Ottův slovník naučný/Jihoslované/Právo jihoslovanské – Wikizdroje\nOttův slovník naučný/Jihoslované/Právo jihoslovanské\nChorvaté a Srbové Právo jihoslovanské Jazyk — Úvod\nTitulek: Právo jihoslovanské\nZdroj: Ottův slovník naučný. Třináctý díl. Praha : J. Otto, 1898. S. 383–389. Dostupné online\nPrávo jihoslovanské. Historie práva jihoslov. není dodnes tak prozkoumána, aby se mohlo mluviti o celé právní soustavě. Byloť studium jihoslov. práva pěstováno dosud jen v míře nepatrné. Jakousi literaturu v tom směru vykazuje písemnictví chorvatské i srbské, avšak u Bulharů psáno bylo o domácí právní historii dosud velmi málo. Některé příspěvky poskytla literatura ruská. O Slovincích nelze mnoho mluviti. Přerušilť se záhy samostatný právní život Slovinců a kromě t. zv. Isterského Razvodu není důležitějších právních památek.\nPrvé počátky jihoslovanského práva jsou dle dosavadního badání v úzkém vztahu ku právu byzantskému. Přišloť z Byzancie k J-nům nejen křesťanství, nýbrž i kultura byzantská a s ní ovšem i právo byzantské, hlavně kanonické. Co se světského práva týče, jest mezi spisovateli mínění různé. Byzantinisté ruští Pavlov, Uspenskij a Vasiljevskij mají za to, že právo byzantské hrálo v historii práva všech pravoslavných národů slovanských (i Rusů) velkou úlohu. Dovozují to hlavně z okolnosti, že některé byzantské právní sbírky vyskytují se záhy ve slovanských překladech u všech pravoslavných národů slovanských. Příčinou této recepce bylo hlavně, že právo byzantské nebylo šířeno (tak jako římské právo mezi západními Slovany) jazykem cizím (řeckým), nýbrž ve formě lidu přístupné, v jazyku slovanském. Ze světských zákonů recipována byla nejdříve Ekloga císaře Lva Isaurského a Konstantina Kopronyma z let 726–741, dále Zákon zemědělský (Νόμος γεωργικός) a pak i Prochiron Basilia Makedonského. Ekloga zahrnuta byla v prvém bulharském sborníku církevních pravidel a poskytla též látku k prvé domácí kompilaci bulharské ze 2. pol. IX. stol., známé pode jménem Zakon sudnyj ljuděm (v pozdějších rukopisech Suděbnik carja Konstantina) a opírající se o 17. titul Eklogy, o císařské novelly a o zákon Mojžíšův. Pod vlivem Eklogy napsána byla také srbská právní památka Blagověrnago i christoljubivago carja Justiniana zakon o zapisaniji. O Zákoně zemědělském tvrdí se docela, že jest to řecká kodifikace se zřejmým vlivem slovanským. Ze Zemědělského zákona viděti, že existovaly tenkráte na Balkánském poloostrově rolnické obce se společnou (kollektivnou) držbou pozemkovou na způsob nynějšího rus. »miru«. Obce ty byly dvojí: jedněm z nich náležela půda jako vlastní, druhým náleželo pouze užívání cizí půdy. Toto kollektivní vlastnictví příčí se naprosto římským a byzantským právním řádům, které znaly pouze individuální vlastnictví, a také se asi ani mezi Řeky ani mezi balkánskými Slovany dlouho neudrželo. Pozdější právní památky aspoň ničeho o něm nevědí. Obsahuje slovanské řády, byl Zemědělský zákon záhy přeložen do slovanského jazyka. Z Bulharska dostal se do Srbska (a odtud pak do Ruska). Také Prochiron (vlastně učebnice, která však požívala moci zákona), sbírka Basilia I. z r. 870–878, přeložena byla brzo do slovanského jazyka a tvořila čásť sborníků církevního práva (Nomokanonů) a s těmi zanesena byla z Bulharska do Srbska. V zákoně Štěpána Dušana nalézáme odvolání na Prochiron jako na platné trestní právo. V Bulharsku umístěn byl Prochiron ve zkrácené formě v Soudním zákoně. Ačkoli však bylo právo byzantské záhy u J-nů recipováno, vyvíjeli se jižní Slované, co se právního života týče, přece jen svérázněji než národové západoslovanští, kteří velkou měrou podlehli vlivu římskému. Recepce byzantského práva týkala se totiž jen některých oborů práva. Poměry politické byly jižním Slovanům mnohem příznivější než Slovanům západním. O Slovany mnoho se starati Byzanc nikdy nemohla, jsouc jednak nucena zápasiti se vnějšími nepřáteli, jednak strádajíc neustále vnitřními nepořádky. Nejvíce ještě působil byzantský vliv na jižní Slovany prostřednictvím duchovenstva. Když pak panství řecké se skončilo a nastala vláda Turků, nezměnily se poměry, pokud běží o právní byt J-nů, nijak k horšímu. Turci sice obyvatelstvo vydírali, avšak do právních řádů slovanských se nemíchali, nechávajíce lid žíti, jak chtěl. Chorvatů se ovšem poměry uvedené netýkaly (netíhliť k Byzanci, nýbrž k Římu), avšak i o nich lze říci, že vyvinovali se rázovitěji než Češi (o Polácích nemluvíme), kteří byli neustále ve vleku říše římsko-německé.\nJen těmito příznivými poměry se vysvětluje, že přes několik století udržely se na slovanském jihu aspoň zbytky oněch právních řádů, které jinde již dávno vyhynuly. Jsou to formy kollektivní držby pozemkové na základě příbuzenství. Ještě dnes jest repraesentantem těchto forem jihoslovanská zádruha a částečně i bratrstvo, svazek širší než zádruha, který trvá již jen na Černé Hoře, v části Hercegoviny a v Boce Kotorské, i zde jsa v úpadku. Bratrstvo jest svazek několika zádruh (viz níže) neb i inokoštin (v. t.), které pocházejí od společného praotce a mají proto také jedno společné jméno. Jak viděti, není bratrstvo nic jiného nežli »rod« dle rodové theorie starého slovanského bytu, a tato theorie má skutečně velkou oporu v existenci bratrstev. Počet členů bratrstev čili »bratstveniků« jest velmi rozdílný. Jsouť bratrstva, která mají 30–50 duší, avšak také 700–800 duší. Na Černé Hoře se velikost jejich nepočítá dle duší, nýbrž dle pušek, dle počtu mužů schopných nositi zbraň. Čím více má bratrstvo pušek, tím se pokládá za silnější. Bratrstvo, které má 200 pušek, jest již velmi silné. Dle velikosti žije bratrstvo v jedné nebo ve více vesnicích. Někdy se skládá vesnice i z několika bratrstev. Bratstvenici pokládají se za příbuzné, i když stupeň příbuzenství jest tak vzdálen, že již se vlastním jménem ani neoznačuje. Proto neuzavírali ve dřívějších dobách členové bratrstva vzájemně manželství. Dnes se to již stává. Hlavním účelem svazku bratrstev jest poskytování vzájemné pomoci. Dokud existovala krevní msta, byl každý bratstvenik povinen mstíti zabitého bratstvenika, a naopak bratstvenici vrahovi měli povinnost platiti pokutu zvanou krvarina. Postihne-li bratstvenika nějaké neštěstí, zejména vyhoří-li, jsou ostatní bratstvenici povinni poskytnouti mu pomoc. Co se týče majetku, má bratrstvo společné pastvisko zvané zabrana nebo cjelina, společný les zv. dubrava, společné mlýny, hřbitovy a kostely. Politicky zastoupeno jest bratrstvo náčelníkem voleným společně ode všech bratstveniků: glavarem či starešinou (v Boce), knezem (na Černé Hoře).\nZ několika bratrstev skládá se na Černé Hoře a částečně i v Hercegovině pleme, které má však dnes ráz jen territoriální a nikoli příbuzenský. Tou dobou vedou plemena na Černé Hoře život více jen zdánlivý. Jinak tomu bylo v dobách dřívějších, kdy každé pleme bylo státem ve státě. Vojvoda čili glavar plemenski byl tenkráte správcem, soudcem a vojevůdcem svého plemene. Teprve kníže Danilo I. zrušil patriarchální plemenskou autonomii a rozdělil Černou Horu na kapetanáty, jimž postavil v čelo kapetány. Ještě dnes spočívá rozdělení Černé Hory na plemenech. Černá Hora čítá jich celkem 80, a sice v 10 nahiích, jež jsou rozděleny na 4 okruhy (okružje). V čele plemene stojí plemenski kapetan. Větší plemena mají po dvou kapetánech, menší stojí společně pod jedním kapetánem. Ještě dnes má plemenski kapetan (býv. vojvoda) správní i soudní moc. Jeť v každém plemeni zřízen jeden kapetánský úřad (soud). Příslušníci plemene, plemenici, pokud nenáležejí k jednomu a témuž bratrstvu, mohou mezi sebou uzavírati manželství. Každé plemeno má své vlastní pastvisko zvané muša a svůj vlastní les dubrava. Všechna bratrstva téhož plemene mohou užívati společného plemenského pastviska i lesa.\nZdá se, že rozdíl mezi bratrstvem a plemenem vyvinul se teprve v dobách pozdějších. Před několika sty léty, zdá se, nebylo rozdílu mezi bratrstvem a plemenem. Četné staré památky nasvědčují tomu, že výrazy pleme, bractvo (bratstvo), bratja bližni i daoni, bližiki, bližičtvo plemensko byla vesměs synonyma pro svazek rodový. To jest aspoň výklad prof. Jagiće (v překladě a výkladě Vinodolského zákona), a my jej beze všeho přijímáme, přihlížejíce jednak k různým dobám a k různým místům, ve kterých se výrazů těchto užívá, dále vůbec ke kolísavosti terminů. V Lice na př. říká se vůbec místo »bratstvo« »pleme« a přede 200 léty říkalo se tak také na Černé Hoře a v Hercegovině, kdež pleme se nazývalo »nahija«.\nTaké slovo bližika nabylo dnes významu jiného, než mělo dříve. Dle černohorského zákonníka z r. 1888 (čl. 48. a násl.) zahrnují se slovem tím především členové téhož bratrstva, pak i sousedé nemovitostí, dále obyvatelé téže vesnice a konečně i plemenici. Osobám tuto vyznačeným náleží při prodeji nemovitostí právo předkupní, a sice dle pořadí, jak tuto za sebou byly vyjmenovány. Také toto právo předkupní jest zbytek starých řádů, jež arci nebyly známy jen Slovanům, nýbrž i jiným národům. Právo předkupní zná na př. staré právo české, právo polské, chorvatské, ruské, práva germanská, právo turecké atd. Slovo »bližika« ve významu »příbuzný«, »bližičtvo« ve významu »rod« (příbuzenstvo) zná již zák. Vinodolský, Vrbanský, Polický a j.\nTou dobou pokládáme za předčasné chtíti se rozhodnouti ať pro rodovou nebo rodinnou, pokud se týče zádružnou theorii o starém bytě slovanském a mysliti při tom, že otázka jest již rozřešena. Co na př. napsal Radosavljević (Evolucija srpske zadruge, Bělehrad, 1886), který rozeznává ve vývoji srbského národa fasi plemennou, pak krvnou a konečně zádružnou, jsou pouhé hypothesy. Theorii rodového bytu Slovanů zasadil největší ránu Konstantin Aksakov výtečnou prací O drevnem bytě u Slavjan voobšče i u Russkich v osobennosti (Moskva, 1852), ačkoliv ani on nepopírá možnost existence rodového bytu u Slovanů. Aksakov tvrdí pouze, že, pokud sáhají historické zprávy, nemůže se mluviti o žádném rodovém bytě, nýbrž pouze o bytě rodinném. Že Slované v dobách předhistorických mohli žíti v bytě rodovém, Aksakov arci připouští. Nicméně myslíme, že, kdyby Aksakov byl znal lépe právo J-nů, že by theorie své s takovou přesvědčivostí byl nehájil. Historické zprávy, týkající se jihoslovanského bytu, mluví silně pro to, že i Slované jako Římané, Germani a jiní národové žili v bytě rodovém. Ovšem běželo by jen o stanovení doby, kdy v tomto stadiu právního vývoje Slované žili, pokud se týče, kdy v tomto stadiu žil ten který slovanský národ. Nejen z uvedených dat právních památek, nýbrž i z vyvinuté příbuzenské terminologie J-nů troufali bychom si souditi, že J. dosti dlouho – aspoň mnohem déle než ostatní Slované – žili v širokých svazcích, jež zvykli jsme nazývati svazky rodovými. O bližičtvu (bratrstvech) starého práva srbského jsme již promluvili. Co se týče terminologie příbuzenské, třeba uvésti, že u J-nů aspoň na některých místech udržely se názvy pro příbuzenstvo až do 9. kolena linie vzestupné a rovněž tak do 9. kolena linie sestupné, a to jak pro příbuzenstvo se strany mužské, tak i se strany ženské. Z toho, že se vůbec cítila potřeba míti pevné názvy i pro nejvzdálenější příbuzenstvo, lze zajisté vším právem souditi, že příbuzní tito byli v neustálém styku, že tedy společně neb aspoň v sousedství bydleli a měli četné životní poměry společné. Ve starých dobách bylo arci soužití takové nejen spíše možné než nyní, nýbrž bylo přímo takořka nezbytnou podmínkou celého soukromého i veřejného bytu. Dokud nebyla vyvinuta dělba práce, byli jednotlivci nuceni vykonávati četné práce řemeslnické, jež nyní vykonává mnoho jednotlivců dohromady. Rozumí se, že všechněm pracem jednotlivci dobře se naučiti ani nemohli, že tedy různá řemesla musila býti rozdělena aspoň na jistou skupinu lidí spojených nějakým svazkem. Nejpřirozenějším svazkem takovým mohlo býti ovšem příbuzenstvo. Čím bylo příbuzenstvo četnější, tím větší byla záruka, že nejen celku, nýbrž i jednotlivcům povede se dobře. Co pak se týče bytu veřejného, spočívaly na bedrách nižších svazků, jakými byly svazky příbuzenské, četné úkoly, které později převzaly vyšší správní jednotky, zejména stát.\nVšeobecněji než bratrstvo rozšířena jest na jihu slovanském zádruha, t. j. združení několika prostých rodin, pocházejících od společného předka, a sice združení nejen osobní, nýbrž i majetkové. Ani zádruha není výhradným majetkem práva jihoslovanského. Dokázánoť jest novým badáním, že zádruha žila nejen vůbec mezi všemi starými Slovany, nýbrž i mezi jinými národy, ba zádruha žije ještě dnes na Rusi, a to jak mezi Rusy – byť i sporadicky – tak i mezi t. zv. jinorodci. Nicméně v té vyvinuté formě, jak se zachovala u J-nů podnes, není známa zádruha z dějin ostatních národů, a proto vším právem vyhlašuje se stará tato instituce dnešního dne za zvláštnost jihoslovanskou. Jsouc majetkovým společenstvím několika prostých rodin pojených k sobě svazkem příbuzenství, existuje dnes zádruha v Chorvatsku a Slavonii, v Dalmacii, v Bosně, Hercegovině, Srbsku i Bulharsku a žila dojista do dob nepříliš dávných i mezi Slovinci. Dokazuje to především sám slovinský název rodiny, totiž »družina«; v některých místech Chorvatska zove se tak i zádruha. Že zádruha kvetla i mezi Slovinci, svědčí i to, že ještě dnes vlivem starých tradicí slovinský sedlák hospodaří až do smrti, byť měl i několik synů dávno odrostlých a daleko schopnějších k vedení hospodářství, než jest sám. Synové jsou u něho takořka ve službě. Že zůstávají svobodni, vysvětluje se hlavně nuznými hmotnými poměry slovinského sedláka. To pak jest ovšem příčinou tak ohromného počtu nemanželských porodů, jenž zejména v Korutanech až zaráží.\nNázev »zádruha« není v lidu všeobecně rozšířen. Jest to spíše jen termin lokální, přijatý později do zákonodárství. Nejprve se vyskytuje ve slovníku Vukově. Ze zákonníků byl to prvý občanský zákon srbský z r. 1844, který název ten zavedl. Ze zákonníka srbského přešel pak do všech zákonů chorvatských. Mezi lidem nejrozšířenější jest název kuća (dům, rodina), též zadružna kuća, vedle něhož se vyskytují ještě názvy kućna družina, društvo, bratstvo, skupčina, selo, skladna braća, neodiljena kuća (srv. starý český název »nedílní bratří«) atd. Nejstarší jest termin kuća. Zná jej již Zákonník krále Dušana i jiné právní památky jihoslovanské. Vedle této rodiny složené vyskytuje se ovšem také rodina prostá (skládající se jen z rodičů a dětí), která se nazývá inokoština (v. t.), inokosna kuća, sebunjak, osebenjak, osebunjak, osebunjek, mala kuća, jedinščina, jedinstvo, del, delitba atd. V zákonech zaveden jest jen termin inokoština.\nV čem spočivá zádruha? Pod vedením nejstaršího, vlastně nejschopnějšího člena (hospodáře) pracují všichni členové zádruhy (někdy až několik rodin pocházejících od jednoho předka) o společném nedílném majetku a také společně o výtěžek této práce se dělí. Průměrem čítá zádruha 10–20 hlav, někdy také až 50, ba i 60 hlav. Případy tyto jsou arci řidké, avšak přece jen se vyskytují. Hospodář nazývá se rovněž různým způsobem. V některých krajích se říká domaćin (nebo domakin), jinde starješina, gospodar, gazda, glava, glavatar kuće, stopan, sajbija, čorbadžija, djado atd. Vedle hospodáře má obdobnou funkci, avšak jen co se týče ženských členů zádruhy, hospodyně, nazývaná domaćica, gospodarica, gazdarica atd. Členové zádruhy nazývají se zadrugari, kućna družina, družba, kućna čeljad, kućani, ukućani atd. a jsou všichni zpravidla příbuzní, čili jak se lid vyjadřuje, jsou svoji po krvi, sviurodu, rogjaci, srodni, svi su jednoga roda, svi su svojta, svi u krvnom rodstvu, avšak vedle toho přijímají se do zádruhy i lidé cizí, a to buď ti, kteří se do zádruhy přiženili (domazeti) nebo byli přijati za syny (usinovljeni) anebo jiným způsobem – byli přijati za členy zádruhy, na př. sluhové nebo služky atd. (priselice, doselice, naselice, pridošlice). Jmění zádružné nenáleží jednotlivým členům zádruhy, nýbrž jest majetkem celého združení. Jinými slovy: zádruha sama (souhrn všech členů zádruhy) jest subjektem zádružného jmění. Základní jmění zádruhy nazývá se stožer, stežer, stežerina, domaćija, domaćnost, korenika, kućno imanje (imuće, dobro), kućni imetak atd., vedle čehož vyskytují se v tom případě, je-li jmění toto zděděno po starší generaci, výrazy očevina, očinstvo, djedovina, starina, baština atd. (Srv. čes. dědina, pol. dziedzina, dziedzictwo, ojcowizna, ojczyzna, rus. votčina, lat. patrimonium.) Kromě nemovitostí náležejí k základnímu jmění zádružnému některé movitosti, a to hlavně hospodářský fundus instructus: dobytek (stoka, marva, životinja), hospodářské a domácí nářadí (ratarsko orudje, ratarske sprave, alat, posudje, pokućtvo atd.). O tomto základním jmění platí zásada, že vše, co od předků bylo zděděno, má přejiti neztenčeno také na potomky. (Výjimka z toho pravidla nastává jem ve případech zcela zvláštních.) Pouze některé věci smějí býti spotřebovány a tvoří tedy jmění prodejné nebo spotřební. Patří sem vše, co má ráz ročních plodů a požitků. Jsou to tudíž plody půdy i zvířat (zemaljski i životinjski plodovi): obilí, víno, ovoce, rakija, sýr, mladý neb starý nepotřebný dobytek atd. Od zádružného jmění sluší rozeznávati osobní jmění jednotlivých členů zádruhy. Jmění soukromé nesměl míti původně žádný člen zádruhy; všechno, čeho kdo nabyl, nenabýval pro sebe, nýbrž pro celé združení, pro zádruhu. Později však vyvinul se obyčej, že jednotliví členové mohli míti svůj soukromý majetek, který se nazývá osobina, osebina, osobnost, osopština, osebunjak, osebna imovina, osebno dobro, prćija (z řec. προικίον; srv. lat. peculium). Dnes tvoří tento soukromý majetek, čeho kdo nabyl výdělkem v době, kdy si odbyl povinné práce v zádruze, nebo kdy v zádruze pro něho nebylo žádné práce, dále to, čeho kdo nabyl darem, nálezem nebo dědictvím. Jinak nabývá každý člen zádruhy všeho jen pro zádruhu. Platíť zásada, že každý jest povinen pracovati dle sil svých pro zádruhu, od níž navzájem dostává všecko, čeho potřebuje: přístřeší, stravu, šatstvo. Svým soukromým jměním může každý člen zádruhy nakládati úplně volně, a to nejen mezi živými, ale i pro případ smrti. Naproti tomu nemá, vlastně neměl původně zadrugar práva, aby jakýmkoli způsobem pořizoval o podílu svém na zádružném jmění. Neboť jmění toto nenáleží mu vlastně ani ideálním dílem. On má právo pouze na díl plodů jmění zádružného. Tam, kde se zádruha udržela ještě v prvotní ryzosti, nemůže býti ani řeči o nějakém ideálním podílu členů zádruhy na společném zádružném jmění. Nenáležíť jmění pouze těm kterým dočasným členům zádruhy, nýbrž i všem členům potomním, kteří teprve pozdějším narozením stanou se členy zádruhy. Ba na tom není dosti, vliv na stanovení ideálních podílů členů zádruhy měli by i bývalí předkové členů zádruhy, kteří dávno již nežijí, a sice v osobách svých potomků, kteří je repraesentují. Neboť při rozdělení zádruhy dělí se společné zádružné jmění tam, kde se zádruha udržela v původní ryzosti, nikoli dle hlav, nýbrž dle kolen, takže přihlížeti sluší i k předkům členů se dělících. Arci obyčej i zákon se namnoze uchýlily od tohoto prvotního stavu a poskytují členům zádruhy právo pořizovati o svém ideálním dílu ve společném jmění. Činí to na př. chorvatský zákon o zádruhách ze 12. září 1870 (§ 20.), avšak ustanovení podobná jsou vlastně na odpor původnímu duchu zádruhy a měla také za následek její úpadek. Pořizovati o ideálním dílu příčí se samému základu zádruhy jakožto společenství statků spočívajícímu na svazcích příbuzenských. Kdyby právo podobné mělo náležeti všem členům zádruhy, pak by všichni mohli podíly své postoupiti a zádruha skládala by se najednou ze samých živlů cizích, které nepojí žádný svazek příbuzenský. Ovšem i tento způsob zádruhy někdy se také vyskytuje, avšak všechny zprávy toho se týkající souhlasí v tom, že se děje jen zcela výjimečně, aby dva nebo více cizích nepříbuzných lidí se spojilo v jednu zádruhu, a stane-li se to, nastává brzo rozdělení. Něco podobného bylo i v právu českém (hromada, spolek, sstupek) a, jak vypravuje Alexandra Jefimenko, i v právu ruském (skladstvo, skladničestvo). Dotčená okolnost, že jednotlivci nemohou o podílu svém v zádruze pořizovati, nasvědčovala by tomu, že zádruha jest podobná právnická osoba jako spolky, avšak tomu tak není. V osobě posledního člena zádruhy (když zádruha vymře až na jednu osobu) objevuje se opět disposiční právo jednotlivcovo, o němž dříve nebylo ani potuchy. Dokud má zádruha více členů, nemůže nikdo z nich jednati sám o sobě, nýbrž všichni vespolek. Vůle jejich má býti jednohlasná, a nemůže-li se jí docíliti, má býti většina tak velká, aby odpor jednotlivcův úplně zanikal. Arci padají tu na váhu jen hlasy osob dospělých, a tu opět především mužských, zejm. starších. K platnosti přichází v zádruze teprve ten, kdo může konati těžší polní práce (dle jednotlivých krajů ve věku 18–20 let). Ze starší členové mají ve společných poradách závažnější hlas, toho příčinou jest zajisté nejen vyšší stáří a následkem toho i větší zkušenost, nýbrž i ta okolnost, že za delší dobu svého členství mají větší zásluhy o zádruhu. Podřízenější postavení ženy vysvětluje se asi tím, že ženy, dokud jsou mladé, tvoří v zádruze element jen nezralý, a pokud pak jsou starší (vdané), element cizí, který není stejné krve s ostatními členy zádruhy. Zena zaujímá vynikající postavení v zádruze teprve tenkráte, když není schopného muže, který by vedl hospodářství. Můžeť býti žena i hlavou celé zádruhy, není-li schopného muže, který by hodnost tuto zastával.\nDomaćinem bývá zpravidla starší člověk, obyčejně otec (nebo děd) a po něm nejstarší jeho bratr, a není-li bratra, nejstarší syn. Zpravidla jest to ovšem též muž ženatý; není-li však takového, může domaćinem býti i muž svobodný nebo vdovec právě tak jako vůbec muž mladší, který jest moudřejší a schopnější než člen starší. Muž starší volí se proto, že má větší autoritu než muž mladší a jest zkušenější. Musí to býti muž skrz na skrz osvědčený, řádný, obratný v řeči, aby zádruhu zastupovati mohl v jednáních soukromých i před úřady, také písma znalý, spravedlivý a nestranný, nesmí býti opilec, marnotratník, sobec, který by sám sebe chtěl obohatiti, ani člověk zlostný a prchlivý, který by v zádruze působil nesvár. Rozumí se také, že to musí býti člověk zdravý a silný. Proto lidé více než 60letí dobrovolně se vzdávají domaćinstva (starešinstva) a postupují je za souhlasu zádruhy členům mladším. Zpravidla se totiž starešina volí a jen zřídka se stává, že dosavadní domaćin sám odevzdá svou moc svému nástupci, nebo že někdo sám se zmocní starešinství. Výjimka jest také, že v některých krajích volí kućané každý rok nového domaćina (dle jedné zprávy děje se tak v Lupoglavě v Chorvatsku, dle jiné ve ljubovickém a azbukovackém okresu v Srbsku). Úřad domaćinský není snadný. Máť domaćin dosti velké závazky a zodpovědnost, naproti čemuž práva jeho jsou více jen čestná. Čestné jest právo starešinství, jež spočívá v tom, že se domaćinovi jakožto člověku (zpravidla) staršímu prokazuje větší úcta než ostatním členům zádruhy, a vedle toho i právo kázeňské. Děti a ženské smí starešina kárati, děti i bíti, ačkoli stran dětí zůstavuje tuto moc rodičům; odrostlé členy smí jen napomínati a jim domlouvati, a to ještě jen po straně, nejsou-li přítomny ženy nebo děti. Nechce-li napomínaný člen uposlechnouti, nebo je-li lenivý, mohou jej ostatní členové zádruhy na podnět starešiny vyloučiti ze společenství, totiž odděliti ho. Na venek zastupuje zádruhu zpravidla jen domaćin a to v jednáních soukromých i veřejných (před úřady), a domaćin vede také správu hospodářství. Rozvrhuje a jednotlivým členům přiděluje práci, uschovává a vydává peníze zádruhy a klade o tom počet, bdí nad pořádkem, má právo a povinnost vykonávati usnesení domácí rady atd. Běží-li o jakoukoli důležitější záležitost, nemůže starešina nikdy sám rozhodovati, nýbrž musí svolati členy zádruhy ke společné úřadě (kućni savjet). Věci menší ceny může domaćin koupiti nebo prodati, aniž se ptá členů zádruhy, avšak musí jim dáti o tom aspoň zprávu. O nemovitostech nesmí nikdy sám rozhodovati. Tu vždycky svolati musí domácí radu. Náležejíť nemovitosti jakožto základní jmění zádruhy nejen nynějším členům zádruhy, nýbrž i členům budoucím. Proto se mohou nemovitosti prodati jen ve případě největší nouze nebo v jiném případě stanoveném v zákoně. Z téhož důvodu nedovolovaly vůbec starší zákony o zádruze prodávati nemovitosti. Na př. zákon pro Vojenskou Hranici z roku 1807 zakazoval to výslovně v § 17., ba nedovoloval ani, by kmenové jmění zádruhy bylo pouze propachtováno, zastaveno nebo kaucí stiženo. Týž zákon a podle něho i některé pozdější předpisovaly za stejným účelem, že základní jmění zádruhy (nemovitosti) nesmí klesnouti pod jistou minimální výměru. Takový jest také lidový usus, který nedovoluje prodávati zádružné nemovitosti na újmu potomků. Lid pokládá to za hřích, mají-li potomci trpěti nouzi vinou svých předků. Proto se smějí nemovitosti zciziti jen v případě velké nouze, zejména hladu, když není jiné pomoci, nebo když jest třeba peněz na placení daní, na stavby, na výplatu některého člena atd., a není ani plodin ani dobytka, který by se mohl prodati. A i v těchto případech jest třeba, aby všichni členové zádruhy svolili ku prodeji a vůbec ke zcizení. Členové zádruhy mají dosti velký vliv na celé hospodářství a může se říci, že zádruha ovládána jest demokraticky. Každý z nich má stejné právo na užitek zádružného jmění, avšak každý má také dle svých sil pracovati k rozmnožení tohoto majetku. Pouze tenkráte, je-li se svou prací v zádruze hotov, nebo není-li žádné práce, může zadrugar vyžádati si svolení domaćina, aby směl jíti někam na výdělek. Čeho takovým způsobem zadrugar nabude, jest jeho soukromé jmění. Někdy však se stává, že domaćin sám někoho pošle mimo zádruhu na výdělek. V tomto případě musí člen zádruhy dáti čásť výdělku zádruze. V některých krajích jest obyčej, že každý rok má jiný člen zádruhy právo jíti na výdělek. Říká se, že »má své léto«. Často povstávají mezi členy zádruhy spory jen následkem toho, že člen, který šel na výdělek, nechce odvésti zádruze náležející jí podíl. Velmi zhusta bývá tato okolnost i příčinou, že se zádruhy dělí na prosté rodiny, které dosud tvořily zádruhu. Povstávají tak inokoštiny, které během času mohou znova vzrůsti v zádruhu, avšak začasté proměňují se v obyčejnou rodinu známou pode jménem rodiny dle římského práva.\nModerní vývoj individualismu přispěl k tomu značně, že zádruhy mezi J-ny ubývá. Zajímavý jest příklad ze stubické farnosti v Chorvatsku, jejž uvádí Bogišić ve svém »Zborniku sadašnjih pravnih običaja u južnih Slovena« (Záhřeb, 1874) dle zpráv prof. Kućaka. Před r. 1848 byla v Chorvatsku dle těchto zpráv prostá rodina vzácností, nyní jest pravidlem. Po r. 1848 dělily se zádruhy tak rychle a četně, že dnes jest jich jen málo. Před r. 1848 měla farnost hornostubická asi 360 domácností, z nichž sotva 3 nebo 4 byly rozděleny. Dvě léta na to byla již každá pátá domácnost rozdělena a po dalších čtyřech létech (1854) z každých pěti domácností tři. O šest let později přišla jen jedna zádruha na více než 50 domácností; netvořily tedy zádruhy ani 2% všech domácností a to za pouhých 12 let! Podobným způsobem dělí se zádruhy od r. 1848 i v jiných krajích jihoslovanských. Dnes jest již málo zádruh v Chorvatsku i ve Slavonii a ještě méně v Srbsku i Bulharsku. Také v Dalmacii jest více rozšířena obyčejná rodina dle římského práva než zádruha. Nejvíce kvete ještě zádruha v Posáví, v Bosně a Hercegovině. Někdy stává se, že se zádruha rozdělí úplně až na nepatrnou výjimku, co se týče některého předmětu, na př. jmění se rozdělí až na tažný dobytek, který zůstává i na dále společným. Jsou také případy, že zádruha se rozdělila jen potají, nikoli však před veřejností. Soukromě totiž pokládá se zádruha za rozdělenou, běží-li však o repraesentaci před úřady, tvoří všechny prosté rodiny dohromady jedinou rodinu složenou. Zákonem se tyto tajné dělby nedovolovaly. Celkem možno rozlišovati tři způsoby dělby: 1. úplné rozdělení, kde každá nová rodina založí si vlastní krb i hospodářství, 2. obmezené rozdělení, kde každá rodina má pouze zvláštní domek, avšak pozemky jsou ve společném užívání, 3. vyloučeni čili oddělení jednoho člena. Tu vlastně neběží o rozdělení zádruhy, nýbrž o zmenšení o jednu nebo více osob. Příčinou úplného rozdělení zádruh bývají velmi zhusta ženské jednotlivých rodin, jež se nemohou vespolek snésti, jindy to bývá soukromé jmění některých členů, na něž závistivě pohlížejí členové ostatní, jindy zase přílišná četnost členů zádruhy nebo nedostatek obytných stavení. Mají totiž členové zádruhy své vlastní světnice, stavěné zhusta do podkovy. Říká se jim někde kleti, klijeti, jinde kilijeri (z řec. κελλαρίον), jinde komore, jinde pojatke nebo vajate atd. Za rozdělení zádruhy žádati mohou synové zpravidla jen po smrti otcově, ačkoli na jednotlivých místech jsou z pravidla toho též výjimky. Jmění dělí se zpravidla dle kolen, nikoli dle hlav. Nedocílí-li se stran velikosti podílu shody, metají se často losy, komu má ten který díl připadnouti. Někdy volni jsou k vykonání dělby rozhodčí t. zv. dobri ljudi. Více o jihoslovanské zádruze a jiných zvláštnostech jihoslovanského práva, na př. o poměrech příbuzenských a o ideálním příbuzenství t. zv. pobratimstvu a posestrimstvu (jež existuje také v některých krajích ruských), jakož i o jednotlivých pramenech jihoslovanského práva viz pod příslušnými hesly.\nCo se týče zákonodárství o zádruze, sluší rozeznávati: 1. zákony Vojenské Hranice, 2. zákony chorvatské, 3. zákonodárství srbské. Černá Hora nepadá na váhu. Všeobecný majetkový zákonník z r. 1888 zmiňuje se o zádruze jen velmi stručně a odkazuje na právo obyčejové, které ponechává v úplné platnosti. 1. Pokud běží o zákonodárství Vojenské Hranice, děje se zmínka o zádruze již ve starých základních zákonech, zejména v zák. z r. 1737, pak 1754 a hlavně v zákonech tohoto století, z nichž prvé dva vydány byly německy: jest to zákon z r. 1807 a zákon ze 7. kv. 1850. Zádruha nazývá se tam Gränzhaus a Hauscommunion. Oba uvedené zákony chrání starou národní instituci a snaží se udržeti ji v plné síle i pro časy budoucí. Zcizování a dělení zádružného jmění jest zabráněno; také pořizování o zádružném jmění na případ smrti není dovoleno. Nový směr v zákonodárství zahájen jest cís. nařízením z 8. čna 1871, které poskytuje zádruze dosti velkou svobodu v pořizování o zádružném jmění a to v pořizování mezi živými i pro případ smrti. Také dělení zádruh nekladou se v cestu takové překážky jako v zákonech dřívějších. Zákon tento byl jen ohlasem nového proudu v chorvatském zákonodárství, v němž od r. 1870 (co se týče upravení zádruh) zavládl duch až příliš liberální. Tato druhá perioda zákonodárství Vojenské Hranice, jež způsobila značný úpadek zádružného života, vystřídána byla třetí periodou, zahájenou zákonem ze 14. dub. 1880, který se vrátil částečně k zásadám německy vydaných zákonů z r. 1807 a 1850, zádružnému životu dosti příznivých. Zakládání nových zádruh není však dle nového zákona možno jinak než rozdělením zádruh dosavadních. Arci dělení připuštěno jest jen tenkráte, dokáže-li se, že každá nová zádruha má nejmenší zákonem stanovenou výměru pozemků a že jest postaráno o příbytek nové zádruhy. Členové zádruhy nemohou o svém ideálním podílu na jmění zádruhy pořizovati ani mezi živými ani na případ smrti. – 2. Zákonodárství v království Chorvatském a Slavonském. Zákon ze 12. září 1870 »o uredjenju zadrugah« (slovo »zadruga« vzato tu bylo ze staršího zákonníka srbského) spočívá na zásadách dosti velké svobody a možno říci, že podkopal do značné míry zádružný život, otřesený beztoho již od r. 1848, kdy nastala velká snaha po individualisaci. Nestanovilť zákon ten na jedné straně žádnou minimální výměru nemovitostí, pod kterou by zádružné jmění nesmělo klesnouti, a na druhé straně poskytl členům zádruhy úplné disposiční právo nad jejich podíly v zádružném jmění. Tím arci rozdrobeny a zadluženy byly selské usedlosti a obyvatelstvo zchudlo. Aby se těmto neblahým následkům odpomohlo, zastaveno bylo zákonem ze 6. října 1872 dělení zádruh a odňato členům zádruhy disposiční právo nad ideálními podíly na zádružném jmění. Avšak již zákon ze 3. března 1874 nastupuje opět dřívější směr, dle něhož rozdělení zádruh má se co nejvíce urychliti, aby vznikati mohlo vlastnictví individuální. Zakládání nových zádruh není tímto zákonem dovoleno. Reakce ve prospěch udržení zádruh nastává zákonem chorvatsko-slavonským z 9. kv. 1889. Zádruha staví se tu pod ochranu zákona, avšak – myslíme – již pozdě. Pořizování o ideálních podílech na jmění zádružném jest zakázáno. Stanovena jest minimální výměra nemovitého jmění zádruhy, pod niž se nemovitosti nesmějí rozkouskovati atd. V provincialisované uherské Vojenské Hranici jsou zádruhy XXIV. čl. zák. z roku 1885 zrušeny. – 3. V Srbsku upraveny byly poměry zádruhy ob. zákonem občanským z r. 1844 (§§ 42, 57, 58, 111, 507–529, 534). Dle zákona srbského má každý člen zádruhy právo zadlužiti svůj podíl na jmění zádružném i poříditi o něm na případ smrti. Dělení zádruh jest bez obmezení přípustno. Zákonem z r. 1873 stanovena byla minimální výměra pozemků, která nesmí býti ani zastavena ani zcizena ani exekucí stížena.\nLiteratura. Hube, O znaczeniu prawa rzymskiego i rzymsko-byzantyńskiego u narodów Słowiańskich (1868, též chorv. a franc.); Bogišić, Zbornik sadašnjih pravnih običaja u južnih Slovena (Záhřeb, 1874); týž, Inokoština (1884); Demelić, Le droit coutumier des Slaves Meridionaux (Paříž, 1876); Spevec, Pravo bliže rodbine glede odsvoja nekretnina (Záhřeb, 1883); Radosavljević, Evolucija srpske zadruge (Bělehrad, 1886); Jovanović, Istorijski razvitak srpske zadruge (t., 1896); Novaković, Selo (t., 1891); Gešov, Zadruga-ta v zapadna Bъlgarija (Period. Spis. 1888 sv. 21. a 22.); Shek, Allgem. Gesetzbuch über Vermögen für das Fürstenthum Montenegro (Berlín, 1893). II. –dlc.\nCitováno z „https://cs.wikisource.org/w/index.php?title=Ottův_slovník_naučný/Jihoslované/Právo_jihoslovanské&oldid=154866“\nStránka byla naposledy editována 19. 11. 2017 v 21:55.


Tiskové konference, setkání s médii, kulaté stoly - www.certum.cz\nwww.certum.cz / Tiskové konference, setkání s médii, kulaté stoly\nTiskové konference a různé formy setkání s médii, jako jsou kulaté stoly, snídaně nebo obědy resp. večeře aj. organizujeme na požádání zákazníka a vždy po vyhodnocení situace. Zvažujeme, je-li požadovaná metoda a forma komunikace odpovídající zájmům toho, kdo o službu žádá, kdo si ji objednává. Může se stát, že analýza situace ukáže na možnost využít ke komunikaci i jiné metody a formy, např. využít tiskovou zprávu, interview, napsat článek, zorganizovat seminář aj.\nKlientovi navrhujeme strategii a taktiku komunikace pro setkání s médii a naše služby zahrnují také zpracování podrobného harmonogramu přípravy akce, návrh rozpočtu a další kroky, které by tiskové konferenci měly předcházet a také po jejím zorganizování následovat.\nSetkání s médii nechápeme jako izolovaný, jednorázový krok komunikovat něco a někomu v čase, ale doporučujeme tuto metodu komunikace zařadit do kontextu celkové činnosti firmy, společnosti, instituce. Pokud je potřeba, před vlastním setkání můžeme zajistit mediální trénink (s externími dodavateli) nebo simulovat situaci, která může při setkání s médii nastat.\nNedílnou součástí přípravy na tiskovou konferenci je zpracování možných a očekávaných otázek ze strany novinářů, od těch velmi pravděpodobných až po ty, které jsou silně hypotetické. Touto přípravou sledujeme, abychom minimalizovali možná méně příjemná překvapení. Stane-li se však, že na otázku neznáme odpověď nebo je předčasné na ni odpovídat z řady důvodů, vždy zákazníkovi doporučujeme přislíbit odpověď. Jediné, co silně nedoporučujeme je odpověď typu "No comment."\nSetkání s médii v různých formách pravidelně organizujeme pro Český svaz pivovarů a sladoven a mezi naše klienty patřily nebo patří např. Výzkumný ústav pivovarský a sladařský v Praze, společnost Picodas (Garmin) Praha, Laufen CZ, Pivovar Náchod, a.s., Český svaz malých nezávislých pivovarů, ADEX AGRO, a.s., sdružení Slow Food Česká republika, Žatecký pivovar, spol. s r. o., Accom Group - Bohušovická mlékárna aj.


Ever Pretty Společenské šaty dlouhé růžové EP00968PK - modion.cz\n› Plesové šaty › Ever Pretty Společenské šaty dlouhé růžové EP00968PK\nNěkteré velikosti téměř vyprodány!\nEver Pretty Společenské šaty dlouhé růžové EP00968PK\nLetní společenské šaty Ever Pretty v jemném odstínu LIGHT PINK SOFT z příjemného a vzdušného šifonu, ideální volbou pro letní svatbu, kolekce EP00968.\nodstín RŮŽOVÁ LIGHT PINK SOFT\nNěkteré velikosti téměř vyprodány! 15113/ZEL\nNěkteré velikosti téměř vyprodány! 15083/MOD\nNěkteré velikosti téměř vyprodány! 12785/ZEL\nEver Pretty Společenské šaty dlouhé šedé EP07934GY\nVelmi ženské a elegantní večerní šaty Ever Pretty v luxusním ŠEDÉM odstínu, kolekce EZ07934.\nVelikosti 36, 38, 40, 42, 44, 46, 48, 50, 52, 54, 56, 58


Hmozdinky sadrokarton – Multifunkční nástroj\nJedná se o kvalitního a zavedeného výrobce, jehož výrobky vám . Woodster Vysokoteplotní a vysokotlaké plastické mazivo 450g pro pneumatické nářadí. Výrobce Scheppach, prodej v sekci Oleje. Dům, byt a zahrada nebo nářadí. Vyberete si z pohodlí vašeho doma a vše vám bude doručeno do .\nPříslušenství k elektrickému nářadí Woodster. Záruka na nářadí Woodster. Na nářadí a příslušenství značky Woodster poskytujeme standardní záruku měsíců. Jsme autorizovaní prodejci značky Woodster. WOODSTER 5-ti dílná sada příslušenství ke kompresoru.\nNáhradní hoblovací nože pro hoblovačku Woodster PT 106. Malířské nářadí a doplňky značky Scheppach – Woodster. Kompletní informace o produktech, nejnižší ceny z internetových obchodů, hodnocení, recenze.\nCelý popis a technické parametry. PŘÍSLUŠENSTVÍ, Nože do hoblíku výběr zn. Společnost Woodster přichází jako první na světě s velmi kvalitní ponornou. V naší nabídce naleznete širokou nabídku elektrického ručního nářadí , strojů a . Bohatý sortiment elektrického – akumulátorového, motorového – benzínového i ručního nářadí , strojů a nástrojů. Prodej náhradních dílů, záruční a pozáruční servis.\nNabízíme kompresory, čerpadla, měřidla, . NÁŘADÍ POTAČ – elektrické nářadí pro profesionály. Podle zákona o evidenci tržeb je prodávající povinen vystavit kupujícímu účtenku. Woodster vodící lišta k ponorné pile DIVAR – Kliknutím zobrazíte detail . Jste kutil a stíle něco vyrábíte? Nebo jen potřebujete něco opravit a nemáte čím? Nevadí, máme pro vás širokou nabídku . Prodej a servis zahradní techniky a nářadí , motorové pily, sekačky na trávu, . Jak již název nářadí napovídá, tak každá bruska má různé kotouče.\nMezi přední výrobce patří Proma, Ferm, Makita a Woodster.\nNářadí na zámkovou dlažbu. Hladičky betonových ploch. Víceúčelové lithné plastické mazivo s přísadou MoSpro mazání třecích uzlů a ložisek pneumatického nářadí. Plastické mazivo dobře odolává tlaku, teplotě, . Pro velkou oblibu nářadí Woodster a Scheppach a dobrému jménu, které u nás v České republice výrobky těchto firem mají, jsme se rozhodli zařadit d. Odstranit filtr značek Odstranit filtr parametrů.\nBruska Woodster WG byla podrobena test.\n← Stihl ms 171 Head fred →


- 26.01.2008 Odborníci z NASA Jet Propulsion Laboratory získali první radarová\npozorování blízkozemního asteroidu 2007 TU24.\nRadarová data ve vysokém rozlišení ukázala asteroid 2007 TU24\njako asymetrické těleso o průměru přibližně 250 metrů.\nPřesná radarová astrometrie zároveň potvrdila, že 2007 TU24\nse k Zemi nepřiblíží těsněji než na předpovězených 1,4 násobku\nMěsíce od Země, tj. 538.000 kilometrů od Země 29.ledna v 9:33 hodin SEČ.\nTakže sice zklameme některé katastrofisty, ale na obzoru není střet s planetou\nZemě, ale "pouze" dobrá příležitost k vědeckým výzkumům.\nRadarové snímky, které můžete teď vidět, byly získány během několika hodin pozorování se sedmdesátimetrovou anténou Goldstone Solar System Radar Telescope v kalifornské Mohavské poušti (Mojave Desert). Rozlišení těchto low-resolution snímků je cc.\n20 metrů na pixel. Astronomové mají v plánu získat kvalitnější snímky prostřednictvím\nzkombinování dat z více radioteleskopů. 2007 TU24 z 1.06-m optického teleskopu KLENOT na Kleti (expozice 15 sekund - 25. ledna 2008)\nPředchozí článek o 2007 TU24 viz.\n2007 TU24 aneb vizuální asteroid.


hobby | ENERGYS\nKrmení a výživa hobby koní\nTéma výživy a krmení hobby koní je tak široké jako tato skupina sama o sobě. Do této skupiny patří jak koně rekreačních jezdců, tak také koně z vyjížďkových rančů, jezdeckých klubů a školních jízdáren. Tato skupinka zahrnuje i koně v nižší a střední sportovní zátěži amatérských jezdců na sportovních a hobby závodech. Můžeme sem zařadit i například koně s kterými majitelé pracují především ze země nebo koně, kteří pracují jako terapeuti v hipporehabilitačních a terapeutických organizacích.\nUž z této definice vyplývá, že zachytit v nějakém jednotném návodu takto rozmanitou skupinu není jednoduché. Podle mého, se ale nejedná o vymezení nějakých přesných hranic mezi jednotlivými kategoriemi hobby koní, a tvoření složitých speciálních krmných dávek, ale jedná se naopak o to najít společný průsečík všech členů této kategorie - hobby a méně vytížených sportovních koní. Budeme tedy hledat především sjednocující potřeby této skupiny hobby koní a potom se až mohou koně oddělit podle zátěže.\nZákladním požadavkem pro tuto skupinu koní bude jistě téma zdraví a základní metabolismus. Každý kůň, ať už je jeho zátěž minimální, nízká, střední apod. potřebuje základní živiny, stopové prvky a energii pro svůj metabolismus. Bez ohledu na to jestli váš kůň pracuje více či méně, jeho tělo potřebuje i k pouhému přežití a základním životním projevům (trávení, dýchání, vylučování) živiny a energii, které zajišťují jeho prostý život. V každé krmné dávce jakéhokoliv koně by tedy neměly chybět minerály a vitamíny (Energys MINERAL, Energys PONY). V případě dalších zdravotních potíží (dušnost, náchylnost ke kolikám, metabolické syndromy, ortopedické diagnózy) další podporující krmiva (Energys MASH, Geloen HA, apod.).\nDruhé důležité téma u hobby koní bude jistě kondice. Ideálním pomocníkem v odhadu jestli můj kůň příliš hubený nebo příliš tlustý je Body Condition Score (dále jen BCS) pro koně. Je to systém, který se začal používat v 80. letech min. století v USA (autorem je D. Hanneke). Je to systém posouzení 9 kategorií kondice koně podle míst s nejčastějším ukládáním tuku. Ideální je hodnota BCS 4 – 5. Samozřejmě jiná je kondice koní na pastvě, jiná by měla být na podzim a v zimě, apod. Rozdílnou ideální kondici bude mít Achaltekinský kůň, jinou Quarter horse nebo Hafling. BCS není samospasitelné…, ale je dobrým pomocníkem pro majitele nebo výživáře. Mylný dojem některých majitelů koní, že pokud „kůň nic nedělá“ nemusí se krmit, potvrzují někdy katastrofální kondice jejich málo využívaných rekreačních koní. (BCS 1 – 3) Druhý extrém snaha „ přilepšit svému hobby koni ať se má dobře“ vede u koní k metabolickým onemocněním „z přebytku“ jako je např. insulinová rezistence (BCS 8 -9). Ohodnotit kondici svého koně dokáže totiž zpravidla málokdo objektivně. Neváhejte nás oslovit, pokud chcete posoudit kondici vašeho hobby koně.\nDobrou kondici pro nižší zátěž teplokrevného koně podržíme vhodným výběrem krmiv (např. Energys RELAX), popř. jejich kombinací. Podle našich zkušeností postačí pro základní metabolismus a dobrou kondici hobby koně krmivo Energys RELAX kombinované případně s vlastním ovsem. Tato dávka je vhodná a vyzkoušená především u anglických plnokrevníků v hobby režimu. Dále je vhodná kombinace vlastních krmiv (oves, ječmen, popř. směs ječmen/oves 1:1) s krmivem Energys PONY. Pro majitele školních jízdáren a komerčních rančů, kteří požívají pro své klienty i pony a koně rustikálních plemen (např. hucul, hafling, fjord, a jejich kříženci) postačí k jejich krmení pouze Energys PONY v dávce 0,2 – 0,75 kg (podle plemene a ž. hmotnosti koně) 2x denně.\nZa třetí potom budeme řešit téma výkonu a zátěže, které bude nejvíce variabilní a sezonní. U této položky je při výběru krmiva pro sportovního koně do střední zátěže už důležité i posouzení přirozeného temperamentu koně. Pro koně krevnatější a temperamentnější je vhodné krmivo Energys RELAX např. s OMEGA. Pro koně méně vzrušivé a spíše flegmatické je více vhodné krmivo Energys STANDARD. Obě krmiva v minimální dávce 2 – 2,5 kg/koně/ den. Podle našich zkušeností je možné obě krmiva kombinovat s vlastním ovsem v dávce 0,5 – 1,5 kg/koně/den. Pro všechny sportovní koně do střední zátěže je z premiové řady Energys krmiv nejvíce vhodný Energys COLDMIX. Z doplňkových krmiv je velmi vhodný Energys OMEGA po celou sportovní sezony., v dávce 150 g/ koně/ den.\nVe všech případech je v neposlední řadě nutný ad libitní (dle chuti, kdykoliv, stálý) přístup k objemným krmivům, tzn. k senu (pastvě), popř. senáže. Nezbytnou potřebou pro každého koně je dostatek kvalitní pitné vody po celých 24 hodin.\nFoto Eliška Váchalová


Koňská Mast® hřejivá - 500 ml - Swissmedicus\nÚleva při bolestiKoňská mastKoňská Mast® hřejivá - 500 ml\nKoňská Mast® hřejivá\nPotřebujete před sportem a cvičením prohřát svaly a vůbec celý pohybový aparát? Koňská Mast hřejivá je tím pravým pomocníkem. Je vyrobena podle tradiční švýcarské receptury, její součástí je také plod a květ kaštanu koňského, který se osvědčil i v boji s křečovými žilami.\nKoňská mast® je vhodná k masáži při namožených zádech a kloubech a pro preventivní prohřátí před fyzickou zátěží. Balzám rychle vyvolává intenzivní prohřátí a prokrvení, čímž zvyšuje působení účinných látek, a tím urychluje regeneraci.\nKoňská Mast v sobě kombinuje jedinečnou sílu celkem 25 bylin. Vhodnou masáží můžete:\npomoci při problémech s klouby, svaly a páteří.\npomoci při ischiatických potížích.\nprohřát svaly, které se optimálně připraví na zátěž.\npomoci regeneraci pohybového aparátu.\nNa čistou pokožku určeného místa vmasírujte tolik gelu, kolik je pokožka schopna absorbovat. Pravidelné používání zvyšuje účinnost.\nSložení: Kostival lékařský, Jalovec obecný, Kaštan koňský, Arnika horská, Borovice lesní, Jedle bělokorá, Chilli extrakt, Kosodřevina, Vřes obecný, Skořice, Kafr, Měsíček lékařský, Heřmánek pravý, Šišák bajkalský, Tymián obecný, Máta peprná, Levandule lékařská, Grepový extrakt, Třapatka nachová, Citrónový extrakt, Řepík lékařský, Rozmarýna lékařská, Rdesno hadí kořen, Ginkgo biloba, Černý rybíz


Měsíční zahrady (Steven Erikson) | Detail knihy | CBDB.cz\nAutor: Steven Erikson\tOriginální název: Gardens of the Moon\nMěsto Dřevnov bylo dobyto. Nyní v Genabakis zůstává už jen jedno svobodné město Darúdžistán, které však císařovna Laseen chce získat taky, ale ne otevřenou válkou, tak do tohoto města vysílá malou skupinku svých elitních veteránů v čele se seržantem Whiskeyjackem, čarodějem Rychlým Benem a asasínem Kalamem, aby připravili příchod tím, že zajistí povraždění místních hodnostářů. Vše ale nejde tak lehce, protože musí čelit tajemným asasínům. Zároveň do tohoto města císařovna pošle i svou pobočnici Lorn, která má přivést na svět ve smrti uvězněného mocného jaghutského tyrana, který je uvězněný nedaleko města. Plány císařovny jsou jasné. Jaghutský tyran bude chtít jen zabíjet a Darúdžistán je blízko. To by se ale nesměl nad Darúdžistánem objevit Měsíční kámen. Prastará létající pevnost s Tiste Andi a jejich vládcem - synem noci - Anomanderem, který se může postavit jaghutskému tyranovi. (Založil/a: Parm)\n(více) Štítky #magie #kouzla #hrdinství #duchové #démoni více Steven Erikson\n2. 11. 2012, 12:46\nChvilku mi trvalo, než jsem se začal orientovat ve složitém ději. Erikson nic nevysvětluje, rovnou vás ponoří do dokonale promyšleného světa Malazské říše. Tento první díl ságy byl skvělý, ale teprve s dalšími díly jsem ho do dalších detailů správně pochopil. Je to výborný rozjezd celé série knih a já rychle začal shánět další díly.\n25.10.2016 - přečteno podruhé a dojem je ještě lepší. Mnohé nejasnosti z prvního čtení jsem nyní již plně chápal a úžasný zážitek ze čtení tím pádem nebyl nijak narušen. Malaz mě opět zcela pohltil a moc se těším na další díly. 95%\n16. 3. 2014, 15:03\nTak prvních 200 stránek bylo fakt krušných. Rozvětvený děj, tuna informací. Knížka Vás nemilosrdně hodí přímo do víru událostí. Kolikrát jsem se přistihl, že u toho stěží udržuju pozornost. Trpělivost se ale vyplatila. Najednou mi všechno začalo zapadat. Jednotlivé smyčky se krásně prolínají. A to finále bylo prostě skvělé. Už se těším na další díl. Výborné čtení. Škoda toho trochu brakového vydání.\n8. 6. 2012, 13:09\nErikson vám nedá nic zadarmo a čtenáře prahnoucí po jednoduchém čtení spolehlivě odradí po prvních sto stranách. Kdo vytrvá bude oměněn. Čtenář je vhozen do děje, žádné vodění za ruku - zorientovat se v tom musí sám. A pak to přijde. Kniha vás pohltí a nepustí. A i když záleží dost i na vaši představivosti, možná právě proto zjistíte že jste něco podobného dlouho nečetli a budete se sápat po dalším dílu. Já tedy určitě!\n3. 3. 2015, 0:10\nK této knize (sáze) mě přivedla mnohá tvrzení, že proti ní je Píseň ledu a ohně trapas pro malé děti. Přestože za toto prohlášení bych rozdával facky, bylo třeba jej blíže prozkoumat. Jak všichni varují, už jen dostat se k úvodu a udělat si domácí úkol (tzn. zorientovat se kde to sakra jsme) dá zabrat víc, než jsem kdy měl tu čest. Hned od začátku je třeba přiznat, že Ericson má svůj svět vymyšlen skutečně neskutečně obsáhle. Jestliže mě (Vás) rozhodila mapa Genebakis na začátku knihy, tak si schválně najděte na gůglu mapu celého světa... mno, popravdě jsem nevěděl, jestli se mám smát nebo brečet Jo a když je řeč o gůglu, číst knihu (napoprvé) bez něj by byla hodně silná káva! Dále skutečně často přišly chvíle, kdy jsem chtěl knihu odložit (některé nudnější pasáže v kombinaci s neustálým přívalem nových jmen - a to mi to většinou nevadí), ale bylo mi Líto ságu zavrhnout, když do ní Erikson očividně tolik vložil. Prvních sto stran ale bylo peklo! Na rejstřík názvů (to, že půlka je vepředu a půlka vzadu nebyl dobrý nápad) jsem listoval častěji, než v první Duně! Někde před druhou stovkou se to ale začalo zlepšovat.\nRozehraný příběh má skutečně velké ambice a stěžovat si v prvním díle z deseti, že se vyskytly nudné chvíle, by přes svoji pravdivost určitě nebylo fér, neboť i neznalec jako já si v textu povšiml, že jestli ho budu někdy znovu číst, určitě v něm toho najdu mnohem víc. Ascententi jsou super a moc dobře vymyšlení. Části s nimi mě bavili nejvíc. A co se zákonitostí magie týče, přestože jsem si na začátku stěžovat, na konci jsem zvědavě hltal. Co mě ovšem mrzelo, že jsem si vpodstatě neoblíbil žádnou postavu (možná až na Apsalar). Přestože byly dobré a rozhodně nebyly ploché, či černobílé, pořád mi u nich něco chybělo, neměl jsem o ně strach - tuto otázku ovšem vyřeším až s druhým dílem. Navíc mi to zas tak "temné a depresivní" rozhodně nepřišlo (holt ta očekávání).\nNa závěr musím dodat, že překlad se Daně dost povedl. Překlady podobně komplexních děl nejsou nikdy lehké, proto je třeba ty dobré ocenit. Naštěstí oproti GRRM to Ericson překladatelům trochu víc ulehčil, takže doslovné překlady kupodivu nervou uši.\nCelkově tedy velmi povedený úvod do nového světa, přestože zůstává menším zklamáním kvůli přílišným očekáváním (GRRM pro mě zůstává nepřekonán!). Další díl si ale rozhodněpřečtu, a ten u mě teprve rozhodne.\nPS: přílišnou kritiku sveďte na to, že mě klasická fantasy moc nebaví.\n9. 10. 2014, 18:23\nTuhle ságu miluju. Myslím si ale, že je pro poněkud náročnějšího čtenáře, který nespoléhá na to, že mu Erikson vše polopatě vysvětlí. V jeho díle je hromada fantazie, prostor pro čtenáře. Fascinuje mě množství linií, které dokáže na začátku díla vytvořit. A jak se pak linky protínají, sbíhají, obohacují a nebo končí. Sága je jednou z nejlepších ve fantasy žánru. U Eriksona je zvláštní, že mu buď někdo přijde na chuť a zhltá tu kupu stránek deseti dílů, nebo to nedá a s hrůzou zahodí, že je to zmatek. Nevím, ale přišlo mi čtení Eriksona jako studium nějakého světa. Obohacující. I když si toho s odstupem pamatuji málo, některé postavy, scény se mi zapsali pod kůži a někdy bych se k tomu chtěl vrátit. Určitě bych svého koupeného Eriksona nedal do bazaru:)))))\nPrvní díl Malazské knihy padlých "Měsíční zahrady" na mne udělal obrovský dojem. Přiznám se, pouštěl jsem se do něj víceméně se strachem, neboť při pohledu na rozsáhlost díla a vyslechnutí kritik jsem byl dost skeptický vůči Malazské knize padlých a zrovna dvakrát se mi do toho nechtělo. Nakonec jsem ale jeden z nejšťastnějcíh lidí na světě, že jsem se do toho pustil, protože výsledek byl úchvatný. Jedno po přečtení prvního dílu ságy mohu říci jistě - tohle je nejlepší fantasy, co jsem kdy četl. Nedá se vůbec srovnávat s jinými fantasy vypravěči, jako například Tolkien, neboť nese zcela ojedinělý způsob vyprávění, a styl, jakým autor promítá děj do čtenářovy mysli, je opravdu úchvatný. Občasné filozofické narážky na život činí dílo ještě honosnějším a více zamyšleníhodným. (Dovoluji si uvést příklad: „Slova jsou jako mince – vyplatí se je shromažďovati.“ „Dokud neumřeš na posteli ze zlata,“ utrousil Paran.) A jako třešnička na dortu, nebo spíše, jako "korpus" sám, tomu dává honosnou mohutnou korunu ten naprosto dokonale propracovaný svět. Máte možnost se setkat s tak dokonalou dějovou linií, postavami a městy, že si občas říkáte: "Sakra, proč jsme se o tomhle neučili v dějepise?" Ten svět Eriksonovi prostě "baštíte". Je skvěle promyšlen a propracován ve všech ohledech, jak dějová linie, tak národy, bohové, démoni, básníci, filozofové... zkrátka, každá postava má svůj život, svou historii a svou povahu. (V přívalu tolika postav je to opravdové umění.) Ano ano, je pravdou, že bez slovníku a seznamu postav bych se v tomhle veledíle asi nejspíš ztratil (a také samozřejmě, bez Malazpedie - doporučuji každému, kdo s Malazem začíná...), ale rozhodně se tato "námaha" (dá-li se to tak vůbec nazvat) nedá srovnat s tím, co mi Malaz dal. Erikson má nadání na popisování a některé souboje mezi protivníky jsem si četl vícekrát, abych si užil "tu sílu slov", přiznám se, četl jsem i dvakrát některé kapitoly, abych pochopil souvislosti, ale jak říkám, pochopí-li to člověk, přečká-li prvních kritických pár desítek stran, začne mu vše do sebe zapadat a dávat obrovský smysl. Skládanka se začne spojovat a Malaz začne žít. Žít ve vaší hlavě, jako už žije v hlavně mnoha Eriksonových fanoušků. A ačkoli to není oddychová kniha, má opravdu co dát ze sebe. Takže shrnutí: Složitější fantasy se stoprocentním propracováním. Není co vytknout - rozhodně hodnotím plným počtem. Malaz nelze jinak než doporučit.\n21. 1. 2016, 22:22\nNaprosta pecka! V postavach jsem neplavala tolik, jak jsem ocekavala, a dokonce jsem si jich i par oblibila, tak doufam, ze mi jeste aspon par dilu neumrou, jak se to vetsinou mym oblibencum stava. Je to ctivy, je to promakany, je to plny magie a tu ja mam moc rada. Hned jdu do dalsiho dilu a doufam, ze bude minimalne tak dobrej jako tenhle.\n31. 1. 2014, 19:59\nJak píší všichni, autor Vás bez milosti vrhne do rozběhlého příběhu a nic Vám nevysvětlí. Prvních asi 100 stránek jsem měla pravidelnou záložku na úvodu s vysvětlivkami(popisy jmen, ras). Ale už od začátku jsem věděla, že tenhle příběh mě vtáhne a už nepustí. Nejvíc se mi zamlouvá autorům přístup k černobílému vidění DOBRA a ZLA. Nikdo není čistě kladná a záporná osoba. Všichni mají nějaké své důvody. Prostě bomba :)\n3. 2. 2014, 12:02\nPekný rozbeh na začiatok série. Nie je to ľahké čítanie a na každú jednu stránku sa musíte poriadne sústrediť a hlavne VNÍMAŤ, čo a o čom čítate! Zaujala ma hlavne úvodná časť odohrávajúca sa v Drevnove, ktorá bola viac než perfektne napísaná. Obľúbené postavy: Pán Mesačného kameňa Anomander Dlouhý Vlas, assasín Rallik Nom, mág Besana, pobočnica Lorn, alchymista Barúk, podivín Kruppe, mág Rychlej Ben, Dujek Vrchní Pěst, dvojica sapérov Šumař a Křovák a samozrejme Líto, z tej šiel v určitých momentoch až strach. Btw. jaghutský tyran bol desivý.\n6. 6. 2015, 15:39\n"Vždy opatrně zacházej s informacemi, jež vlastníš. Slova jsou jako mince - vyplatí se je shromažďovati" - Kabrňák\nDruhýkrát prečítaný prvý diel obrej desaťdielnej ságy od majstra Eriksona. Započal som u seba tak svoj "osobný maratón" (keďže chcem za rok stihnúť prečítať všetkých desať kníh, čo sa mi určite nepodarí), no neskutočne sa teším na ďalšie knihy. Měsíční zahrady sa mi druhýkrát čítali podstatne lepšie (aj keď som pri prvom raze nemal s postavami nejaký väčší problém ako niektorí tu komentujúci - pomohol zoznam postáv, kto kde patrí a slovníček na konci), keďže som už poznal postavy aj z nasledujúcich troch pokračovaní, pri ktorých som aj skončil (a čakal na posledný desiaty diel, ktorý vyšiel na Vianoce 2012). Každá postava je tak špecifická, že by sa o nej mohol natočiť vlastný dokumentárny film a napísať niekoľko kníh - Whiskeyjack, Rýchly Ben, Kalam, Dujek (ktorý mi pripomína môjho deda), Kvítko, Líto, Besana, Šumař, Paran, Líto, Lorn, Toc, Kruppe (tak toto je asi najtajuplnejšia a najzaujímavejšia postava), Anomander, Caladan Chmur a kvantá ďalších postáv. Každá jedna veta má u Eriksona svoj význam, takže je treba čítať pozorne (a v mojom prípade dvakrát, aby sa všetko vstrebalo), pretože sa nejaký malý bezvýznamný detail môže znovu ukázať napr. v tretej knihe a vám to zrazu všetko dopne. Erikson je pre mňa prvým autorom, pri ktorom som bol čítaním uchvátený - samozrejme, nič nevysvetľuje, no všetko do seba tak krásne zapadá, že máte pocit kričať a skákať nadšením. Bitka o Dřevnov bola neskutočná. Doslova som cítil Anomanderovu silu zo stránok knihy. V knihe je toľko scén, toľko súbojov, postavy chodia sem a tam a následne sa stretnú a poznajú navzájom a to je na tom to najlepšie - ako sa (ne)náhodne stretnú. Rozhovory sú na knihe určite to najlepšie. Erikson má v sebe tú vlastnosť, že nedáva do knihy vatu (až v posledných častiach tejto série) - ak nejaká postava cestuje, jednoducho nudnú cestu preskočí a skočí k ďalšej postave, u ktorej píše zase nejakú jej zaujímavú udalosť. A o použití mágie ako o chodbách, by sa dala napísať diplomová práca. A to nevravím o rasách, ktoré sa od klasických fantasy líšia vo všetkom, no zatiaľ sa neukázali v plnom svetle. Nemôžem prvému dielu dať plný počet, pretože ďalšie knihy sú ešte o triedu lepšie.\nPrvé čítanie môže veľa ľudí odradiť, pretože sa tu nezačína klasickým fantasy klišé: "Kde bolo, tam bolo...", ale autor vrhne čitateľa priam do stredu gigantického oceánu a povie mu: plávaj. Buď sa utopíš a odhodíš knihu do kúta, kde sa na ňu bude prášiť alebo budeš plávať a plávať a plávať a nakoniec nájdeš najlepšie fantasy pod slnkom. Nezostáva mi nič iné, než dodať: Nenechajte sa odradiť množstvom postáv! Plávajte!\n"Pracovat pro pobočnici bylo jako být žížalou na háčku. Pobočnice byla háčkem a na druhém konci šňůry byla císařovna. Ať se chlapec hezky kroutí."\n"Otáčej se stříbro. Otáčej!"\n13. 12. 2011, 13:21\nHned úvodem musím říci, že kniha Vás vrhne rovnou do děje a to do světa tak složitého, že vyznat se v něm od začátku snad ani není možné. Dávám 4 hvězdy, ale jenom proto, že další díly Malazských knih Padlých tento díl dalece přesahují. :) Ovšem postavy jako Rychlej, Kalam a Anomander jsou kapitoly sami o sobě, takže mě ta 5. hvězda nechutně přitahuje...\n19. 8. 2014, 10:04\nprvních třicet procent jsem plavala v guláši. byla jsem vržena doprostřed bitvy očividně dlouho trvající války, mezi spousty postav, na různá místa.... chvíli jsem měla pocit, že je toho prostě moc, že je knížka zbytečně přecpaná mágy, bohy, chodbami, ohaři, loutkou, lítajícími šutry a lidmi, kteří jsou buď živí podezřele dlouho nebo nejsou živí vlastně vůbec. ale pak jsem se rozkoukala a knížka mě zaujala. nečekejte dva hlavní hrdiny a jednu zápletku s happyendem. rozjíždí se tu rozsáhlejší záležitost, do které se celkem ochotně pouštím.\n1. 12. 2012, 13:38\nrecenzemi teto knihy jsem byl tak nadsen, ze jsem si koupil hned dva dily teto sagy. chyba. s problemy jsem se prokousal prvnim dile. V hlave mi zustal jen velky zmatek. Pro me to je fantasy gulas, dort pejska a kocicky. Tuny ras, tuny ujetych jmen a nazvu, prekombinovany dej a nuda. Do druheho dilu jsem se ani nepoustel a sel to prodat do bazaru. dnes je to tak dva tri roky a v pameti mi nezustalo z teto knihy vubec nic.\n14. 1. 2017, 17:43\nVelice profesionální fantasy. Pro mne zatím nejkvalitnější, ale za to i velice komplikované fantasy. Moc NEdoporučuji lidem jako já, kteří máji dyslexii a lidem kteří hledají knihu na relax. :)\nDěj i svět jsou skvěle promyšlené, o tom není pochyb. Bohužel jsem se v tom vůbec nedokázal orientovat. I střídání dějových linií mě tu dost rušilo, přestože ho mám obvykle rád. Tady to bylo ale až příliš časté a nepřehledné. Mrzí mě, že nemůžu dát vyšší hodnocení, ale vzhledem k tomu, že jsem se do čtení přímo nutil, neoblíbil si žádnou postavu a po přečtení pořád netuším, o čem to vlastně celé bylo, nemůžu jít výš. A to mi jinak problém orientovat se v postavách a ději moc nedělá. 7/10\n70% - Ke knize jsem se dostal tak, že jsem se nemohl rozhodnout, co budu číst jako další knihu a tak jsem si vylistoval na cbdb.cz nejlépe hodnocené knihy. Steven Erikson mezi nimi měl hned několik želízek v ohni. Bylo logické začít prvním dílem ságy. Hodnocení ostatních čtenářů varovaly před tím, že se rozhodně nejedná o lásku na první pohled a jednoduché čtení. Měly naprostou pravdu. Autorova obrovská fantazie zde vytvořila neuvěřitelně propracovaný svět. Neměl jsem problém jako u jiných rozsáhlých knih, že bych si nedokázal zapamatovat postavy. V tomto směru autor odvedl dobrou práci a postavy jsou jednak dostatečně pestré a druhak je uvádí do děje postupně v rozumně velkých odstupech. S čím jsem ale problém měl, byla těžkopádnost jazyka. U jiných zajímavých knih nemám problém se ponořit do děje tak, že přestanu vnímat písmenka a rozjede se naplno má fantazie. U Měsíčních zahrad se mi to želbohu stávalo jenom výjimečně a musel jsem tvrdě bojovat o pochopení významu každé věty, což pro mě hodně degradovalo čtenářský zážitek. Samozřejmě to je asi částečně můj problém, ale hodnocení jsou už z principu subjektivní. Přesto jsem knihu dojel do konce a nelituju toho. Jen mě trochu děsí celkový počet stránek celé série, kterou si asi dřív nebo později budu muset přečíst :-).\n20. 12. 2016, 18:22\nZezačátku jsem byl úplně mimo, přijde mi, jako bych začal číst uprostřed rozjeté série, ale podle "chronologického řádu", který je pro čtení a orientaci v těchto navzájem propletených seriíích nezbytný, je toto opravdu první díl. No co, shruba na 250 stránce, už sem tak nějak veděl co kdo kde a jak a mohl se konečně pořádně začíst do děje a začít to trochu víc "hltat". Závěr knihy epickej, takže koupě dalšího dílu je samozřejmost. Po přečtění bych to shrnul tak, že tohle je fakt mistrovské dílo, do detailu promyšlené, jsem zvědav na další díly!!\nVšechny postavy se v knize objevují poměrně bezdůvodně, bez vlastností, bez historie, bez cíle. Nemohl jsem se do toho začíst, nechápu, kde se v mnohých komentářích berou ta superlativa. Autor se sem snaží nacpat strašně moc všeho na úkor něčeho konkrétníno.\n1. 10. 2016, 15:12\nStejně jako ostatní jsem se i já musel prokousat poněkud chaotickým začátkem. Ovšem relativně brzy jsem se v Ericsonově úžasném světě zabydlel a oblíbil si jeho postavy. Jestliže je začátek knihy trochu neslaný a nemastný, pak její konec je vysloveně strhující. Doufám, že další knihy série si udrží nastavenou laťku, a už se na ně moc těším. Po přečtení Měsíčních zahrad je mi jasné proč bývá Malzaská kniha padlých často kvalitativně srovnávána s Martinovou Písní ledu a ohně. Sice je o dost komplikovanější a složitější ke čtení než Martinova sága, takže nemá takový mainstreamový úspěch, ale pro fanouška fantasy je to lahůdka.\n23. 4. 2016, 19:52\nČtenář musí přežít prvních pár stránek, které můžou připadat jako hrozný chaos. Pokud vydržíte, čeká vás skvělý příběh plný zvratů a zajímavých postav.\n21. 3. 2016, 8:48\nObsahuje spoiler Tak jsem dnes v noci dočetla první díl "Malazské ságy". Když mě nějaká kniha nenechá jít spát, tak je to co říct. A tuhle jsem si prostě zamilovala. Věděla jsem, že mi autor předhazuje všechny informace z nějakého důvodu, že pak do sebe začnou jednotlivé kousky zapadat, takže jsem ani moc neřešila rozvětvenost děje. A jak jsem se knížkou pročítala, bylo to pořád lepší a lepší. Každá z postav, se kterými trávíme více času, má své motivy, každou z nich si můžete v nějakém bodě příběhu oblíbit, nebo alespoň pocítit soucit a odpustit. Já jsem v různých pasážích knihy sympatizovala s různými postavami. Pan autor má opravdu dar...SPOILER nechápu, jak se mu mohlo povést, že jsem skoro oplakala smrt démona, který byl na scéně pár minut (když se otočí na Rychlýho Bena a zeptá se ho: "Lituješ mě?" a on zašeptá "Ano") nebo s ohaři, kteří měli na svědomí nechutná lidská jatka a já najednou nechci, aby jejich duše zůstaly uvězněny v okovech meče. Všechny postavy miluji, protože zapadají do celého děje naprosto dokonale a nemůžu se dočkat, až začnu číst knihu další. A pro ty co by se báli složitého děje: nebojte, nechte to na autorovi, on vás dějem postupně provede, jen vás nesmí demotivovat, že nepochopíte všechno na prvních stránkách knihy :-)\n17. 1. 2016, 16:28\nZe začátku jsem měla trochu problém vyznat se ve všech postavách, názvech a dějových liniích, ale asi po 200 stranách to všechno začalo zapadat, no a závěr to už byla lahůdka nakonec :) Erikson vytváří celý nový svět, který má parádně promyšlený, ale zároveň nechává čtenáře, aby využil vlastní představivost. Už se nemůžu dočkat dalšího dílu :) Zatím dávám 80 % za někdy až přílišnou složitost děje (což nemusí vyhovovat každému) - možná po přečtení dalších dílů to zvednu na 100 % Rozhodně to je skvělý start nové ságy.\n14. 8. 2015, 23:26\nK Malazské knize jsem se dostala skrz doporučení na diskuzích o ASOIAF. A víte, co mám například ráda na ASOIAF? Uvedení čtenáře do světa a děje. Tohle je Arya, žije na Zimohradě, ráda bojuje s mečem. Tohle je lord Ned Stark, její otec, strážce Severu. Támhle Dany za mořem. Tady Bran, rád leze. Jinde Tyrion, ošklivý malý skřet. Atd. No a právě tohle představení postav tady chybělo. Vydržela jsem tak dvě stě stran a pak mi došlo, že autor po mně zřejmě chce, abych přetrpěla knihu nebo i víc, a pak si tu mozaiku nějak dám dohromady a osvítí mě pravda a já zavřu knihu s pocitem uspokojení. A to ne, knihu přece nečtu kvůli konci- to mezi začátkem a koncem by mělo bavit také.\n27. 3. 2015, 9:02\nNěkolik let jsem v různých knihkupectvích kroužila kolem Malazu, nechala se oslovovat přebaly knih, představovala si, jaké úžasné příběhy musejí skrývat. Vzpomínala na všechny chvalozpěvy, které jsem četla a pak jsem si přečetla první díl a ono kouzlo vyprchalo. Raději se vyhnu srovnání s Písněmi ledu a ohně, protože jde o naprosto odlišný druh fantasy, tak je zbytečné srovnávat nesrovnatelné, ačkoli i to byl důvod, proč jsem se rozhodla si tuto knihu přečíst - údajně má jít o rozlehlejší svět, mraky postav a ještě složitější děj...v tomto ohledu jsem neměla problémy. Rychle jsem pronikla do tohoto světa, jeho popis mi však přišel nudný. Chápala jsem kam které postavy patří a směřují, ale jejich počínání i osud mi byl lhostejný. Nehodlám se nudit u dalších dílů, protože by snad některý z dalších mohl být lepší. Když jde o sérii, od první knihy očekávám, že to trochu "nakopne" a já budu hltat stránky po desítkách. Pozitivně ale hodnotím, že i přes rozsáhlost díla si to zachovalo strukturu (má to alespoň hlavu a patu).\n15. 2. 2015, 14:38\n"Malá rybka s ještě menší ploutví se ocitne uprostřed oceánu. Oceánu plného neznámých zákoutí, míst a bytostí. Plná strachu a zmatení se snaží proplavat skrz vodu, která se ji zpočátku zdá poněkud hutná a těžkopádná. Postupem času se ovšem rozkouká, začne se více orientovat a v oceánu se ji začne více líbit. A přesto je na konci zmatená a plno věcí nechápe. A v té chvíli se střetávají dvě alternativy. Buďto se rybka vydá skrz další bouří událostí a nebo jen odevzdaně naposled vydechne."\nJá si připadám přesně jako ta rybka. A upřímně nevím, kterou alternativu zvolit. Je to už nějaký měsíc, co jsem měsíční zahrady četl, poté jsem celý Malaz odložil trošku k ledu a čekám, kdy na mě ze svého ledového vězení znovu udeří. Zřejmě si budu muset přečíst měsíční zahrady ještě jednou a pak si teprve budu úplně jistý, kam se vydat.\n31. 1. 2015, 15:22\nBohužel tento první díl byl pro mě utrpení. Po celou dobu jsem se ztrácel v ději, a když už jsem si myslel, že jsem našel konec niti, tak mě autor hodil do zcela nového příběhu s hodně novými postavami. Na mě to bylo bohužel moc překombinované a přehuštěné.\n7. 9. 2014, 12:26\nJak píší mnozí, prvních 200 stran bylo náročných, ale bohužel v mém případě neplatilo, že potom přišlo prozření a všechno do sebe zapadlo... Sice jsem moho pochopil, ale i tak mi to přišlo hodně překombinované. Věřím, že v dalších dílech se mnohé objasní, ale ani tohle vědomí zážitek z přečtení samotné knihy nedokázalo vylepšit...\n27. 6. 2014, 12:13\nPo přečtení poslední vydané knížky od G.R.R.Martina (Tanec s draky) a démonské trilogie od P.V.Bretta jsem se těšil, že budu mít na nějakou dobu vystaráno co číst. Dle hodnocení tomu tak mělo být i s Měsíčními zahradami. Omyl. S žádnou postavou jsem se nedokázal ztotožnit, děj překombinovaný, žádné zákonitosti, prostě nic co by v této knize drželo pohromadě. Vedle Bretta se to nemůže ani postavit. Plně to vystihuje komentář briganda. Z tohoto šíleného dortu mě bolí hlava ještě teď a to jsem tomu dal šanci ještě v dalším dílu. Pro mě tedy Eriksonova MKP obrovské zklamání.\n3. 2. 2014, 16:51\nNemyslím že by se jednalo o tak složité čtení jak spousta lidí píše. Pokud pozorně čtete a jste schopni si zapamatovat kdo je kdo tak si knížku náramně užijete. První polovina knihy trochu chaos, druhá polovina knihy neskutečná jízda. Palec nahoru a těším se na další díl.\nZe začátku, asi 150 stránek, na mě tahle knížka působila tak že se jí nechce abych jí četl. Bohudík jsem dal na recenze a dočetl to do konce páč to finále, i když jsem to trochu čekal ,bylo monumentální :) Erikson je spisovatel který nemá slitování jak s postavami, ale i s čtenáři. Začne nevinně, nechá vás aby jste přemýšleli co jsou ty postavy vůbec zač jenže pár dalších stránkách se tam začnou hromadit jejich mrtvoly a vy stále víc a víc chcete pochopit proč se tam vlastně děje to co se tam děje, jenže jak jsem poznamenal výše, děj je tak složitý že musíte číst pomalu jinak se v něm začnete ztrácet.\n6. 1. 2013, 10:13\nDěj je složitý. Mnoho postav může čtenáře mást . Kniha se ale čte perfektně, ani vteřinu nenudí. Těším se na druhý díl.\n10. 12. 2012, 21:39\nPerfektní kniha. Je sice pravda že mohou existovat lidé kteří mají problémy s pochopením složitého děje a také že toho autor ze začátku moc nevysvětluje, ale pokud se přesto dostanete zjistíte že držíte v ruce jednu z nejlepších fantasy knih vůbec.\n31. 8. 2012, 10:56\nMá oblíbená sága. Kamarád se vyjádřil, že je to hnus a návod pro pána jeskyně. Je to zamotané, složité, všechno je několikaúrovňové. Člověk musí přemýšlet a koukat se kdo to asi tak zamotává a kdo za tím vším je.. V podstatě je to opravdu hodně úvod ságy a ani začátek této knihy přitažlivý není.. Ale jakmile člověk pochopí, tak ho budou postavy (většina z nich jsou hrozní filozofové :) i děj velice bavit.. Není to úplně oddechová četba, ale je to něco jiného.\n28. 8. 2012, 0:57\nVe chvíli, kdy zvládnete přelouskat tenhle díl, tak vás celá série neuvěřitelně pohltí. Skvělý start pro celou tuto epickou ságu, kterou podle mě nic dlouho nepřekoná.\n23. 10. 2011, 14:48\nTěžké hodnotit. Kniha zajímavá je, zápletka nejspíš taky (jedná se přeci o první díl). Jenže mě přišla složitá, zamotaná. Možná to bude tím, že jsem knihu četl na iPhonu a nemohl tak kdykoliv listovat na začátek, na seznam postav. Každopádně, na 4 hvězdičky to je, časem, až všechno zapadne dohromady, možná zvýším...\n14. 7. 2011, 22:00\nZajímavé fantasy.. Bohužel po 40 stranách mám velké výhrady k českému překladu. Nejen že je to chaotické, přecpané spojkami a čárkami, ale k tomu se najdou i pravopisné chyby. Nejvíce mě ovšem rozčiluje částečný překlad jmen. Buďto bych přeložila všechny, nebo žádné, ale na půl to působí podivně. Musí to bejt skvělá kniha, ale v tomto překladu ji čtu velice pomalu a nejednou se vracím zpět že jsem něco nepochopila.. Nicméně ji určitě dočtu.. Snad se skore vylepší a zvědavost mne vyžene pro další díl..


TRI 2:0 PLZ | HC Oceláři Třinec - HC Škoda Plzeň (Extraliga juniorů) | Onlajny.com\nkonec (0:0, 1:0, 1:0 - N 0:0 - 0:1) Stav série: 0:0\n12.01.2019, 12:00 • mini WERK ARENA • O pořadí v play-off • Martina Sikorová\nKonec zápasu. (14:21:38)\nPrincl mohl pro svůj tým získat alespoň bod z nadstavby, přihrávku spoluhráče ale netrefil.\nPrincl je zpátky na ledě, domácí nevyužili ani tuto přesilovku.\nPrincl dostává dvě minuty za sekání.\nPravice hlavního je nahoře, Třinec má signalizovanou výhodu.\nMísto vyrovnání přichází definitivní pojistka Třince! Prázdnou branku trefuje NICO GEIDL!\nHosté mohli vyrovnat, po ráně Houdka od modré zachránila Švehláka branková konstrukce!\nRaška s Havránkem neuspěli proti prázdné brance a opět tak došlo k závaru v třineckém brankovišti.\nPilc sprintuje ze své branky na střídačku, hosté v šesti.\nZakázané uvolnění Plzně vrací hru k Pilcovi.\nRaška to zkusil z vrcholku kruhů, Pilc má puk ve své moci.\nIndrst chtěl vyslat do přečíslení Przybylu, rozhodčím je ale odpískána přihrávka rukou.\nPlzeňští vybojovali puk ve svém obranném pásmu a zakládají další útočnou akci.\nMacháček obětavě zblokoval ránu od modré a osvobodil svůj tým z tlaku Plzně.\nTřinec se trápil také v této přesilové hře a nedokázal využít ani tuto možnost.\nMacháček to zkoušel individuálně, bekhendem si ale na Pilce nepřišel.\nPo přihrávce Matěje se před odkrytou částí plzeňské klece natahoval Macháček, ovšem marně. Třinecký útočník byl totiž zahákován Soukupem a to znamená další přesilovku. V těch jsme dnes ale zatím příliš neviděli.\nPrincl se na pravé straně natlačil až k brance, tam ale trefil pouze připraveného Švehláka.\nHra je teď hodně rozkouskována. Plzeň se v rozmezí několika sekund provinila již druhým zakázaným uvolněním a hra se opět vrací k Pilcovi.\nPokus Koldy z levé strany se stal kořistí Švehlákovy lapačky.\nDomácí vstoupili do třetí třetiny aktivně a opět se usadili před Pilcem, vyloženější šance z toho ale nebyla.\nSe střelou z úhlu si Švehlák poradil. Rozhodčí museli hasit také menší spor mezi Malátem a Raškou.\nZakázané uvolnění Plzně vrátí hru zpět k Pilcovi.\nPlzeň má puk v útočném pásmu. Už nějakou dobu se o něj ovšem bojuje pouze u mantinelu.\nMalát obdržel parádní přihrávku z obranného pásma a ujížděl sám na Švehláka. Puk ovšem plzeňskému útočníkovi ujel od hole, čehož využil domácí brankář a vrhl se po kotouči. Švehlák tento zákrok zvládl a puk končí pod jeho lapačkou.\nPlzeňští hráči se u pravé tyče důsledně tlačili za dorážkou, Švehlák byl na svém místě.\nPoskakující kotouč doputoval až k Švehlákovi a domácí brankář ho raději ukrývá v lapačce.\nHavránek s Raškou nedávali pozor a výsledkem tak byla srážka těchto dvou třineckých hráčů na útočné modré čáře.\nMatěj už si odpykal svůj trest, ani čtvrtá přesilová hra tohoto zápasu gól nepřinesla.\nSlanina se před Švehlákem důrazně tlačil za dorážkou, což se nelíbilo Šulákovi. Rozmíšku ale rychle hasí sudí.\nPrvní přesilovou hru si vyzkouší také hosté. Matěj dostává dvě minuty za napadení.\nNepříliš pohlednou pasáž hry přerušuje čárový sudí. Zakázané uvolnění.\nHavránek dostal puk před branku, kde se ještě po dorážce natahoval Raška. Ovšem marně.\nDomácí ujeli do přečíslení dva na jednoho, které táhl Matěj. Útočník Třince se rozhodl pro individuální zakončení a na Pilce si nepřišel.\nPrincl se po přihrávce spoluhráče ocitl před Švehlákem, domácí brankář mu ale dobrou šanci k vyrovnání zmařil.\nKolář se vrací z trestné lavice, hosté i toto oslabení zvládli bezchybně.\nPokus Havránka Pilc neudržel ve své výstroji a před brankou došlo k menšímu závaru, skóre se ale nemění.\nDělovku Rašky zblokoval bránící hráč do ochranné sítě, Ocelářům se nedaří ani tato přesilová hra.\nGeidl tentokrát tečoval dělovku Krzaka, puk ale levou tyč hostující branky minul.\nSituace na ledě se ovšem nejspíše změní. Rozhodčí uděluje Kolářovi dvě minuty za hru se zlomenou holí. Další přesilovka pro Třinec.\nIndiány inkasovaný gól probudil a domácí jsou pod tlakem.\nOd modré čáry to zkoušel také Kremláček, Švehlák si proti jeho ráně povyjel a zachytil ji do lapačky.\nA máme tady první gól. Obránce David Homola vypálil od modré čáry, jeho střelu tečoval NICO GEIDL a po tomto zásahu puk skončil v plzeňské síti. Asistence: David Homola, Pavel Matěj.\nHosté se provinili zakázaným uvolněním a hra se tak vrátí do jejich obranného pásma.\nPokus Indrsta skončil až v ochranné síti, hra je přerušena.\nKvasnička otestoval pozornost Švehláka střelou z úhlu, domácí brankář má puk ve své lapačce.\nAdámek srazil přihrávku směřující na Balína a následně si s nepříliš urostlým útočníkem Plzně poradil také v souboji u mantinelu.\nNemuselo tomu však být dlouho. Przybyla inkasoval úder do obličeje a okamžitě odjíždí na střídačku. Vylučovat se však tentokrát nebude.\nPlzeň se ubránila také tentokrát a už má na ledě opět pět bruslařů.\nZřejmě poslední akcí této přesilové hry byla rána Krzaka od modré, která však až k brance nedoletěla.\nPokus Geidla z většího úhlu neudržel Pilc v lapačce a puk se ocitl v brankovišti, tam však včas zasáhl jeden z bránících hráčů.\nPo sérii přihrávek se ke střele z mezikruží dostal Matěj, trefil však přesně střed branky, kde stál připravený Pilc.\nKovářík se postavil do cesty pronikajícímu Przybylovi, rozhodčí tento zákrok ocenil menším trestem za nedovolené bránění a plzeňského beka tedy čekají dvě minuty na trestné lavici.\nŠvehlák je na střídačce a to znamená jediné. I další přesilovou hru si zahrají domácí.\nAdámek nahodil puk ze středního pásma, Pilc jej podržel na své hrudi a poté bleskově rozehrál.\nJako další zatápěl plzeňské obraně Havránek. Domácí útočník ale neuspěl ani se střelou a ani po následném objetí branky.\nHoudek vyslal prudkou ránu od modré čáry, opět ale duní jen mantinel za třineckou brankou.\nVelké problémy se založením akce trápí také Plzeň. Hostující mladíci ve svém pásmu lacině přicházejí o puky a Pilc musel čelit další střele Třince od modré. Kotouč naštěstí pro svůj tým zachytil mezi betony a hra je přerušena.\nČmiel v obranném pásmu Plzně lacině získal kotouč, bekhendovým zakončením si ale na Pilce nepřišel.\nMalák se vrací z trestné lavice, hostující tým první oslabení zvládl.\nNahození Krzaka těsně před brankou tečoval Matěj, puk si ale cestu do sítě nenašel.\nOceláři se drží v útočném pásmu, místo střelby ale zatím volí přihrávky a Pilc je bez práce.\nPrzybyla se u pravé tyče dostal k dorážce a někteří z jeho spoluhráčů už zvedali ruce nad hlavy, kotouč ale zřejmě za brankovou čáru nepřekročil.\nBranka Třince při zákroku Švehláka vypsala z předepsaného postavení, rozhodčí ji nedokázali upevnit zpátky a na ledovou plochu musí rolbař.\nByli to ale Oceláři, kdo málem inkasoval! Michálek nezachytil puk na modré čáře a do brejku pelášil jeden z hráčů v modrém, v brejku ale na Švehláka nevyzrál.\nTeď už se to Ocelářům podařilo a navíc si vykoledovali faul. Podrážením se totiž provinil Malák a čekají jej dvě minuty na trestné lavici.\nOceláři mají problém s rozehrávkou a nemohou se dostat z obranné třetiny.\nPrzybyla opět ukázal své individuální kvality a sám se dostal až před Pilce. Při poslední kličce ale domácí útočník ztratil kotouč a bylo po šanci.\nTo na opačné straně už to zavánělo gólem. Adamec se v mezikruží protlačil ke střele, svou střelu ale nenamířil přesně a trefil pouze zadní mantinel.\nIndrst chtěl vyslat do útoku Geidla, přihrávku ale zastavil jeden z bránících hráčů v modrém. Útočník Ocelářů se ale nakonec k puku přece jen dostal, nebezpečná akce z toho ale nebyla.\nDo pásma už se podívali také hosté, s kotoučem se ale motali jen u mantinelu a následně nezachytil Malák přihrávku na modrou čáru. Indiáni tedy musí vyklidit útočnou třetinu.\nÚvodní buly vyhráli domácí a do útočného pásma se řítil Čmiel. Třinecký útočník vystřelil ihned po přechodu modré čáry a jeho pokus se stal kořistí Pilcovy lapačky.\nDomácí mladíci si včera poradili s Litvínovem a po dvou vstřelených gólech v každé třetině nakonec zvítězili 6:0! V doplňkových nájezdech se pak radoval soupeř a svěřenci trenéra Juříka tedy brali tři body. V tabulce jich Oceláři mají na svém kontě celkově již dvacet a nachází se na třetím místě.\nNejproduktivnější hráči Třince\nFilip Indrst – 28 bodů (6+22)\nMarek Havránek – 25 bodů (8+17)\nJakub Michálek – 24 bodů (11+13)\nPlzenští mladíci za sebou mají parádní obrat! Indiáni včera hráli na ledě Vítkovic a na začátku třetí třetiny prohrávali už 0:4. Skóre ovšem zvládli vyrovnat a nakonec vybojovali dva body za vítězství 5:4 po nájezdech. V tabulce si tedy polepšili na aktuálních sedmnáct bodů a patří jim šesté místo.\nNejproduktivnější hráči Plzně\nJan Matiášek – 26 bodů (10+16)\nPetr Eret – 25 bodů (19+6)\nMarek Princl – 24 bodů (11+3)\nHezké odpoledne z Třince! Juniorská extraliga má dnes na programu již jedenácté kolo nadstavby a ve skupině O pořadí v play-off budeme v mini WERK ARENĚ sledovat utkání mezi domácími Oceláři a hosty z Plzně.\n0:0 Raška (TRI)\n1:0 Michálek (TRI)\n1:0 Geidl (TRI)\n1:0 Kolda (PLZ)\n1:0 Macháček (TRI)\n1:1 Malát (PLZ)\n1:1 Przybyla (TRI)\n1:1 Michálek (TRI)\n1:2 Procházka (PLZ)\n03:44 TRI 2 Malák, podrážení\n13:28 PLZ 2 Kovařík, nedovolené bránění\n20:33 TRI 1:0 Geidl (Homola, Matěj)\n22:59 PLZ 2 Kolář, zlomená hůl / hraní\n30:42 TRI 2 Matěj, napadení\n43:51 PLZ 2 Soukup, hákování\n59:56 TRI 2:0 Geidl\n61:26 PLZ 2 Princl, sekání


Vuudh Bytový parfém Phuket (Citronová tráva a levandule) 50ml - O nas pro nas...\nDomů / Bytové vůně / Vuudh – interiérový sprej / Vuudh Bytový parfém Phuket (Citronová tráva a levandule) 50ml\nVůně Phuket (Citronová tráva a levandule)\nO vůni Phuket (Citronová tráva a levandule):\nVelmi oblíbená svěží vůně, která povznáší mysl a zároveň působí jako přírodní antidepresivum. Ulevuje od stresu a psychického vyčerpání.\nCitronová Tráva - Esenciální olej získávaný parní destilací z čerstvých a lehce usušených listů.\nLevandule - Esenciální olej vyráběný z levandulových lístků\nPři cestě dolů po úzké stezce, která vedla k útesu, s výhledem na Andamanské moře se naše džíny otíraly o citrónovou trávu a uvolnily citrusovou vůni, která se spojila s mojí levandulovou kolínskou a vytvořila tak jedinečnou aromatickou vůni. Držíme se za ruce a díváme se na dramatický západ slunce z „Perly Orientu“.


Jsme Češi – jak se to pozná? ptá se šesté číslo Archy. A na otázku hledá odpověď. – Adam.cz\nDomů»Články»Knihovnička»Archa»Jsme Češi – jak se to pozná? ptá se šesté číslo Archy. A na otázku hledá odpověď.\nJsme Češi – jak se to pozná? ptá se šesté číslo Archy. A na otázku hledá odpověď.\nOd Redakce 19. 10. 2010 Aktualizováno: 12. 3. 2021 4 minuty čtení\n„Jací jsme?“ připomíná Pavel Trantina v úvodníku k šestému číslu Archy otázku, již si kladl už před desetiletími Ferdinand Peroutka a po něm i další čeští myslitelé. „Odvozovali z toho charakter národa, poznamenaného minulostí. Aktuální a akční dopovědí na stejnou otázku v prostředí sdružení dětí a mládeže by mohlo být, že nezáleží až tolik na tom, jací jsme dnes, ale jací chceme být a co pro to uděláme ve výchově mladé generace,“ soudí Pavel Trantina, který stál v čele České rady dětí a mládeže (ČRDM) v letech 2004 – 2007. Své úvodní zamyšlení nadepsal obdobně, jako zní ústřední téma nové Archy: Jsme Češi. Jak se to pozná?\nNa stejnou otázku ostatně odpovídají i respondenti a respondentky v anketě připravené Michaelou Přílepkovou: Zdeňka Mašková z Odboru pro mládež MŠMT, její kolega Jindřich Fryč ze Sekce mezinárodních vztahů a evropských záležitostí, Dana Moree z Fakulty humanitních studií Univerzity Karlovy a člen představenstva ČRDM Jiří Peterka, jehož „domovským“ sdružením je Together Czech Republic. Barbora Pavlíčková z organizace Erasmus Network Czech Republic v článku nazvaném „Studentská síť Erasmus: Češi jsou zkrátka nejlepší!“ zase upozorňuje na to, že popularita České republiky jakožto destinace pro studijní pobyt rok od roku stoupá; letos všechny ESN kluby přivítají přes 2000 zahraničních studentů. „Čeští studenti, alespoň ti, kteří působí u nás v ESN, jsou velmi ochotní a neváhají obětovat svůj volný čas pro kolegy z ciziny,“ konstatuje autorka na vysvětlenou tvrzení uvedeného v titulku jejího textu.\n„Objevovat historii – rozumět současnosti – tvořit budoucnost“. Pod tímto názvem připravila ČRDM společně s partnery z Německého spolkového kruhu mládeže a Radou mládeže v Izraeli trojstranný mezinárodní výměnný pobyt. Více o tomto projektu se dočtete ve stati Marka Krajčiho a Michaely Přílepkové. Pedro Pires a Jana Šoupalová vám zase představí mezinárodní dobrovolnické projekty v Duze; jejich text doplňuje anketa s mladými lidmi navrátivšími se z inspirativních workcampů v zahraničí – v Itálii, ve Francii, v Malajsii i jinde. Občanské sdružení Boii, působící v Nasavrkách na Chrudimsku, hodlá zahájit na jaře 2011 stavbu keltského skanzenu; o plánech na rekonstrukci keltské vesnice z doby laténské se pro Archu rozepsala Anna Frantalová.\n„Šestka“ tištěného zpravodaje ČRDM si všímá také toho, že na Evropských skautských konferencích v Bruselu byl v létě zvolen do šestičlenného Evropského skautského výboru na období let 2010 – 2013 Petr Vaněk – Permi. Rozhovor s ním připravila Michaela K. Rocmanová. „YMCA letos slaví celkem 277,“ konstatuje nadpis dalšího článku – a generální sekretář YMCA v ČR Miki Erdinger ve svém retrospektivním textu pod ním vysvětlí, jak to s tím výročím vlastně je. Čtenáři Archy se spolu s Tomášem Novotným mohou vydat do Sloupu na Českolipsku, kde se na tematickém semináři sešla mládež turistických klubů z několika evropských zemí.\nArcha rovněž podrobněji referuje o obsahu tiskové konference ČRDM k zahájení školního roku, respektive o projektových novinkách v oblasti volnočasových aktivit dětí a mládeže (např. Kamchodit.cz). V rámci jedné z nich – projektu Kecejme do toho – se na pražské Parukářce uskutečnil doprovodný program „Open air“. Jaké to bylo? Díky Janu Husákovi se o tom můžete dočíst v Arše. Jakub Šťástka zase představí pionýrský projekt Klíčení – Rosteme s dětmi, který vychází z myšlenky podpory rovných příležitostí dětí a žáků. „Hlavním cílem je snaha o zkvalitnění a rozšíření činnosti Pionýra směřující k dětem a mládeži se zvláštními vzdělávacími potřebami, jako jsou například děti s lehkou mozkovou dysfunkcí, děti ze znevýhodněných rodin, děti ohrožené předčasným odchodem ze vzdělávání a v neposlední řadě talentované děti,“ shrnul podstatu zmíněného projektu Jakub Šťástka. A když už jsme u toho představování, Tereza Koubová z Terra-klubu, o. p. s. nabídne čtenářům základní informace o projektu DreamCatcher – Chyť svůj sen.\n„Plyšáci jedou do Kosova“, hlásí se nadpisem o pozornost čtenářů článek, v němž Michala K. Rocmanová informuje o cestě tisíců plyšových hraček, které se sešly v humanitární sbírce zorganizované ČRDM pro děti ze dvou malých škol v podujevském regionu. (Již v květnu jich shromáždili stovky pořadatelé Bambiriády v Zábřehu. Koncem prázdnin se ujalo sbírky Občanské sdružení Altus v Pardubickém kraji, obec Bítovany, sdružení Duha a mnozí další příznivci. Přepravu hraček do Kosova zajistila Armáda ČR.)\nVe formátu PDF si můžete Archu č. 6/2010 prohlédnout ZDE.\nArcha číslo 3/2021 píše o tom, že je přínosné učit se od sebe navzájem


System Center Správce konfigurace 2007 R2 klienta pro vykazování stavu se nezdaří, pokud klienti mají více záznamů zjišťování\nPlatí pro: Microsoft System Center Configuration Manager 2007 R3Microsoft System Center Configuration Manager 2007\nZobrazit původní anglický článek: 960634\nMicrosoft System Center Správce konfigurace 2007 R2 a vykazování stavu klienta jsou instalovány na vícevrstvé hierarchie.\nKlient SCCM 2007 R2 je přiřazena úroveň 2 webu a odešle záznam dat zjišťování prezenčního signálu (DDR).\nTento klient SCCM 2007 R2 je poté přiřazen webu vrstvy 1 a odešle záznam dat zjišťování prezenčního signálu (DDR).\nSpustit nástroj Reporting stav klienta a nakonfigurujte jej můžete Spustit.\nV tomto scénáři Reporting stav klienta se nezdaří a zobrazí následující chybová zpráva při pokusu aktualizovat souhrnné informace:\nNeplatná chyba SQL - poddotaz vrátila hodnotu větší než 1. To není povoleno, je-li poddotaz =,! =, <, < =, >, > = nebo kdy je použit poddotazu jako výraz.\nPříkaz byl ukončen.\nSynchronizace klienta v databázi se nezdařilo.\nCH_SyncClientSummary klient stav Reporting uloženy postup předpokládá, že pouze jeden prezenční signál je vrácena. Dvě hodnoty prezenčního signálu jsou však vráceny v tomto scénáři. Proto Reporting stav klienta nezdaří a zobrazí se chybová zpráva.\nMusíte mít System Center Správce konfigurace 2007 Service Pack 1 nainstalována tuto opravu hotfix.\nSystem Center Správce konfigurace 2007 R2\nUpdate.sql Není k dispozici 4,507 30-Nov-2008 21:10 Není k dispozici


Mackie DL1608 + WiFi Router (podpora Android, PC, Mac!!!)\nMackie DL1608 + WiFi Router (podpora Android, 12500 Kč\nMackie DL1608 + WiFi Router (podpora Android, PC, Mac!!!)\nDigitální mixážní pult Mackie DL1608. Velmi málo používaný. Stav 100%. http://mackie.com/products/dl1608-dl806\nS aplikací Master Fader 5.1, která má vyjít každou chvílí, přijde konečně i podpora Android, PC a Mac. Stáhněte aplikaci Master Fader 5.0 pro Android a vyzkoušejte v demo módu. https://play.google.com/store/apps/details?id=com.mackie.masterfader5\n30-pin + možnost upgrade na Lightning (kit u Thomanna za 1300,- https://www.thomann.de/cz/mackie_dl_lightning_dock_service_kit.htm)\nJe možno dokoupit i jen redukci 30-pin/Lightning za pár kaček (http://www.heureka.cz/?h[fraze]=lightning+30-pin&min=&max=&gty=new&o=3)\nNebo si vystačit s WiFi.\nV ceně kompatibilní WiFi/Ethernet router Edimax AR-7084GB (komunikace s DL1608 bez nutnosti cokoliv nastavovat, jelo to hned po zapojení s výchozím nastavením, 100% funkční, upgradován firmware)\nMohu přiložit iPad 3 16GB 3G použitelný pro "wired" i "wireless" ovládání. Master Fader 3 zvládá bez problémů. Master Fader 4 se taky dá. (stáhněte, vyzkoušejte). Starší iPady také fungují ale ovládání mixu není tak plynulé.\nPokud má iPad Lightning, tak redukce pro fyzické připojení je třeba. Jinak ale stále možnost přes WiFi. Tam je to omezení, že nelze nahrávat stereo mix do iPadu. Používám s iPadem 3 na iOS 9.3.5 vyšší mi nejde nainstalovat. Jede na něm Master Fader 3 i 4 (jsou to v App store separátní aplikace, takže můžete mít oboje a porovnat. 3 je s iPadem 3 trochu svižnější ale nemá některé funkce).\nVíce o iPadu zde\nCena: 12 500 Kč ~ 485,80 €\nJméno: MV_XVX (os. odběr Č. Třebová) (Dyzzyd3)\nVloženo 23.5.2019 00:49 pod č.48941\nSennheiser GAM 3 (rackmount pro ..\n250 Kč ~ 9,70 €\nYamaha APX5NA NT + KUFR +kryt ot..\n7500 Kč ~ 290,80 €\nIbanez S2120X Prestige - el. kyt..\n32000 Kč ~ 1240,80 €\nCZ manuál Mesa/Boogie Mark IV (Č..\n1 Kč ~ 0,00 €\nNOVATION - Kryt na XY joystick..\nAllen&Heath - postranice na mixá..\n1100 Kč ~ 42,70 €\nROCKMAN MIDI OCTOPUS - MIDI Rela..\n3300 Kč ~ 128,00 €\nPRS SAS Swamp Ash Special 25th A..\n62000 Kč ~ 2404,00 €\nDAW stanice iMac 27 SSD NVMe 256..\n24800 Kč ~ 963,90 €\nBAD CAT Classic Cat R + zakázkov..\n36000 Kč ~ 1398,10 €