:46:23 -Velká výhoda té kořenové čističky oproti těm\n00:46:26 mechanicko-biologickým čistírnám je ta, že celý to probíhá dlouho\n00:46:31 a ve velkém objemu. Tady v tom septiku, ten má 4 m3.\n00:46:36 Takže, když se tam vyleje kýbl se savem, tak se prostě nic nestane.\n00:46:41 Kýbl má 10 litrů a tohle má 4 tisíce litrů, tak to savo tam\n00:46:44 povraždí nějaký malý objem těch bakterií, ale to se za pár hodin\n00:46:49 vyrovná a už to zase funguje normálně.\n00:46:51 A do té samotné čistírny se to vlastně vůbec nedostane.\n00:46:55 -Ještě jedna otázka, neméně důležitá.\n00:46:58 Jak je to s finanční nákladností a návratností?\n00:47:02 -Jasně. Dobrá otázka.\n00:47:04 Záleží na tom, kvůli čemu ten člověk kořenovou čistírnu dělá.\n00:47:10 Většinou si ji dělá člověk, který nemá připojení na kanalizaci.\n00:47:14 Takže buď řešení - pořídit si nějakou jímku na vyvážení\n00:47:19 a vyvážet ji pravidelně.\n00:47:21 Anebo si pořídit takzvanou tu mechanicko-biologickou čistírnu.\n00:47:26 Návratnost oproti tomu vyvážení vychází kolem 4 až 8 let.\n00:47:31 Když vezmu tu mechanicko-biologickou čistírnu,\n00:47:35 která oproti 200 tisícům za kořenovou, přijde dobrá\n00:47:39 čistírna řekněme na 60, 70 tisíc s instalací,\n00:47:42 tak vychází návratnost kolem 10, 12 let.\n00:47:45 Při životnosti toho systému té kořenové čistírny, té náplně,\n00:47:49 třeba 30, 40 let pokud to člověk dobře udržuje.\n00:47:55 -Údržba. Jaká je údržba?\n00:47:57 Je potřeba počítat s tím, že jednou za rok je potřeba vyčistit\n00:48:02 ten septik, kde se shromažďují pevné látky a rozkládají se.\n00:48:06 Takže to se dá buď udělat tak, že se to pevné, co je na povrchu,\n00:48:10 že se naporcuje lopatou, dá do kolečka, odveze na kompost.\n00:48:13 A co je na dně, tak se vysaje třeba do záhonu,\n00:48:16 protože to je bezvadné hnojivo.\n00:48:18 Anebo je možné pozvat si fekální vůz, který to všechno vysaje.\n00:48:22 A potom, co je hrozně důležité: je potřeba tam vždycky dopustit zpátky\n00:48:25 čistou vodu, aby to znečištění nepřeskakovalo\n00:48:28 z jedné komory do druhé, než se ten septik napustí.\n00:48:32 To je jedna část údržby. A další část údržby,\n00:48:35 že tyhle ty rostlinky, které tady vidíte,\n00:48:37 tak jednou vždycky na podzim poschnou, na jaře znovu narostou.\n00:48:41 A je dobrý je vždycky třeba v prosinci, v lednu posekat.\n00:48:44 Takže tady vlastně není nic a na jaře ty rostlinky\n00:48:47 zase krásně narostou zpátky. Protože kdyby se to neposekalo,\n00:48:51 tak se tam začne vytvářet na povrchu humus,\n00:48:54 který se začne rozkládat a bude zacpávat ten kořenový filtr.\n00:48:57 -Michale, moc děkuju. Mějte se hezky.\n00:48:59 -Vy taky.-Děkuju vám.\n00:49:01 To bylo pro dnešek všechno.\n00:49:02 Jsem moc rád, že jste se zase dívali.\n00:49:04 A budu se těšit příští týden. Na shledanou.\n00:49:07 -Příště uvidíte: Zkuste letos experimentovat\n00:49:11 a pěstujte nové, neobvyklé odrůdy zeleniny.\n00:49:14 Možná vás příjemně překvapí nejen svým vzhledem, ale i chutí.\n00:49:18 A u některých odrůd i vyšší hodnotou vitamínů.\n00:49:21 Pokud vybíráte novou střešní krytinu,\n00:49:24 vysvětlíme vám vlastnosti betonové krytiny\n00:49:27 a k jakým realizacím se hodí a kde ji raději nepoužívat.\n00:49:30 A taky přidáme pár rad chovatelům králíků.\n00:49:33 Skryté titulky: Alena Fenclová 2016


Golgota – urbex obřího zpracovatelského závodu na těžbu měděných rud | On the road again!\nGolgota – urbex obřího zpracovatelského závodu na těžbu měděných rud\nLetošní Velikonoce jsme strávili v rumunském Banátu, hlavně v českých vesnicích. Nicméně, blízko po překročení srbsko-rumunské hranice za městem Nová Moldava (Moldova Nouă) jsme už od Dunaje zahlédli zbytky monstrózní stavby (staveb) na kopci. Neměli jsme tušení, co by to mohlo být. Ale to bychom nebyli my, abychom se další den nevydali na průzkum.\nPohled na Golgotu ze silnice dole na břehu Dunaje\nCesta z města Dusterem.\nPrvním krokem bylo samozřejmě zjistit, o co se vůbec jedná, a jestli už je objekt opuštěný. Paní v hospodě v české vesnici Svatá Helena, kde jsme spali, prozradila, že se jedná už o dávno zavřený zpracovatelský závod k blízkým ohromným dolům na měděnou rudu.\nÚstí tunelu. Délka 1840m.\nDalší den ráno jsme koumali, jak se tam dostat. Žádné jinak spolehlivé terénní mapy neukazovali žádnou cestu, a už vůbec areál samotný. Tak jsem vytyčil přibližný azimut a vydali jsme se nahoru autem po velmi offroad cestě. Naše Dacia Duster 4×4 se dlouho prala statečně, je přece na domácí půdě :-). Nakonec byla ale rozbahněná cesta po dešti a sněhu už příliš. Radši jsme ji odstavili u ústí tajemného tunelu, kudy jsme tušili, že vedl zásobníkový pás skrz kopec do závodu.\nKam to vede? Jenom tušíme.\nVyndali jsme jednu čelovku a mobil, co kupodivu svítí o dost lépe, a neohroženě se vydali do podzemí. Bohužel, chodba byla dost vlhká a hlavně po pár set metrech jsme viděli značný opad materiálu ze stropu tunelu, tak jsme vyhodnotili další postup jako moc rizikový a vrátili se zpět, což se později ještě ukáže jako dobré rozhodnutí.\nVydali jsme se tedy přibližným směrem přes vrchol kopce. Jednou jsme se museli vracet, ale nakonec před námi dole vykoukl náš cíl. Z blízkosti vypadaly jeho zbytky ještě monstrózněji.\nPoslední zachovalejší budova.\nObjekty už jsou až na jediný (kterému zůstala neporušená střecha) ve velmi špatném stavu. Úpadek operací nastal tak nějak s pádem komunismu, poté si areál přehodilo několik firem s jakous- takou snahou o omezený provoz. Až ta poslední, účelově založená likvidační organizace ukončila veškerý provoz v roce 2009 a následně odmontovala a prodala všechny stroje, které ještě měly nějakou cenu. V roce 2011 následoval klasický nájezd partičky zlodějů šrotu, kteří odvezli přes 20 tun a hodně přispěli k dnešní neutěšené situaci.\nGolgota byl jen zpracovatelský závod rudy přepravované z hlubinného dolu Suvarov a také blízkého ohromného povrchového dolu.\nBývalé odkalovací nádrže kontrastují s nádherným výhledem na Dunaj.\nOba už jsou dle mých informací v podobně neutěšeném stavu. Nicméně šachty hlubinného dolu prý ještě hlídá (či nedávno hlídala) dost ostrá ochranka a navíc sestup dolů do neudržovaného dolu nelze doporučit ani zkušeným jeskyňářům.\nCelá situace znamená dva zásadní problémy pro celý region. Prvním je ztráta pracovních příležitosti, protože v regionu byly už zavřeny všechny doly, ať už z důvodů ekonomických či kvůli velkým problémům s bezpečností práce a ztrátami životů. Toto se bohužel týká i všech českých vesnic na Banátu, kde pro mladé není víceméně žádná práce, takže odcházejí nejvíce do Prahy, či pak do Bukurešti a Temešváru.\nNezdravá barva půdy a vody jasně ukazuje zbytky těžkých kovů.\nDruhý, a možná závažnější problém je ekologická zátěž. Všudypřítomný, velmi jemný toxický prach na haldách, v lomu i pod flotačním závodem na břehu řeky Dunaj, coby hranici mezi Rumunskem a Srbskem. Smrtící prach z těžkých kovů obsahuje měď, zinek, mangan a olovo z těžených rud a zamořuje při větru rozsáhlé okolí (včetně území Srbska hned za Dunajem). Stal se základem neutuchajícího sporu a diplomatického napětí mezi oběma státy a samozřejmě je trnem v oku i různých ekologických organizací.\nInformace o historii celého komplexu jsem čerpal z pěkného obsáhlého článku na webu podzem.cz Expedice Banat2012, Nova-Moldava\nProtože obrázek je více než tisíc slov, níže je plná galerie našeho průzkumu.\nPohled na Golgotu ze silnice dole na břehu Dunaje.\nZbytky vedení dopravníkového pásu přes údolí z dolu Suvarov do Golgoty.\nPodezřele pravidelný propad cestou v lese.\nNa místě žijí podezřele velcí brouci.\nBudova velikosti fotbalového stadiónu.\nZbytky toalet, kachličky nestály za odcizení.\nNezdravé odstíny půdy a vody prosvítají v celém areálu.\nKoupat se bych moc nedoporučoval.\nInteriér nejzachovalejší budovy.\nOkénko na Dunaj.\nStřecha nejzachovalejší budovy.\nSchodiště do pater nejzachovalejší budovy stále ještě stojí.\nMístní se v okolí baví na terénních buggynách.\nÚstí tunelu v Golgotě je zavalené hned za vchodem, tunel je neprůchodný.\nAuthor majkl20Posted on 7th April 2018 7th April 2018 Categories Česky, Europe, Romania, urbexTags europe, romania, urbex\nPrevious Previous post: Newborn turtles set free\nNext Next post: Lost in the clouds


Co je v domě, je i pro mě! Může mít láska s kolegou šanci na úspěch? | E15.cz\nCo je v domě, je i pro mě! Může mít láska s kolegou šanci na úspěch?\n22. dubna 2015 • 17:00\nNa zemi je více než sedm miliard lidí, přesto je skoro mytické potkat toho pravého. Máme si lásku odpírat jen proto, že se usadila zrovna ve vedlejší kanceláři? Proč by to, co je v domě, nemělo být pro mě?\nZamilovat se do kolegy z vedlejší kanceláře (nebo vedlejší kóje, pokud trpíte, tedy pracujete v open space) je to nejzábavnější, co se vám může stát. Tedy pokud máte smysl pro humor, chováte lásku k dobrodružství, jste ráda středem pozornosti a těší vás, že se stanete oblíbeným tématem drbů. V opačném případě si najděte chlapce kdekoli jinde.\nPrvní, co vám reálně hrozí, jsou totiž drby. A upřímně řečeno, neznám nikoho, kdo by je měl rád, respektive znám spoustu lidí, pro které je drbání rozkoší srovnatelnou s pojídáním nutelly polévkovou lžící, ale neznám moc těch, kteří by byli rádi centrem drbů. Protože, co si budeme povídat, nedrbe se o vás proto, že jste fascinující, úspěšná, nádherná, máte božská ňadra nebo nekonečně dlouhé nohy. Drbe se o vašich vlastnostech, které raději sama tajíte. Situace, kdy „něco“ tajíte a všichni to vědí, vám nebudou po chuti nikdy.\nA povězte mi, jak to budete snášet ve chvíli, kdy se budete potácet ve feromonálně-hormonálním omámení? Dobře. Ale jen chvíli. Čerstvý vztah, ať vznikl víceméně omylem díky nezměrnému množství alkoholu krátce po druhé ranní na firemním večírku, nebo jste se do sebe zamilovali nad čevapčiči v podnikové jídelně, si chcete hýčkat. Užívat si ho. Šetřit si ho pro sebe. Aspoň do chvíle, kdy se rozhodnete jej zveřejnit a projít tím šíleným kolečkem seznamování s matkami, přítelkyněmi, kolegyněmi a tak dál.\nA to nemluvím o tom, že drbny se nejčastěji nepletou. Neomylně poznají, kdy se dva lidé takhle kouzelným způsobem promění, tedy za předpokladu, že je láska vzájemná. Z tohoto ohledu je láska na pracovišti krajně nevhodná. Jenže, poručíte srdci?\nMnoho dalších důvodů hovoří proti tomu, abychom při výběru partnera sáhly do vedlejší místnosti. Jenže fakta hovoří jasně. Osm hodin denně spíte, nebo byste aspoň měly. Dvě hodiny strávíte na cestě do zaměstnání, za nákupem, na oběd. Minimálně osm hodin, ale spíš víc, strávíte na pracovišti. Zbývá vám šest hodin denně na to, abyste potkaly toho pravého. Jenže v těch šesti hodinách taky musíte vařit, najíst se nebo odpočívat. Logicky je pak pracovní doba tím časem, v němž během dne probíhá nejvíce lidských interakcí, ale uznávám, že najít životní lásku ve frontě u kasy v Bille je možné taky. Zřejmě.\nTo v práci přicházíte do kontaktu s největším množstvím lidí. Sedíte na prezentacích, kde vás snadno někdo okouzlí svou výřečností. Nebo okouzlíte vy jeho schopností bryskně reagovat či vidět problematické body. Možná ho taky okouzlíte jen tím, jak umně si přehazujete vlasy z pravého na levé rameno, případně on vás tím, že na sebe ráno nalil parfém Terre D´Hermes, který je omluvenkou pro podlehnutí jakéhokoli druhu. Chci tím říct, že ačkoli je provozování vztahů na pracovišti krajně nebezpečné, je nalezení partnera tamtéž nejlogičtější. Není už moc míst, kde byste byla upravená, připravená, ve střehu. A kde byste hlavně byla tak často.\nZVAŽUJTE RIZIKA. STEJNĚ PŘÍSNĚ JAKO KRIZOVÝ MANAŽER\nKromě toho, že se na jistou, ve skutečnosti nejistě dlouhou dobu stanete terčem pomluv a tichého chichotání, hrozí vám i skutečná rizika. Chodit se šéfem může být sexy, jistě vám to do diskutabilní míry zvýší kredit, ale zároveň vám to může přinést i pytel problémů.\nNebude na vás méně vlídný, aby dokázal, že vám nenadržuje? Bude na vás vlídnější, protože vy jste jeho holčička? Jak jedno nebo druhé ponesou ostatní? Pokud vás nebudou muset litovat, jak velké dusno to v týmu udělá? Dokážete nezneužívat svého postavení a jistoty, kterou se šéfem za zády, nikoli doslovně, máte? (Zde věnujte tichou vzpomínku Janě Nagyové, t. č. Nečasové.) A jak ustojíte přechod z pracoviště do obýváku? Nebude vám vadit, že mimo kancelář nemusíte respektovat hierarchii? Když vám něco přelítne přes nos nebo vás muž docela obyčejně naštve, dokážete se na něj druhý den ráno zase tvářit přinejmenším neutrálně?\nSamé otázky. Ty ovšem budou padat i v případě, že nový partner je váš kolega, nebo dokonce váš podřízený. Existenci skleněného stropu navzdory můžete mít dokonce vyšší plat. Myslete taky na to, že střídání pracovního a soukromého času má své opodstatnění. Tím, že se klidně zamilujete do kolegy, vám obojí může splynout. Ve výsledku tak budete většinu svého života – v práci. Pokud se nenaučíte pracovní problémy nechávat na pracovišti. Což může být těžké, jestli vás práce oba baví.\nA jako rizikové se jeví i momenty, kdy budete mít třeba oba nárok na pracovní postup. Obvykle je to nekompromisní boj. Dlouhé přípravy, volba strategií, vyjednávání. Všichni, kteří chtějí židli, na niž se hodláte vyšplhat, jsou vaši protivníci. Dokážete bojovat o kariérní postup se svým mužem? Možná vás dokáže podpořit, když bude mít pocit, že jste pro pozici vhodnější kandidátkou. Možná udržíte vaše pracovní rivalství tak, aby nepřerostlo do bojůvek, které se odrazí na vašem vztahu. Upřímně si ale přiznejte, jestli pro vás bude atraktivní muž, jehož jste porazila v práci. Zamyslete se i nad tím, jestli si nebudete připadat divně, když porazí on vás.\nA hlavně, zapomeňte na všechna lechtivá klišé o sexu na kopírce nebo pracovním stole. Nemusíte to rovnou dělat. Stačí, že si to o vás myslí ostatní.\nDOBŘE. MÁ TO I SVÁ POZITIVA\nAť tu nedštím síru na něžné vztahy jen proto, že vznikly v nestandardním prostředí – láska na pracovišti může mít i své výhody. Těsně poté, co novinku vaše okolí stráví, můžete se zase začít mimochodem dotýkat hřbetem ruky, nikdo už na to nečeká. Zamilovaní lidé, tedy nikoli v té první (někdy až lobotomické) fázi, jsou supervýkonní.\nNepotřebují moc spánku, pořád mají nějaké nápady, je s nimi neuvěřitelná legrace, ovšem pokud vaše špičkování nepřeroste hranici, kdy je srozumitelné už jen vám. A nepoklesne ani váš intelektuální výkon – pokud si pořídíte nový vztah jinde, zabere vám velkou část pracovní doby posílání esemesek, telefonování, případně čas, který strávíte s aplikací Snapchat na záchodě.\nA pokud kolem sebe máte zdravé a šťastné jedince, budou vám to přát. Navíc se lépe pracuje s dobře vyladěnými lidmi, kterým neschází ani objetí, ani orgasmus, než s lidmi, jejichž posledním něžným zážitkem byla koupě mohérového svetru.\nNade všemi otázkami a riziky by ovšem měla převážit svoboda. Svoboda rozhodování. Realita současnosti vlídná není a mnohdy je zázrak, že se v těch sedmi miliardách dvě spřízněné duše vůbec najdou. Pokud je pro vás situace nezvladatelná, jeden z vás by měl ze společného pracoviště zřejmě odejít. Práce se asi opustit dá. Opouštět lásku kvůli práci je hloupost.


Ukrajinská opozice a kolaborace – Nová republika\n24. 11. 2018 ukraina.ru/opinion\nPáté výročí majdanu se kryje s rozkolem v Opozičním bloku. Na první pohled to je souhra náhod. Ve skutečnosti, pokud se v tom zorientujeme, není na této souhře nic divného, a také náhodného je zde málo. Majdan vyvrcholil ozbrojeným převratem. Za účelem legitimizace orgánů byly potřebné předčasné prezidentské volby. Prezidentské funkční období trvá na Ukrajině 5 let. Jsme tudíž na začátku další prezidentské volební kampaně, kdy se prohlubují všechny rozpory mezi politickými silami.\nCo je zač Opoziční blok? Je to sdružení lidí, díky nimž se majdan stal možným a jehož úsilím zvítězil. Právě Ljovočkin sankcionoval a organizoval provokaci s “bitím studentů”, která změnila již vyčpělý pseudoprotest malé skupiny přátel Mustafy Najema proti nepodepsání asociace s EU Janukovyčem ve vzpouru ozbrojených radikálů. Právě Achmetov a Kolesnikov vynaložili veškeré úsilí, aby Janukovyčovi neumožnili vydat rozkaz k silovému rozehnání majdanu. Právě Bojko čtyři roky přesvědčoval Janukovyče a Azarova, že se bude moci dohodnout na snížení ceny plynu pro Ukrajinu bez vstupu do celní unie, což dodalo ukrajinskému vedení sebedůvěru k sebevražedné politice. Jde o skupinu poslanců, úředníků, ministrů, gubernátorů, kteří, když získali moc od voličů na jihovýchodě, získaných proruskými slogany, okamžitě zahájili politiku evropské integrace. Dokonce se chlubili, že se integrují do Evropy lépe, než Juščenko. Nestyděli se dotázat se Ústavního soudu, zda je Ústava zavazuje k plnění volebních slibů, a radovali se jako děti, když obdrželi očekávanou odpověď, že v Ústavě není žádný článek upravující plnění volebních slibů.\nCelkově není nic překvapujícího na skutečnosti, že lidé, kteří zradili svého voliče, pak svého prezidenta, kterého jinak než Vůdce (přesně tak, s velkým písmenem) nenazývali, pak svou stranu, které se zřekli, když vytvořili právě Opoziční blok, teď začali mezi sebou bojovat. Všechny jejich zrady byly vždy obchodního charakteru a byly způsobeny tím, že všeho nebylo dost pro všechny. Ale počet všech v ukrajinské politice, kteří si činí nárok na svůj kus koláče, se nezmenšuje, na místo těch, kteří vypadli, přicházejí další. Ale všeho prudce ubývá. Množství spotřebitelů zdrojů zůstává stejné nebo dokonce roste, zatímco zdrojová základna klesá rychleji.\nNení pro nikoho tajemstvím, že Opoziční blok byl vytvořen těmi zástupci Strany regionů, kteří se rozhodli uzavřít dohodu s pučisty. Byli připraveni vzdát se politické moci výměnou za zachování svých finančních a ekonomických zájmů. Přičemž samostatnou dohodu s pučisty uzavřeli ještě před vítězstvím majdanu. Toto vítězství samo o sobě bylo možné jen díky jejich zradě. Sabotovali odpor vůči převratu a nakonec dokázali paralyzovat již beztak ne příliž energickou moc. Ve skutečnosti se pokoušeli vykoupit hlavou Janukovyče své právo nadále v prvních řadách okrádat Ukrajinu.\nNepochopili, že samotný rozkol elit, který způsobil vznik všech těch majdanů, vznikl kvůli nedostatku volných zdrojů (jako první světová válka kvůli nedostatku kolonií, vhodných k ovládnutí). To znamená, že napínavý elitní boj pavouků v bance bude pokračovat a vzrůstat bez ohledu na ideologické rozpory, které prakticky nebyly mezi zástupci ukrajinské elity. Obhospodařovali jednoduše různé voliče. To znamená, že uvnitř majdanového tábora, který prý uchvátil moc, budou také ti, kteří se prodrali ke korytu a ti, kteří byli ukřivdění. Ukřivdění budou v opozici k těm, kteří se k moci prodrali, a proces začne znovu.\nVelká část vítězů majdanu (Tymošenková, Kolomojský, Ljovočkin, Firtaš) byla nespravedlivě odsunuta do pozadí. Ani jejich politické ambice nebyly naplněny, ani, což je důležitější, jim nebyl poskytnut přístup ke zdrojům. Při velkém pomajdanovém přerozdělení vlastnictví nebyli mezi těmi, kteří dělí, ale mezi těmi, koho rozdělují. Současně se Achmetovova skupina byla s to domluvit s Porošenkem, že byl začleněn mezi ně a dostal se do počtu beneficientů nového předělu majetku.\nNení divu, že když se otázka nominace tzv. jednotného kandidáta za jihovýchod, který by se stal ideálním sparringovým partnerem pro Tymošenkovou ve druhém kole prezidentských voleb, se Opoziční blok rozštěpil. Skupina poražených v postmajdanovém přerozdělení (Bojko, Ljovočkin) podpořila myšlenku spojenectví se stranou Pro život! Medvedčuka-Rabinoviče, takže se rozhodla hrát ve volbách na straně Tymošenkové. K nim se připojili Firtaš a Kolomojský, kteří podle přiznání samotného Kolomojského nemohli přijet do země za režimu Porošenka. Neměli bychom zapomínat, že Kolomojskému byla odejmuta kontrola nad Ukrnaftou a také nad Privatbankem.\nNa druhou stranu jmění Achmetova roste. Ne tak rychle jako Porošenkovo, ale v podmínkách zničené ukrajinské ekonomiky, kolapsu státnosti a depopulace země, a také na pozadí systémové krize, která zachvátila svět, je jakýkoli růst příjmů velkým úspěchem. To znamená, že Rinat Leonidovič s partnery se za stávající moci necítí špatně a má všechny důvody se domnívat, že za Tymošenkové ho čekají těžké časy.\nProto se skupina Achmetova zřekla spojenectví s Medvedčukem-Rabinovičem, odmítla rozhodnutí Bojka-Ljovočkina o vytvoření sdružení “Opoziční platforma Pro život!” a nominaci jednotného kandidáta za jihovýchod. Nadále sázejí na Porošenka a svými aktivitami mu nepřímo nahrávají.\nOpoziční blok se rozštěpil. Ale nerozštěpil se na ideologickém základě, ani na principu profilových aktiv (“plynaři” versus “těžaři nerostů”, jak napsal ukrajinský tisk). Dělící čára vede mezi beneficienty uskutečněného přerozdělování majetku a jejich kolegy, kteří prohráli a kteří sní o tom, že se stanou beneficienty příštího přerozdělení, které se uskuteční s novým prezidentem. Jakmile se Opoziční blok zapojil do boje na straně dvou majdanových prezidentských kandidátů a dokonce se rozštěpil na tomto základě, potvrdil svou hlubokou kolaborantskou podstatu a také neschopnost samostatně formulovat, propagovat a realizovat politické programy.\nVe výsledku je to potvrzení skutečnosti, že ukrajinská národní buržoazie nebyla schopna si uvědomit nejen národní, ale ani své vlastní zájmy. Obrovské peníze, vynakládané na najímání politických technologů a konzultantů, kteří se dávno nenamáhají dokonce ani předstírat, že se zabývají čímsi užitečným, a kteří jenom otrle využívají rozpočty, ale ani mediální impéria vytvořená národní buržoazií nejsou využívána k propagaci vlastního programu, ale v zájmu třetích stran, které v reakci na to musí garantovat svým spojencům přístup ke korytu. Ale jelikož nikdy není všeho dost pro všechny a je stále méně volných zdrojů, s každým dalším cyklem, s každou změnou moci je stále více nespokojených lidí a stále méně spokojených.\nVe výsledku exčleny Strany regionů z Opozičního bloku čeká osud všech kolaborantů, kteří pracují v cizím zájmu. Dříve nebo později jsou odhozeni na okraj politiky. Po zpracování svého zdroje již nejsou pro nikoho potřební.\nmanipulace a lži EU USA Rusko fašizmus 5. kolona zdražování energetická krize cenzura náš svět média volby NATO demokracie ekonomika válka Ukrajina energetika Evropská unie příprava války


Motohouse 4/2010 | Motorkáři.cz\nÚvod sekce Články Motohouse 4/2010 + Vložit článek Nápověda\nText: Motohouse | Zveřejněno: 7.3.2010 | Zobrazeno: 10 947x\nKaždý časák jednou dospěje k bodu, kdy nastane čas k viditelným změnám. A jak říká náš nový hlavní editor – nebuďme přece „přizdispáči.“, pojďme si to dát! Takže, hurá s chutí do toho. Deváté narozeniny Motohouse jsou tady (když nepočítáme katalogy, to už byly dvanáctiny) a my jsme se je rozhodli oslavit tím, že jsme další číslo opět napěchovali tím nejzábavnějším, co přinesla motocyklová zima. Tady je ochutnávka...\nLitrové sporty – kompletní test\nvs. YAMAHA YZF-R1\nvs. KAWASAKI ZX-10R\nvs. SUZUKI GSX-R1000\nvs. APRILIA RSV4 FACTORY\nvs. BMW S 1000 RR\nSíla, ze které se vám srazí mozek, extrémní technologie a teď ještě větší výběr těch nejneuvěřitelnějších modelů. Připravili jsme pro vás první srovnání litrových sportbiků roku 2010…\nKdyž člověk poprvé přimontoval benzinový motor na rám kola, sotva mohl tušit, že to dospěje až někam sem. Máme tu šest motorek o objemu 1000 cm3, s rychlostí cca 290 km/h, výkonem 160 bhp+ (v jednom případě dokonce 190 bhp), které mají reflektory, poznávací značky a pořídíte je i se zárukou!\nZdá se, že nové řadové motory BMW jsou uskutečněním velkého motocyklového snu. A šestiválec? Tak to bude jen ona pomyslná rozbuška, která rozmetá klidný spánek vší japonské konkurence.\nKdo si přečetl úvodní test litrových superbiků (zdobící začátek tohoto MH), musel pochopit, že motocyklová produkce BMW právě překročila svůj stín. Zavedení rýsovači nabubřelých boxujících super-cesťáků vtrhli vloni do zavedeného světa litrových sportovních motorek s modelem S 1000 RR... no a nadělali tam pořádnou rotyku! A to bez náznaku jakýchkoli rozpaků, navíc s takovou pompou, že ostatní výrobci byli jako by rázem odsouzeni ke vhození pomyslného ručníku do ringu!\nJsou báječné a neuvěřitelné. Jsou tu mnoho let a pořád mají co říct.\nKdyž se motorka doopravdy povede, není problém, aby se v produkci své značky udržela i víc než dvě desetiletí. A v období, kdy se jednotlivé modely střídají na trůnech co dva roky, je to až k neuvěření, že se něco podobného ještě vůbec může dít. Legendární, povedené a milované kousky má skoro každá fabrika a jejich fanoušci se počítají na zástupy. A co víc, mnoho z těchhle „trvalek“ se budou prodávat nejen letos, ale bezesporu i dál.\nProvedeme vás nyní tímto světem, přičemž si na konci dopřejeme opravdový jízdní test motorky, o které jsme přesvědčeni, že je pravou královnou klasiky. A o co tady dnes půjde? O krásné nekomplikované motory, o střídmé a vkusné lakování a o styl, který se neokouká. Vítejte ve světě toho opravdu nejklasičtějšího, co byste si mohli na současném motocyklovém trhu přát.\n... v pubertě\nNení to tak dávno, co jste dostali občanku, vlastníte čerstvé noty na motorku a chcete nasbírat první zkušenosti? My vám teď doporučíme, jak na to...\nÉra ostrých dvoutaktních malorážek je už nenávratně pryč. Pověstný diktát převzaly čtyřtakty nejrůznějších vlastností a výkonů, některé poměrně zdařilé, jiné dost bídné úrovně. A tak jsou poslední menší baštou voňavého modrého dýmu úplně nejmenší padesátky, které představují naprosto první krůčky mlaďase v motocyklové společnosti.\nNápad zkřížit trialovou motorku s endurem, a vytvořit tak ideální posunovadlo do města, mimo silnice a na blbnutí, vzniknul původně u Yamahy. Zhmotněním tohoto konceptu je Tricker, který se nám nesmazatelně vryl do paměti díky neskutečnému fun-faktoru, kterým oplýval. A Rieju Tango je motorka postavená na stejném principu.\nKdyž jsem si na Tango poprvé sednul, chvíli jsem si říkal, jestli na něj nejsem trošku přerostlej. Je to nízký, drobný a v pase neuvěřitelně štíhlý stroj.\nPůvab motocyklové reklamy\nReklama se na moderního člověka valí odevšad. Agresivní, vlezlá, často hloupá, kdy je člověku trapně za její tvůrce. Čas od času se však něco povede. To, co za něco stojí, většinou vynese na povrch čas. No někdy také ne, ale nevadí. Podívejme se, jak naložil čas s reklamou na motocykly.\nNěkteří podnikavci s nimi také čile obchodují – nejvíce jich lze nalézt na eBay, případně na stránkách shopů, specializujících se na on-line prodej plakátů a tisků, jako je třeba art.com nebo allposters.com. Ceny se pohybují v závislosti na atraktivitě tématu, rozměru a zarámování od pěti do několika desítek dolarů.\nVzali jsme typické představitele kategorie střední třídy naháčů, které jsou každý za sebe přesným příkladem sice trochu rozpočtové, ale zábavné motorky pro každý den. Pečlivě jsme je očuchali, prozkoumali a ochutnali. Každý koktejl je rozdílného složení, množství i výsledné chuti. Každý zprostředkuje vašemu tělu jiný prožitek a vaši mysl hodí do jiného rozpoložení. A přitom jsou si docela podobné. Posuďte sami…\nVýkon 102 koní, maximální rychlost\t228 km/h, naše spotřeba 6,5 l/100 km, váha 198 kg (provozní)\nVýkon 85 koní, mMaximální rychlost 203 km/h, naše spotřeba 5,3 l/100 km, váha 215 kg (provozní)\nVýkon 108 koní, maximální rychlost 211 km/h, naše spotřeba 6,8 l/100 km, váha 165 kg (bez náplní)\nChcete jezdit jako Vorlas? Pak potřebujete TUHLE MOTORKU!\nJestli kupujete Motohouse pravidelně (a my doufáme, že jo), tak budete vědět, že tenhle dráček patří mezi naše nejoblíbenější motorky. A teď ho máme na společný trati i s mistrovskou Suzuki RMZ 450 našeho nejlepšího motardisty a kamaráda Petra Vorlíčka. Může malá Yamaha nabídnout alespoň trochu srovnatelný zážitky jako špičková závodní motorka? Jedině u nás se to dozvíte.\nPiloti velkoobjemových sportovních mašin teď asi budou nad dvěstěpadesátkovým motardem ohrnovat nos, ale vydržte, protože tohle bude fakticky dobrý. Tenhle prcek by totiž dal vaší erjedničce na motokárový trati kolo ve třetím průjezdu! Každej, a tím myslíme úplně každýho, kdo měl šanci tuhle malou Yamahu řídit, se vrátil s totálně vysmátým ksichtem.\nV-Twin Racing Street Custom\nVíte, měl jsem strach. Dokonce bych se to nebál nazvat jako obrovský strach. Bál jsem se, že potom, co jsem se svezl na novém V-Maxu, už nikdy nic nepojede s takovou živočišností a silou. Ale víte co? Bál jsem se zbytečně. Tahle věc jede jako píchlá svině. Je to, jako by se ten motor zbláznil a rozhodl se vás zabít. Myslíte, že přeháním? Ani trošku. Říkám si, jestli to není jenom můj pocit danej tím nesmyslným posezem, ale kouknu na tachometr a ten mě ujistí, že ne. Letím ke dvěma stovkám. Po okresce. Na čopru. Smí se to?\nJak s tím šetřením?\nVšechny závodní série od formule 1 až po MotoGP bijí na poplach. Jak udržet závody atraktivní, ale zároveň je nepřivést k bankrotu? Musí se šetřit – i když vlastně nikdo neví, jak to správně udělat.\nJde o takový věčný koloběh. Vyhlásí se všeobecné heslo: „Musíme začít šetřit, aby byl náš sport schopný přežít...“ A každý si myslí, že spasí svět – jenomže motorsport funguje podle vlastních specifických pravidel a už od pradávna je jasné, že zvítězí ten, kdo bude mít v autě (motorce) něco víc než jeho protivník!\nA podle toho se také jednotliví hráči (týmy, jezdci, fabriky) chovají. Takže je moc hezké, že na začátku jsou mnohá líbivá slova o šetření, ale nakonec se to stejně nějak „zvrtne“ a celé tohle škrtání výdajů mívá pravidelně spíš opačný efekt – týmy a vývojáři vlastně neušetří nic, naopak utratí daleko víc, protože jsou nuceni pilovat k dokonalosti i ty nejprťavější maličkosti.\nJe nejrychlejším netovárním pilotem MotoGP sezony 2009. Dávno by měl být v závodnickým důchodu a má pověst týpka, který nechodí příliš daleko pro ostřejší slova. Vybrali jsme pro vás několik jeho nejzajímavějších reakcí, které byly zveřejněny v rozhovorech v týdnech posledních příprav na jeho šestou (!!!) sezonu v barvách značky Yamaha.\nPo testech v Sepangu, kde cvaknul pátý čas\n„Ráno jsem měl pocit, že snad ze sebe budu muset zamést pavučiny. Ale pak se to docela rozhejbalo, takže spokojenost, jen tři desetiny ztráty na Lorenza. Letošní motory mají vydržet mnohem víc než ty loňský, a to je docela zajímavý, protože mi připadá, že ten letošní má ohromnou sílu hlavně dole. A letošní gumy – to je vážně hodně velká pohoda, jenom jsem se smál pod přilbu, co všechno si ještě můžu dovolit...“\nSuperbiková série rozeběhla jeden z nejdůležitějších ročníků ve své historii. Teď jde o všechno – teď jde o to, přežít!\nV roce 88, když série WSBK odstartovala svou pouť po světových okruzích, to byla taková víceméně provinční záležitost. Místo, kde se proti sobě postavilo pár zajímavých jezdců na zajímavých strojích – ale rozhodně to nebylo nic světoborného, o co by se měli zajímat pohlaváři elitního světa Grand Prix.\nByl to vlastně takový pokus přivést na okruhy smysluplně produkční motorky, a jak tak šla léta, pomalu se to začalo i dařit – a to hlavně díky velkým jménům. Přišel Carl Fogarty, začala velká epocha italských motocyklů, přišel fenomén Ducati.\nVím, nesmím se zastavit!\nPokaždé, když procházíte depem MS Superbike nebo MS Endurance a zahlédnete na některém z kamionů logo české firmy, zahřeje to... PP Tuning je dalším z našich zástupců.\n„Pavel Kuzma je jedním z prvních lidí v tomhle oboru, se kterým jsem se osobně seznámil, a upřímně vám řeknu, že kdyby byla většina lidí mezi motorkama tak pohodová jako on, bylo by nám všem na tom světě hned víc do zpěvu. Proto se prosím nedivte otevřenému (někdy až k popichování vedoucímu) stylu tohoto materiálu – to proto, že šlo prostě o povídání dvou motorkářů a kamarádů.“\nPrubli jsme to...\nMotocyklové přilby chrání naše hlavy v těch opravdu nejkritičtějších chvílích. Dokážeme si ale představit, co v reálu skutečně vydrží?\nTo je v pořádku. Ale umíme si sami představit, co taková přilba doopravdy vydrží a kam až lze při jejím „používání“ zajít? Asi těžko... Proto jsme za vás provedli tři malé testy, ve kterých si nechceme hrát na profesionály ze státního zkušebního ústavu, ale půjde nám jen a jen o ukojení vrozené zvědavosti.\nTři naše otázky?\n* „Opravdu mi přilba zachrání lebku, až se někde začnu kutálet?“\n* „Jak moc to bude bolet, až do něčeho narazím?“\n* „A co když mi ve finále palici přejede dvoutunový terénní auto – mám šanci to přežít?“\nGod save the Coffee???\nTak jasně, ten nadpis je pí…na, ale vždycky, když někde vidím anglickou (britskou) motorku přestavěnou do stylu café racer, rozezní se mi v hlavě Sex Pistols... Prostě mi jedno k druhýmu sedí a dohromady to jako celek vyzařuje určitou hrubost snoubící se s rychlostí, jednoduchostí a obrovským charizmatem, což podle mě k obojímu prostě patří.\nJmenuje se celým jménem Triumph Speed Triple 955i a svou budoucnost měl předurčenou už při koupi. Bude z něj kafáč! Jenom s tou výjimkou, že místo závodů od kavárny ke kavárně po anglickejch okreskách se z něj měl stát závoďák brázdící český a Česku přiléhající okruhy v Czech Endurance Cupu.\nM ůžete se donekonečna hádat o správném počtu válců, který má motorka mít. Můžete obdivovat schopnost řadového čtyřválce vytáčet se, okamžitý zátah tříválce nebo hrubou sílu dvouhrnku, jenže…\nI když je počet válců, co se týče výsledného charakteru, velmi podstatný, daleko důležitější je celková konfigurace motoru. A žádný typ motoru nemá tak očividnou účinnost, vyhraněnost a entuziasmus jako véčko.\nA proč vlastně? Pokud se podíváte zpět do starší motocyklové historie, úplně jasné indicie nenajdete, nebo alespoň ne z pohledu masového rozšíření. Ano, Harley-Davidson používal véčkovou konstrukci od počátku a dá se říct, že i rodící se slavné evropské značky šly chvíli touto cestou.\nJenže právě Evropané se od tohoto směru brzy odchýlili a zaměřili se na řadové dvou-, tří- a čtyřválce. Stačí se podívat na britskou sériovou produkci od padesátých do počátku sedmdesátých let nebo na motory používané v této době v Grand Prix (Norton, MV Agusta, Honda...).\nUdělá lepší benzin moji motorku silnější?\nMinulý měsíc jsme byli svědky dynotestu nového BMW S 1000 RR. Poté, co jsme si zpátky nasadili čelisti, které nám spadly až někam k nohám, nás napadlo, jestli náhodou britský dovozce nenahnal nějaké koně použitím lepšího paliva. A kdyby ne, mohli bychom z motoru dostat více koní jednoduše tím, že u pumpy zaplatíme víc? Při listování technickými daty u nového BMW jsme narazili na něco, co dodává našim myšlenkám váhu: „Používejte palivo alespoň 95 oktanů. Díky válcům s čidlem klepání se může výkon a síla motoru ještě zvýšit při provozu na vysokooktanový benzin.“ Takže vyzbrojeni třemi různými druhy paliva a Suzukou GSX-R1000 pro porovnání vzhůru na dynojet.\nAdventura 2/2 – Keňa a Tanzanie\nCesta z Čech až na jižní cíp Afriky pokračuje. Minule jsme s Radkem a Davidem projeli Etiopií a dnes nás čekají zprávy ze zemí jižnějších – Keni a Tanzanie.\nNervozita mě budí za svítání a ani nemám moc chuť na snídani. Večer jsme akorát přešli přes hranice Keni a čeká nás slavná „Moyale highway“ – vyhlášené pohřebiště podvozků a pneumatik. Vyrážíme už po sedmé hodině, abychom do večera zvládli dojet do 250 km vzdáleného Marsabitu. Po hodině jízdy si říkám, že to není zase taková hrůza, když mi GPS ukazuje ujetých padesát kilometrů. Štěrk je docela uježděný a koleje jsou nevýrazné. I další hodinu pokračujeme ve stejném tempu, než přijde na řadu první defekt. Přece jen nás není dvacet jako ve formuli 1, a tak když se k tomu přičte svačina, hodina je slušný čas :-) Při tempu dopolední etapy jsme se už odpoledne viděli na farmě, když cítím, jak mi motorka víc a víc plave. Proti ostrému slunci hůř rozeznávám volně sypané šutry velikosti baseballového míčku, které bubnují o hliníkový kryt motoru.\n2010 Yamaha YZ450 – revoluce, pouhé vylepšení nebo slepá ulička?\nTentokrát se nebudeme zabývat motorkou jako celkem, ale vezmeme si na paškál hlavně motor. O něm se totiž v poslední době poměrně často mluví a nás zajímá, jestli jde u této krosky opravdu o něco převratného, nebo naopak. Na praktické hodnocení si budeme muset ještě chvilku počkat, protože rozhodnou zkušenosti uživatelů, výsledky v závodech a v neposlední řadě spolehlivost.O kapalinou chlazený 4taktní motor se čtyřmi ventily a rozvodem DOHC a vstřikováním paliva. Kromě toho všeho je motor v rámu jakoby obráceně, než jsme zvyklí, a to je ta největší pecka! Válec je tedy skloněn dozadu, což napomáhá k centralizaci hmoty – tedy lepšímu ovládání a pocitu z motorky\n+ všechno ostatní, jak jste zvyklí: aktuality, listárna, fotoseriál, tlapy, 4kolky, Girlhouse, technika a jedna rada, jak lépe jezdit\nMotohouse (CZ i SK) 4/2010 v prodeji od úterý 9/3/2010


Kim Čong-un se proměnil v okurku, chce tak ukončit hladomor v KLDR | Nevím News\nDomů Zahraničí Kim Čong-un se proměnil v okurku, chce tak ukončit hladomor v KLDR\nVůdce Korejské lidově demokratické republiky Kim Čong-un na sebe v dubnu letošního roku přitáhl nezvyklou pozornost médií, když až na několik málo výjimek přestal vystupovat na veřejnosti.\nObjevilo se dokonce několik konspiračních teorií, které naznačovaly, že Nejvyšší vůdce je po smrti, a to ať už z důvodu selhání srdce, či protože podlehl viru COVID-19.\nDnes bylo oficiálně potvrzeno, že Kim se poslední měsíce nacházel v péči nejzkušenějších severokorejských vědců, kteří usilovali o přeměnu vnuka zakladatele KLDR v okurku. A to se jim nakonec povedlo.\nKim Čong-un chtěl proměnou v zeleninu nejen potěšit všechny občany KLDR, kteří měli v posledních letech důvodů k radosti většinou pomálu, ale především vyřešit hladomor, který jeho zemi sužuje.\nKaždý Severokorejec tak bude mít možnost si ze svého Nejvyššího vůdce malý kousek ukousnout. Podle aktuální statistiky zveřejněné tamní vládou se míra radosti občanů navrátila z 99% na 100%, což je požadované minimum.\nPředchozí článekMexičanka porodila tacos, plánuje je vychovat jako normální děti\nDalší článekČerní budou začínat. Šachy mění pravidla, bílé figurky by z hry mohly zmizet nadobro


Z politiky k hudbě: divoch Berlusconi vydává album milostných písní - iDNES.cz\n23. listopadu 2011 9:23, aktualizováno 9:23\nZ politika Silvia Berlusconiho je opět muzikant. Pouhých deset dní po složení funkce předsedy italské vlády vydává další CD s milostnými písněmi. "Mistr", který se v mládí živil jako zpěvák romantických písní na výletní lodi, tentokrát na desce nezpívá, ale je autorem textů všech 11 skladeb o lásce.\n"Jsem Ježíš Kristus italské politiky," charakterizoval sám sebe jednou Berlusconi. "Na světové úrovni není nikdo, kdo by se mi mohl měřit," prohlásil jindy. Na snímku: Berlusconi na politickém shromáždění v Římě v září 2011. | foto: Reuters\nAlbum charakterizují milostné písně a jazzové aranžmá. Stojí za ním kytarista Marian Apicelli, který složil hudbu, jak připomíná agentura AP. Je to již celkem čtvrté CD z dílny této dvojice, je však ještě brzy na odhad, jak dobře se bude album prodávat.\n"Myslím, že se svými velkými zkušenostmi bude schopen napsat velmi dobré milostné písně," řekla AP Maria Grazia Merilliová před římským obchodem s hudebninami, kde se deska začala prodávat. "Ne, absolutně ne, nikdy bych si tu desku nekoupila," dodala na přímý dotaz.\nSilvio Berlusconi byl totiž jako oni, jen o trochu bohatší, uměl být zábavný a proplouvat médii, nad nimiž si ostatně vybudoval monopol. A byl též chytrý a schopný a netrpěl žádnými skrupulemi.\nDalší dotázaná kolemjdoucí projevila ještě méně pochopení. "Nemám ho ráda ani jako politika, ani jako písničkáře. Je nechutný," řekla Maria Rossiová.\nDvakrát ženatý expremiér nijak neskrýval své vztahy s jinými ženami. Opulentní večírky v jeho rezidencích za účasti velmi mladých žen nakonec vedly prokuraturu k obvinění Berlusconiho ze sexu s nezletilou prostitutkou, Maročankou Karimou Mahrúgovou známou pod "uměleckým" pseudonymem Ruby Rubacuori.\nPohlavní styk s nezletilou je v Itálii trestný. Příslušný proces s expremiérem je veden v Miláně.\nTémata: hudba, Itálie, politik, Milán, Poradna: Pohlavní styk, Silvio Berlusconi\nItálie si zvyká na život bez Silvia Berlusconiho v křesle premiéra. Muže, který plnil stránky novin svými sexuálními... celý článek\nDolní komora italského parlamentu schválila reformní zákony, které kvůli zadlužení země požadovala Evropská unie.... celý článek\nItalský parlament začne balík reformních zákonů projednávat v pátek a schválí ho nejpozději v neděli. Schválením... celý článek\nItálie se chystá na proces s bývalým premiérem Silviem Berlusconim, který je obviněn, že si platil služby nezletilé... celý článek\nMilánský soud bez verdiktu ukončil proces s italským expremiérem Silviem Berlusconim, kterému v korupční kauze hrozilo... celý článek\nBývalý italský premiér Silvio Berlusconi oznámil, že se zasnoubil s moderátorkou Franceskou Pascale, která je téměř o... celý článek