CEPSR - Slovácko: region s identitou, samospráva bez identity\nSlovácko: region s identitou, samospráva bez identity\nSlovácko: Region with Identity, Self-Government without Identity\nAs part of the reform of public authority in the Czech Republic, a higher level of the self-government was created in 1997 in the form of 14 regions. Nevertheless, their territorial definitions often failed to respect natural regional borders. This is also the case with the ethnic area known as Slovácko. In this paper, the socio-demographic structure of the inhabitants of Slovácko, electoral behavior, and their positions on particular political issues are analyzed. The characteristics of local politics in Slovácko are examined as well.\nSlovácko, regional self-government, natural region, territorial identity\nPředmětem tohoto článku je otázka územního uspořádání vyšší úrovně samosprávy v České republice. Konkrétně se budeme zabývat problematikou neexistence vyššího územního samosprávného celku (VÚSC) – kraje – na území přirozeného regionu Slovácka. Budeme se snažit prokázat, že oblast Slovácka není jen skanzenem specifických folklórních tradic, ale jedná se o oblast, jejíž společnost vykazuje homogenitu sociodemografických charakteristik. Stejně tak budeme ověřovat, zda nabývají homogenních hodnot i parametry volebního chování obyvatel Slovácka. Zajímavý v této souvislosti bude i pohled na homogennost postojů Moravských Slováků ke konkrétní závažné politické otázce, a to ke vstupu České republiky (ČR) do Evropské unie (EU). V neposlední řadě se zaměříme na specifika komunální politiky v oblasti Slovácka, kdy se pokusíme prokázat shodnou charakteristiku místní politiky ve slováckých obcích, a to dominanci Křesťanské a demokratické unie – Československé strany lidové (KDU-ČSL).\n2.Územní definice Slovácka\nNárodopisná oblast Slovácko se rozkládá na jihovýchodní Moravě od Napajedelska až k soutoku Moravy s Dyjí. Na jihu a jihovýchodě hraničí se Slovenskou republikou (národopisné oblasti Záhorie a slovenské Kopanice). Severovýchodně od Uherského Brodu leží přechodová oblast mezi Slováckem a Valašskem Luhačovické Zálesí, které někdy etnografové zařazují do Slovácka (Tarcalová 2005; Žůrek 2005). Nicméně se domnívám, že – i z hlediska, jak zařazují zdejší obyvatelé sami sebe – je nosnější vymezit Zálesí jako svébytný region.\nSchéma 1: Teritoriální vymezení národopisné oblasti Slovácko.\nZdroj: Mapy.cz; ohraničení autor.\nHranice uvažovaného vyššího územního samosprávného celku Slovácko by měly – a dosavadní reforma veřejné správy se většinou tímto směrem ubírá – kopírovat hranice správních obvodů státní správy. Pokud aplikujeme hranice správních obvodů obcí s rozšířenou působností (ORP) na region Slovácka, můžeme označit za „slovácké“ obvody Břeclav, Hodonín, Kyjov, Veselí nad Moravou, Uherské Hradiště a Uherský Brod (viz schéma 2). Toto vymezení nekopíruje přesně hranice národopisné oblasti Slovácka, které jsou ale samy o sobě v některých částech mlhavé. Největšími odchylkami je oblast Napajedelska, která patří do obvodu ORP Otrokovice, a obvod ORP Břeclav (viz pozn. 2). Považujeme ale za přínosné při vymezování zamýšleného kraje Slovácko nedržet se v okrajových oblastech striktně hranic národopisných oblastí, ale vzít v potaz i hledisko dostupnosti a kompatibility veřejné správy. Konečné rozhodnutí ve sporných případech by měli učinit obyvatelé, jichž by se takové rozhodnutí týkalo.\nSchéma 2: Obce s rozšířenou působností na území Slovácka.\nZdroj: ePUSA; zvýraznění autor.\n3.Sociodemografická struktura Slovácka: homogenita?\nV této části se zaměříme na vybrané sociodemografické charakteristiky společnosti na Slovácku. Prezentována budou agregovaná data pro úroveň správních obvodů ORP. Přestože i na této úrovni dochází k jistému zkreslení informace, považujeme obvody ORP za rozumný kompromis mezi dostatečnou vypovídací hodnotou a dostupností dat.\nTabulka 1: Podíl věřících obecně a věřících katolického vyznání (v %).\nZdroj: Sčítání lidu, domů a bytů 2001; výpočty autor.\nSchéma 3: Míra religiozity ve správních obvodech ORP na Slovácku.\nZdroj: ePUSA (mapový podklad); Sčítání lidu, domů a bytů 2001 (data); zvýraznění autor.\nZ hlediska religiozity má Slovácko obecně hodnoty vysoko nad celorepublikovým průměrem. Nicméně i v rámci tohoto regionu jsou patrné jisté diference. Na vyšší hodnoty v obvodech ORP Uherský Brod a Veselí nad Moravou má jistě vliv, že velkou jejich část tvoří Kopanice a Horňácko, tedy rurální horské oblasti s větší vzdáleností od center. Směrem na západ, tedy k populačním centrům v údolí řeky Moravy, religiozita klesá, stejně jako směrem na jih. Nicméně ve správních obvodech ORP Hodonín a Břeclav má na nižší hodnoty zřejmě vliv i skutečnost, že je zde vyšší podíl městského obyvatelstva, které v naprosté většině žije v okresním městě v Hodoníně, resp. v Břeclavi. Obecně na území Slovácka naprosto převládá mezi religiózním obyvatelstvem římskokatolická denominace.\nNižší religiozita v obvodě ORP Břeclav oproti zbytku Slovácka nás nutí podívat se na tuto oblast podrobněji, tedy na mikroúrovni obcí. Jak už bylo zmíněno na začátku této stati, národopisně patří do Slovácka oblast Podluží na východ od Břeclavi. Pro určení toho, která obec z obvodu ORP Břeclav patří do národopisné oblasti Podluží, použijeme její příslušnost do mikroregionu Podluží. Podle webových stránek tohoto svazku obcí (Region Podluží) jde o obce šedě podbarvené v tabulce 2.\nV této tabulce můžeme zároveň pozorovat, že agregovaná hodnota pro religiozitu v Podluží se velmi blíží hodnotám religiozity v obvodech ORP Kyjov a Uherské Hradiště. Jak můžeme vidět na grafickém znázornění (schéma 4), Podluží se poměrně ostře odlišuje z pohledu religiozity od zbytku obvodu ORP Břeclav mimo dvě výjimky: Velké Bílovice a Hlohovec. Velké Bílovice, ač se neřadí do Podluží, národopisně do Slovácka patří; spolu s Podlužím jde o obce s kontinuitním osídlením na rozdíl od zbývajících obcí obvodu, kde došlo po druhé světové válce k přesunu německého (do zahraničí) a částečně asimilovaného chorvatského (v rámci státu) obyvatelstva. Přesto stále zůstává deviantním případem obec Hlohovec, která se jeví jako ostrůvek s vyšší religiozitou v relativně ateistické oblasti. Příčinou tohoto jevu je skutečnost, že „vzhledem k tomu, že původní charvátské obyvatelstvo již v průběhu 19. století přebíralo obyčeje okolního slováckého prostředí, nedošlo zde ani na sklonku čtyřicátých let (20. století – J.D.) k odsunu obyvatelstva do vnitrozemí jako v charvátském ostrůvku na Drnholecku“ (Obec Hlohovec).\nTabulka 2: Podíl věřících obecně a věřících katolického vyznání v jednotlivých obcích správního obvodu ORP Břeclav (v %).\nzbytek správního obvodu ORP Břeclav\nSchéma 4: Míra religiozity v jednotlivých obcí správního obvodu ORP Břeclav.\nZdroj: T MapServer (mapový podklad); Sčítání lidu, domů a bytů 2001 (data); zvýraznění autor.\nTabulka 3: Podíl občanů hlásících se k české a moravské národnosti (v %).\nSchéma 5: Míra příslušnosti k moravské národnosti ve správních obvodech ORP na Slovácku.\nPodle podílu lidí hlásících se k české národnosti se společnost na Slovácku jeví jako silně homogenní. V případě moravské národnosti je již možné odhalit jisté diference, kdy odlišně opět působí obvod ORP Břeclav. Podíl obyvatelstva Podluží hlásícího se k moravské národnosti odpovídá hodnotám v naprosté většině Slovácka (tabulka 4; šedě jsou podbarveny obce patřící do Podluží). Když se opět podíváme na mikroúroveň obcí (schéma 6), zjistíme homogenitu hodnot příslušnosti k moravské národnosti v Podluží; vyšší podíl obyvatelstva hlásícího se k této národnosti je ovšem na severozápadě obvodu ORP Břeclav. Zatímco u Velkých Bílovic je to ještě pochopitelné, u obcí Zaječí a Rakvice s diskontinuitním osídlením jde o zajímavý jev vzhledem k tomu, že v ostatních vysídlených obcích se tyto zvýšené hodnoty nevyskytují.\nTabulka 4: Podíl občanů hlásících se k české a moravské národnosti v jednotlivých obcích správního obvodu ORP Břeclav (v %).\nSchéma 6: Míra příslušnosti k moravské národnosti v jednotlivých obcích správního obvodu ORP Břeclav.\n3.3.Manželství a natalita\nPodle množství uzavřených manželství (za rok 2003) se dají na Slovácku identifikovat správní obvody ORP s vyšší (Uherský Brod, Veselí nad Moravou a Břeclav) a nižší sňatečností (Uherské Hradiště, Kyjov a Hodonín). U rozvodů se podobně vyskytují dvě oblasti – jedna s vyšší a druhá s nižší rozvodovostí. U obvodů ORP Uherský Brod a Veselí nad Moravou se dokonce vyšší sňatečnost pojí s nižší rozvodovostí. Jistě zajímavým je také fakt, že vyšší rozvodovost se vyskytuje v administrativních celcích, na jejichž území se nachází okresní město. Vyšší natalita je v obvodech ORP Uherský Brod a Uherské Hradiště, přičemž naopak nižší byla v roce 2003 ve správních celcích Hodonín, Veselí nad Moravou a Kyjov. Obvod ORP Břeclav se nachází zhruba uprostřed pořadí těchto hodnot. Vyšší počet potratů byl proveden v okrscích Břeclav a Hodonín a naopak nižší hodnoty tato proměnná nabyla v okrscích Uherský Brod, Uherské Hradiště a Kyjov. Správní obvod ORP Veselí nad Moravou se nachází uprostřed pomyslného žebříčku.\nMůžeme předpokládat nějakou souvislost mezi hodnotami těchto čtyř proměnných a mírou religiozity v jednotlivých správních obvodech ORP. Pokud se podíváme na korelace mezi těmito skupinami hodnot, tak zjistíme významnou negativní korelaci mezi mírou religiozity a množstvím potratů (-0,87) a rozvodů (-0,88). Naopak u živě narozených (0,39) a uzavřených manželství (0,21) jde sice o pozitivní, nicméně poměrně – zvláště u uzavřených manželství – slabou korelaci. Můžeme tedy konstatovat, že vyšší religiozita se projevuje především v destruktivních záležitostech potratů a rozvodů.\nTabulka 5: Počet sňatků, rozvodů, živě narozených a potratů v roce 2003 (přepočteno na 1000 obyvatel).\nZdroj: Český statistický úřad 2004.\nSchéma 7: Sňatky na 1000 obyvatel ve správních obvodech ORP na Slovácku.\nZdroj: ePUSA (mapový podklad); Český statistický úřad 2004 (data); zvýraznění autor.\nSchéma 8: Rozvody na 1000 obyvatel ve správních obvodech ORP na Slovácku.\nSchéma 9: Živě narození na 1000 obyvatel ve správních obvodech ORP na Slovácku.\nSchéma 10: Počet potratů na 1000 obyvatel ve správních obvodech ORP na Slovácku.\n3.4.Sociodemografické charakteristiky společnosti na Slovácku\nV rámci Slovácka lze u jednotlivých sociodemografických charakteristik pozorovat jisté diference. Většinou jde ovšem spíše o jemné nuance než o diametrální rozdíly. Nelze tedy v případě Slovácka sice mluvit o naprosté homogenitě, nicméně i vzhledem k tomu, že odlišnosti u jednotlivých charakteristik se nevyskytují totožně v určitých oblastech, lze označit společnost na Slovácku ze sociodemografického hlediska za spíše kompaktní.\nDůležitým poznatkem pro nás je zároveň to, že dnešní hranice krajů – které oddělují správní obvody ORP Uherský Brod a Uherské Hradiště od zbytku Slovácka – nemají opodstatnění v sociodemografické struktuře. Jistě by bylo zajímavé jít ve zkoumání dál a porovnávat i zbylá území Jihomoravského a Zlínského kraje, v jejichž hranicích se Slovácko rozkládá. Tím bychom mohli komparovat diference jednotlivých slováckých oblastí mezi sebou a míru odlišnosti těchto oblastí od zbylých území obou krajů. Ve světle takového poznání by se dala hypotéza o sociodemografické homogenitě lépe verifikovat – či falzifikovat.\n4.Volební chování obyvatel Slovácka\nZa důležité považujeme sledovat i politické postoje Moravských Slováků, a to zda nabývá konvergentních hodnot volební účast a podpora jednotlivých subjektů. Zaměříme se na poslední volby do jednotlivých zastupitelských těles, vynecháme však volby do Senátu. Důvodem je odlišný (většinový) volební systém, který působí na voliče kvalitativně jiným strategickým efektem (srov. Chytilek 2004: 54 55). Budeme se tedy zabývat volbami do Poslanecké sněmovny v roce 2002, komunálními volbami v tomtéž roce a volbami do Evropského parlamentu a do krajských zastupitelstev v roce 2004. Z důvodu přehlednosti a porovnatelnosti dat budou cílem našeho zájmu jen politické strany kontinuálně přítomné v dolní komoře Parlamentu od vzniku samostatné ČR: Česká strana sociálně demokratická (ČSSD), Občanská demokratická strana (ODS), Komunistická strana Čech a Moravy (KSČM) a KDU ČSL. Data jsou dostupná pro úroveň okresů, proto v případě správních obvodů ORP Uherský Brod a Uherské Hradiště se jedná o agregovaná data pro okres Uherské Hradiště a v případě ORP Veselí nad Moravou, Kyjov a Hodonín o data hodonínského okresu. Pro správní obvod ORP Břeclav jsou přepočítána data dotyčných obcí okresu Břeclav.\n4.1.Volby do Poslanecké sněmovny 2002\nTabulka 6: Volební účast a výsledky vybraných politických stran ve volbách do Poslanecké sněmovny 2002 (v %).\nsprávní obvod ORP Břeclav\nZdroj: Volby.cz; výpočty autor (správní obvod ORP Břeclav).\nVe sněmovních volbách 2002 kandidovala KDU ČSL společně s Unií svobody-Demokratickou unií jako Koalice. Protože nelze extrahovat hlasy dané přímo KDU ČSL, budeme se v případě těchto voleb zabývat výsledkem Koalice. Z hlediska volební účasti je výrazné zaostávání správního obvodu ORP Břeclav. Ovšem při pohledu na dvě odlišitelné oblasti, z nichž se tento administrativní celek skládá (Podluží a zbylé obce správního obvodu), zjistíme, že v případě slováckého Podluží je hodnota volební účasti srovnatelná s hodnotami okresů Uherské Hradiště a Hodonín, které zaujímají zbytek území Slovácka.\nSignifikantní rozdíly ve výsledcích jsou patrné u ODS, která je úspěšnější ve správním obvodu ORP Břeclav, zvláště pak v obcích mimo Podluží. Dále je pak patrná menší podpora Koalice v obvodu ORP Břeclav, přičemž pokud se ale podíváme na oblast Podluží, zjistíme od zbytku obvodu odlišující se výsledek, který se naopak velmi přibližuje výsledkům v okresech Hodonín a Uherské Hradiště. Zajímavá a poměrně dost překvapivá je skutečnost, že nejvyšší podporu získala KSČM v Podluží, a to dokonce větší než ve zbytku obvodu ORP Břeclav; očekávali jsme větší podporu KSČM v oblastech vysídlených po II. světové válce (srov. Balík 2006: 40 41), což je z naprosté většiny právě obvod ORP Břeclav bez Podluží.\n4.2.Komunální volby 2002\nTabulka 7: Volební účast a výsledky vybraných politických stran v komunálních volbách 2002 (v %).\nV případě volební účasti v komunálních volbách dochází k podobné situaci jako ve sněmovních volbách: účast ve správním obvodu ORP Břeclav je sice citelně nižší než v okresech Uherské Hradiště a Hodonín, nicméně samotná oblast Podluží se svou hodnotou volební účasti dokonce převyšuje tyto dva okresy. ČSSD byla mírně úspěšnější v obvodu ORP Břeclav, výsledek v obou slováckých okresech pak byl téměř totožný. Opět můžeme vidět, že Podluží se svou podporou ČSSD má blíže k těmto slováckým okresům než ke zbytku obvodu ORP Břeclav. Mírně větší podporu ODS je možné pozorovat v okrese Uherské Hradiště, nicméně mnohem signifikatnější je relativně silná podpora v Podluží; zajímavý je slabý výsledek tohoto subjektu ve zbytku obvodu ORP Břeclav v porovnání se sněmovními volbami. U KSČM je nejvýraznější výsledek této strany v Podluží, kde měla největší úspěch ze všech sledovaných oblastí v prostoru Slovácka; opakuje se tedy situace ze sněmovních voleb 2002. KDU ČSL dosáhla největšího úspěchu ve sledované oblasti v okrese Uherské Hradiště. Zhruba shodně pak dopadla v hodonínském okresu a v Podluží, zatímco ve zbytku správního obvodu ORP Břeclav byl její výsledek (stejně jako agregovaný výsledek pro tento celý správní obvod) o něco slabší.\n4.3.Volby do Evropského parlamentu 2004\nTabulka 8: Volební účast a výsledky vybraných politických stran ve volbách do Evropského parlamentu 2004 (v %).\nVolby do Evropského parlamentu 2004 se poměry mezi hodnotami volební účasti v jednotlivých celcích nevymykají předchozím dvěma volebním aktům: o něco nižší účast v okrese Hodonín než v okrese Uherské Hradiště, ale výrazně nižší účast ve správním obvodu ORP Břeclav, kde ale slovácké Podluží se svou hodnotou volební účasti má blíže k výše zmiňovaným dvěma národopisně identickým okresům. Zatímco podpora ČSSD ve sledované oblasti nabývá relativně konvergentních hodnot, u ODS je její výsledek ve správním obvodu ORP Břeclav citelně lepší než v okresech Uherské Hradiště a Hodonín. Opět se ale při pohledu dovnitř tohoto administrativního celku můžeme přesvědčit, že podpora ODS v Podluží je zhruba stejná jako v obou zmiňovaných okresech a relativně lepší výsledek občanských demokratů v tomto správním celku vytvářejí obce mimo Podluží. Slabší podporu měla KSČM v okrese Uherské Hradiště, jako její nejsilnější volební základna ve zkoumaném prostoru se opět jeví Podluží. U KDU ČSL je patrný výrazně horší výsledek v obvodu ORP Břeclav, znovu má ale hodnota v Podluží blížeji ke slováckým okresům Hodonín a Uherské Hradiště.\n4.4.Regionální volby 2004\nTabulka 9: Volební účast a výsledky vybraných politických stran ve volbách do krajských zastupitelstev 2004 (v %).\nPosledními volbami, které podrobíme zkoumání, jsou volby do krajských zastupitelstev 2004. Účast v nich byla znatelně vyšší v uherskohradišťském okrese, nižší pak v okrese Hodonín a obvodě ORP Břeclav. Znovu se hodnota v Podluží odlišuje od zbytku správního obvodu ORP Břeclav a má nejblíže k hodnotě v okrese Hodonín. Zisky sociálních demokratů v jednotlivých administrativních celcích jsou také opětovně relativně homogenní, výraznější je jenom slabší výsledek ČSSD v Podluží. U ODS jako o úspěšnějších oblastech můžeme mluvit v případě okresu Uherské Hradiště a správního obvodu ORP Břeclav. V rámci posledně jmenovaného se Podluží blíží k relativně horšímu výsledku okresu Hodonín a naopak zbytek správního obvodu k volebnímu zisku občanských demokratů v okrese Uherské Hradiště. Voličské preference KSČM ve směru na jih stoupají a Podluží se opět jeví jako místo s největší koncentrací komunistických voličů ve sledované oblasti. KDU ČSL je voličsky úspěšnější na Slovácku: slabší výsledek této strany ve správním obvodu ORP Břeclav oproti okresům Hodonín a Uherské Hradiště způsobují obce mimo Podluží, které se svou volební podporou inklinuje právě k úspěchům lidovců v těchto dvou okresech.\n4.5.Územní struktura volebních výsledků\nDo jisté míry překvapující úspěšnost KSČM ve všech sledovaných volbách v části Podluží patřící do správního obvodu ORP Břeclav nás nutí podívat se na tuto oblast podrobněji. Tabulka 10 zřetelně dokumentuje, že je možné z hlediska volební podpory KSČM identifikovat dvě skupiny obcí podle intenzity této podpory (v tabulce jsou odděleny tlustou čárou). V případě obcí s nižší podporou KSČM jsou volební výsledky tohoto subjektu srovnatelné nebo nižší než výsledky ve slováckých okresech Uherské Hradiště a Hodonín. Schéma 11 ukazuje, že obce s vyšší podporou KSČM tvoří kompaktní územní celek. Příčina vyšších volebních preferencí komunistů v těchto obcích je pak zřejmě ukryta v jejich nedávné historii.\nTabulka 10: Volební podpora KSČM v jednotlivých obcích Podluží (v %).\nSchéma 11: Podpora KSČM v Podluží.\nZdroj: T MapServer (mapový podklad); zvýraznění autor.\nU dvou z pěti sledovaných ukazatelů můžeme konstatovat homogenitu hodnot v prostoru Slovácka, tedy v okresech Uherské Hradiště a Hodonín a v části Podluží patřící do správního obvodu ORP Břeclav. Jde o volební účast a procentuální podíl hlasů KDU ČSL, které v rámci všech čtyř volebních aktů dosáhly v tomto prostoru shodných či velmi blízkých hodnot. U ČSSD obecně byly zaznamenány relativně konzistentní výsledky, přičemž nižší podpora byla zaznamenána u všech čtyř voleb v Podluží; i tak šlo ovšem o minimální výchylky. Proto hodnoty i u tohoto indikátoru se mohou považovat za v podstatě homogenní, i když na rozdíl od dvou výše uvedených ukazatelů se nejeví výraznější hranice v rámci národopisně heterogenního správního obvodu ORP Břeclav. V případě ODS se do značné míry může také mluvit o homogenitě volební podpory. Nicméně u některých voleb se vyskytují určité výjimky, přičemž největší je podpora této strany v krajských volbách 2004 v okrese Uherské Hradiště, která je vyšší než ve zbytku Slovácka. KSČM dosahuje o trochu lepších výsledků v okrese Hodonín než v okrese Uherské Hradiště, ale mnohem výraznější odchylkou v rámci Slovácka je výše rozebíraná relativně vysoká podpora v Podluží. Celkově se hodnoty parametrů volebního chování obyvatel Slovácka jeví jako spíše homogenní, výraznější odchylkou je tedy pouze vyšší podpora KSČM v Podluží a v případě ODS různorodější výsledky v některých volbách.\n5.Výsledky referenda o vstupu ČR do EU v prostoru Slovácka\nV této stručné kapitole se zaměříme na postoje obyvatel Slovácka ke konkrétní politické otázce: vstupu ČR do EU. Budeme se snažit prokázat, že Moravští Slováci hlasovali v referendu o této otázce ve většině kladně, a to v míře větší než je republikový průměr. Zohledníme nejen procento kladných hlasů mezi platnými hlasy, ale i podíl voličů hlasujících pro vstup mezi všemi oprávněnými voliči. Důležité pak pro nás bude zjištění, zda výsledek referenda nabyl v prostoru Slovácka homogenních hodnot, tedy zda postoj obyvatel Slovácka k této otázce můžeme označit za jednoznačný. Proto budou kromě agregovaných dat pro Slovácko prezentovány i data pro dotyčné správní obvody ORP.\nTabulka 11: Účast voličů a výsledky referenda o vstupu ČR do EU (v %).\nA N O (ze všech oprávněných voličů)\nN E (ze všech oprávněných voličů)\nuvažovaný kraj Slovácko\nZdroj: Volby.cz; výpočty autor.\nHodnota volební účasti v hranicích uvažovaného kraje Slovácko byla o něco vyšší než celková volební účast v ČR a v Jihomoravském kraji, téměř shodná pak byla s hodnotou této proměnné ve Zlínském kraji. Na úrovni správních obvodů ORP se od průměrné hodnoty Slovácka výrazněji odlišovala vyšší volební účast obvodu Uherského Hradiště. Naopak nepatrně nižší byla účast obvodu Uherský Brod a výrazně nižší hodnoty – i než průměrná volební účast v ČR – dosáhla účast v obvodu Hodonín.\nNadprůměrných hodnot dosáhlo Slovácku v podílu kladných hlasů mezi platnými hlasy jak vůči republikovému průměru, kde se jednalo o rozdíl více jak čtyř procent, tak vůči průměrům Jihomoravského a Zlínského kraje. Stejně tak i hodnoty všech dotyčných správních obvodů ORP byly vyšší než průměr celé ČR, kdy i obvod s nejslabším výsledkem – Břeclav – překročil tento průměr téměř o tři procenta. Průměr Slovácka pak překročily obvody ORP Uherský Brod, Uherské Hradiště a Veselí nad Moravou, které mělo dokonce o šest procentních bodů vyšší hodnotu této proměnné než republikový průměr.\nO tři procenta více oprávněných voličů než v celorepublikovém měřítku hlasovalo na Slovácku pro vstup ČR do EU. Hodnota tohoto ukazatele na Slovácku byla rovněž vyšší než průměr Zlínského a zvláště Jihomoravského kraje. Na úrovni správních obvodů ORP na Slovácku byl nejmenší podíl hlasujících pro vstup ČR do EU mezi oprávněnými voliči v obvodu Hodonín, kde tak hlasovalo o čtyři desetiny procenta více oprávněných voličů, než byl průměr celé ČR. Dva obvody – Veselí nad Moravou a Uherské Hradiště – pak byly nadprůměrné vzhledem k agregované hodnotě Slovácka; v případě obvodu Uherské Hradiště šlo o hodnotu téměř o pět procent vyšší, než byl celostátní průměr. Zbylé obvody oscilovaly blízko průměrné hodnoty Slovácka.\nMůžeme konstatovat, že procento kladných hlasů ze všech platných hlasů hovoří jasně o souhlasu obyvatel Slovácka se vstupem ČR do EU. Tento podíl kladných hlasů je větší než celostátní průměr jak v případě Slovácka jako celku, tak v případě dílčích správních obvodů ORP. Proto můžeme v tomto případě označit postoj obyvatel Slovácka ve všech jeho částech za téměř homogenní, a to i vzhledem k tomu, že rozdíl mezi nejslabším a nejsilnějším výsledkem ve správních obvodech ORP je zhruba 3,4 %. Z hlediska podílu voličů hlasujících kladně o inkriminované otázce ze všech oprávněných voličů již o jasném souhlasu Moravských Slováků mluvit nemůžeme, i když hodnoty této proměnné na Slovácku jsou vyšší než průměr ČR. Pokud ale tato čísla srovnáme s procenty voličů hlasujících proti vstupu ČR do EU ze všech oprávněných voličů, můžeme pak i v tomto případě mluvit o rozhodném souhlasu s dotyčnou otázkou. Homogennost v prostoru Slovácka u této proměnné se nám až na jednu relativně malou odchylku podařilo taktéž prokázat: správní obvod ORP Hodonín má oproti zbylým obvodům poněkud nižší hodnotu, i ta je ovšem vyšší než průměr celé ČR. Rozdíl mezi nejslabším a nejsilnějším výsledkem ve správních obvodech ORP je 4,5 %, pokud vyloučíme obvod Hodonín tak 2,6 %.\n6.KDU ČSL v komunální politice na Slovácku6: dominantní aktér?\nPoslední hypotézou, kterou se budeme zabývat, je, že se KDU ČSL dá označit za dominantního aktéra komunální politiky v prostoru Slovácka. Indikátorem pro verifikaci, resp. falzifikaci, této hypotézy bude četnost obsazení pozice starosty ve slováckých obcích kandidáty, jejichž navrhující stranou v komunálních volbách byla KDU ČSL. Stěžejní pro toto ověřování bude situace v prvním čtvrtletí roku 2006.\nTabulka 12: Podíly starostů podle navrhujících stran na Slovácku (v %).\nZdroj: ePUSA; Volby.cz; výpočty autor.\nAbsolutní převahu v počtu obsazených křesel starostů slováckých obcí a měst má kategorie „jiná“ navrhující strana. V této kategorii naprosto převažují nezávislí kandidáti a jejich sdružení s nějakým „nezávislým“ celostátním subjektem jako navrhující stranou (především SNK Evropští demokraté a NEZÁVISLÍ), resp. různé místní variace sdružení nezávislých kandidátů. Pokud se podíváme na podíly starostů, jejichž navrhujícími stranami byla KDU ČSL, ODS, ČSSD nebo KSČM, zjistíme mezi nimi velkou převahu křesťanských demokratů, kdy má KDU-ČSL o polovinu více starostů než druhá v pořadí ODS. Je tedy možné považovat KDU ČSL za subjekt mající v tomto kritériu výraznou převahu mezi stranami přítomnými v Poslanecké sněmovně, nicméně o celkové dominanci v komunální politice na Slovácku nelze hovořit. Za dominantního aktéra by se dala KDU ČSL označit, pokud by jí navržení kandidáti v komunálních volbách byli ve vedení minimálně poloviny dotyčných obcí, anebo se tomuto podílu alespoň blížili.\nPokud se podíváme na územní strukturu obsazení pozic starostů z hlediska navrhujících stran (schéma 12), zjistíme, že se nedá identifikovat významnější územní koncentrace obcí, v jejichž čele stojí kandidát zvolený za KDU ČSL. Zajímavé je, že ve správním okrsku ORP Břeclav je kandidát KDU ČSL starostou jen ve dvou obcích, které jsou mimo Podluží: Hlohovec a Podivín. Jistě ne náhodou jsou podíly věřících obecně i podíly katolické denominace v obyvatelstvu právě v těchto dvou obcích jedny z nejvyšších mezi obcemi obvodu ORP Břeclav mimo Podluží. I když ve všech čtyřech výše sledovaných volbách byla podpora KDU ČSL8 v rámci obvodu ORP Břeclav vždy vyšší v Podluží než ve zbytku obvodu (což je v souladu s obecně předpokládaným vztahem mezi religiozitou, zvláště pak katolickým vyznáním, a výsledky křesťanských demokratů), v žádné z těchto obcí není starosta zvolený za KDU ČSL. Naopak ve dvou obcích je starosta zvolený na kandidátce KSČM; není překvapující, že jde o Kostice a Tvrdonice, tedy obce, které jsme v podkapitole 4.5 identifikovali jako silné voličské banky komunistů.\nSchéma 12: Jednotlivé obce na Slovácku podle navrhujících stran starostů.\nZdroj: T MapServer (mapový podklad); ePUSA, Volby.cz (data); zvýraznění autor.\nHlavní charakteristikou samosprávy je, že si občané své záležitosti spravují sami. Aby ovšem samospráva byla občany plně legitimizována a především plně vnímána jako „sebespráva“, je nutné ji organizovat podle vůle dotyčných občanů a nikoli „zvůle“ státní moci. Zatímco územní uspořádání samosprávy na úrovni obcí je více méně v souladu s přirozenými celky, na úrovni VÚSC – minimálně v případě Slovácka – již toto neplatí. Fungování vyšší úrovně samosprávy v hranicích přirozených regionů, jejichž identitu přijímají občané za vlastní a jež nejsou umělými výtvory, ale historií vymodelovanými celky, není samoúčelné: je jen otázkou, do jaké míry ovlivňuje neexistence takovéto územní konfigurace VÚSC tolik závažnou nízkou aktivitu voličů ve volbách do krajských zastupitelstev.\nAbychom mohli mluvit o přirozeném regionu, je jistě nezbytné, aby na jeho území žila kompaktní společnost s homogenní sociodemografickou strukturou. V případě Slovácka se nám u několika nejdůležitějších znaků podařilo v podstatě potvrdit homogennost společnosti. Podobně i ve volebním chování Moravských Slováků by se měla projevit homogenita. Obecně se parametry volebního chování obyvatel Slovácka dají považovat za homogenní, u hodnot dvou parametrů volebního chování se dokonce projevily národopisné hranice v rámci správního obvodu ORP Břeclav. Zatímco homogennost podpory vstupu ČR do EU v prostoru Slovácka se více méně prokázat podařilo, předpokládanou dominanci KDU-ČSL na Slovácku jsme nepotvrdili.\n Označení Moravské Slovácko je dle vyjádření etnografů nesprávné označení vzniklé kombinací staršího označení Moravské Slovensko a současného názvu Slovácko.\n V obvodu ORP Břeclav patří do Slovácka entita Podluží, což je oblast na východ od města Břeclav při hranicích se SR; zbytek tohoto správního obvodu tvoří území dříve osídlené převážně německy mluvícím obyvatelstvem a semi-asimilovaným chorvatským etnikem, a proto se za součást národopisného Slovácka nepočítá. Naopak národopisně se do Slovácka dají zařadit některé rakouské obce na jih od Lanžhotu.\n Z hlediska okresních hranic se jedná o území okresů Uherské Hradiště (správní obvody ORP Uherské Hradiště a Uherský Brod), Hodonín (Hodonín, Kyjov, Veselí nad Moravou) a část okresu Břeclav (Břeclav).\n V případě obvodů ORP Uherské Hradiště a Veselí nad Moravou podstatná část městského obyvatelstva žije mimo správní středisko v městských sídlech, které se ovšem svým charakterem blíží rurálnímu prostředí.\n V této kapitole budeme používat označení Slovácko nikoli jako označení národopisné oblasti, ale jako pojmenování pro uvažovaný kraj vymezený územím správních obvodů ORP Uherský Brod, Uherské Hradiště, Kyjov, Veselí nad Moravou, Hodonín a Břeclav.\n I v této kapitole budeme používat výraz Slovácko ve smyslu nikoli národopisné oblasti, ale imaginárního kraje (viz pozn. 6).\n V případě Hlohovce je dokonce 61 % obyvatel věřících, 60 % pak katolického vyznání.\n Ve sněmovních volbách 2002 se jednalo o subjekt Koalice.\n V roce 2000 byla volební účast 33,6 % a o čtyři roky později jen 29,6 % (Volby.cz).\nBalík, S. (2006): Kontinuita či diskontinuita voličských vzorců? Volební podpora KSČ a KSČM v prostoru dnešního Olomouckého kraje v období 1929 – 1935 a 1996 – 2002, Evropská volební studia, roč. I., č. 1, s. 38-60, on-line verze (http://ispo.fss.muni.cz/evs).\nČeský statistický úřad (2004): Kraje České republiky 2003, on line verze (http://www.czso.cz/csu/edicniplan.nsf/publ/ 1304-04-_2003).\nChytilek, R. (2004): Zkoumání volebních systémů, in: Chytilek, R. – Šedo, J. (eds., 2004): Volební systémy, Brno, MPÚ MU, s. 37 63.\nMareš, M. (2003): Moravistické politické strany a hnutí, in: Mareš, M. (ed., 2003): Etnické a regionální stany v ČR po roce 1989, Brno, CDK, s. 22-98.\nObec Hlohovec (nedat.): Historie, on line verze (http://www.hlohovec.cz/index.php?Akce=oobci_historie&M=1).\nRegion Podluží (http://www.podluzi.cz).\nSčítání lidu, domů a bytů 2001 (http://www.czso.cz/sldb/sldb.nsf/i/home).\nTarcalová, L. (2005): E mailová korespondence s PhDr. Ludmilou Tarcalovou, vedoucí etnografkou Slováckého muzea v Uherském Hradišti.\nT MapServer (http://tms.iriscrr.cz).\nWikipedia (nedat.): Morava (země), on line verze (http://cs.wikipedia.org/wiki/Soubor:Morava.zupy.1920.png).\nŽupní zákon, zákon 126/1920 Sb. v původním znění.\nŽůrek, Z. (2005): E mailová korespondence s ing. Zbyňkem Žůrkem, spoluautorem webu FolklorWeb.cz.


HC Vsetín online - oficiální internetové stránky VHK Vsetín | Převažuje hybridní chytání, hlava rozhoduje, říká o brankářích Roman Peschout\nRedakce • 06.08.2020\nCvičení postřehu s míčkem, tréninky rychlosti nebo simulace zákroků. I tak vypadá příprava brankářů VHK na novou sezonu. „Kluci jsou rozdělení podle věkových kategorií, všichni trénují v rámci té svojí. Každý rok je víceméně jiný, reagujeme na vývoj hokeje úpravou jednotlivých cvičení,“ popisuje trenér gólmanů Roman Peschout, kterého na Valašsku čeká již třetí sezona v této roli. Jaký posun u brankářů zaznamenal?\nJak probíhá příprava brankářů VHK na novou sezonu?\nPřed tréninky na ledě máme suchou přípravu, ve které se zaměřujeme na brankářské věci, je tam i posilovna. Na ledě máme gólmanský trénink, trvá od patnácti do třiceti minut, a cvičíme různé herní situace, věci na postřeh a podobně. Pak následuje hlavní fáze společného tréninku. Kluci jsou rozdělení podle věkových kategorií, všichni trénují v rámci té svojí.\nHráči v poli kladou v tréninku důraz na sílu nebo výbušnost. Jak je to u brankářů?\nJe to podobné. V posilovně se zaměřujeme na horní a dolní končetiny, odrazovou sílu, rychlost nebo výbušnost do startů. Máme i cvičení na postřeh s míčkem, na suchu simulujeme zákroky ze zápasů. Jinak je to u nabírání objemu. Přes léto na to prostor je, ale nejsou to takové váhy jako u hráčů v poli. A v průběhu sezony se už snažíme sílu udržovat a rozvíjet výbušnost.\nPro mě osobně je nejdůležitější právě síla a výbušnost. S tím souvisí i rychlost, aby měl gólman velký a rychlý odraz. Hokej se neustále zrychluje, je rychlejší a rychlejší. Brankář musí jistit jak první střelu, tak i dorážku a někdy i dvě nebo tři. Proto je potřeba, aby byl rychlý, hbitý. To je filosofie našich tréninků na suchu i na ledě. Každý rok je víceméně jiný, reagujeme na vývoj hokeje úpravou jednotlivých cvičení.\nStyl chytání se za poslední léta hodně proměnil, že?\nJe to tak. Dřív to bylo víc rozlítané, pak byl zase trend vysokých gólmanů, kteří budou všechno chytat v bloku. Teď se to zase mění v tom smyslu, že se od každého bere něco. Dřív se hodně chytalo rukama, dnes se to více kombinuje. I když na to má každý gólman nebo trenér trochu jiný pohled, převažuje tohle hybridní chytání. Na některé situace se používá blok, na jiné zase ruce, je to komplexnější.\nVyšlo například slajdování úplně z módy?\nÚplně mimo to není, slajd se dá použít na některé situace, ale nevyužijete ho pokaždé. Tím, že se hokej zrychluje, je i větší tlak do brány. Při slajdu si brankář víceméně odkryje určitou část těla, takže je průstřelnější. Navíc tam hrají roli i dorážky. Teď se to tlačí spíš do toho, aby se držel v brankovišti, nikam moc nelítal a všechno řešil tam. A aby byl neustále připravený na střelu či dorážku.\nU sportovců hraje velkou roli psychika. Platí to u brankářů dvojnásob?\nHlava rozhoduje. Osobně si myslím, že se toto téma dá rozdělit na dvě kategorie. V té první může gólman spolupracovat s odborníkem například na mentální koučink. Ta druhá je sportovní, kdy jej na tréninku všechno trefí a najednou vyroste takovým způsobem, že je z něj zeď a nic mu tam neproletí.\nJak vypadá vaše spolupráce s trenéry A-týmu Janem Srdínkem a Lubošem Jenáčkem?\nVždycky ráno nebo den před zápasem se setkáme a řekneme si, co a jak. Komunikujeme prakticky každý den před tréninkem, během tréninku i po něm. Vždy se domlouváme, co nás čeká, jak budeme reagovat na jednotlivé situace. Řešíme to všichni dohromady, je to provázaná spolupráce.\nVe Vsetíně začínáte třetí sezonu. Jaký posun vidíte v práci s gólmany za tuto dobu?\nMyslím, že posun už je vidět od žáčků. Když jsem před třemi lety přišel, tolik gólmanů tady nebylo. S kolegou Kubou Dohnalem jsme tu rozjeli nábory brankářů a jejich tréninky. Nechci říct, že už se dostavuje výsledek, k tomu je potřeba delší časový horizont, ale kluků v brance nám přibývá a situace je lepší. Co se týče starších kluků jako je třeba Kuba Málek nebo David Sachr, je u nich také vidět progres. Mohou hrát v dospělém hokeji významnou roli.\nNakolik je pro Jakuba Málka a Davida Sachra důležité, že trénují s A-týmem?\nJsou to pro ně zkušenosti k nezaplacení. Stejně jako pro každého hokejistu, který by takovou šanci dostal. Je to pro ně obrovská škola a posun. Vidí, jak se připravují ostatní, jak to funguje v dospělém hokeji. Mohou načerpat obrovské kvantum zkušeností.\nA jak na vás působí gólmani v mládežnických kategoriích, kteří jsou na začátku kariéry?\nJá i Kuba Dohnal po nich vyžadujeme pracovitost. Po třech letech to už je vidět. Kluci jsou víc pracovitější, víc chtějí. Cítí, že gólman je důležitá součást týmu, že s nimi někdo pracuje a komunikuje. Vidím tam velký posun vpřed.


První zprávy - Domácí - Forbes: „Katastrofální marnivost" elit USA vyvolává katastrofy ve světě!\nForbes: „Katastrofální marnivost" elit USA vyvolává katastrofy ve světě!\nČasto, když nechce porozumět složité situaci nebo usiluje o své vlastní cíle, Amerika v různých částech světa hbitě podporuje „bojovníky za svobodu", kteří jsou daleko od demokracie.\n4. března 2019 - 23:03\nPodle Steve Hankeho, odborníka Forbesu, za tímto chováním je „katastrofální marnost" amerických elit, které věří, že mohou změnit svět podle svých přání.\nMateriál však spíše než analýzu připomíná obžalobu pro mezinárodní tribunál.\nJak napsal ve své knize nositel Nobelovy ceny Friedrich Hayek, „katastrofální marnivost" člověka se projevuje v jeho důvěře, že může změnit svět podle svých přání. Takovou marnivost lze vysledovat ve všech centrálně plánovaných ekonomikách, i když se řídí skutečně dobrými cíli.\nNavzdory skutečnosti, že rozsáhlé plánované ekonomiky SSSR, Číny a dalších zemí jsou dávno pryč, „katastrofální marnost" tlačí vůdce k centralizovaným změnám, je živější než kdy předtím, napsal Steve Hanke, ekonom a profesor na Johns Hopkins University ve svém článku pro Forbes.\nPříznivce „zděděné centralizace" mohou být snadno poznat v osobě prezidenta Donalda Trumpa a členech jeho administrativy. Mnoho z nich je v Senátu a v obou stranách. Zároveň se láska k plánování neomezuje pouze na ekonomiku, ale často se projevuje i v zahraniční politice. A právě proto je podle autora článku Amerika často zatahována do záležitostí jiných států a dnešní svět je „pokrytý troskami" z toho, co zůstává z činností Washingtonu.\nAby lépe se pochopil pojem "katastrofální marnivosti" v zahraniční politice USA, Hanke doporučuje knihu Teda Carpentera, známého amerického politického analytika, nazvané „Důvěřivá supervelmoc: USA podporují neexistující demokratická hnutí v zahraničí". Ve své studii analytik ve skutečnosti zkoumá deset případů projevu „katastrofální marnivosti" Spojených států v jejich zahraničních kampaních.\nNapříklad podporou opozičních kontras v Nikaragui v 80. letech administrativa Ronalda Reagana skutečně věřila, že toto hnutí bojuje za svobodu a nezávislost. Mezitím ve skutečnosti mnohem víc než demokracii se kontras zabývali získáním moci. Podobná situace se u Reagana stala a s údajně demokratickým vůdcem Angoly Jonasem Savimbim, kdy podle Carpentera Spojené státy nemohly rozpoznat „šarlatánského psychopata" a tím poškodily obraz Washingtonu.\nPoskytováním podpory afghánským „bojovníkům za svobodu" mudžahedínům se USA s větší pravděpodobností řídily svojí neochotou být odříznuti od ropy Perského zálivu, než ideologickými úvahami. Politický analytik poukazuje na to, že ve 80. letech Washington vynaložil více než 2 miliardy dolarů na mudžáhedíny a to bylo více, než veškeré financování CIA ve stejném období.\n„Způsob, jakým Spojené státy romantizují mudžáhedíny a líčí je jako bojovníky za svobodu, kteří mají v Afghánistánu vybudovat poměrně tolerantní sekulární stát, slouží jako příklad toho, jak Washington viděl, co chtěl vidět, a ne to, co bylo ve skutečnosti," říká Carpenter.\nAvšak dokonce i po skončení studené války se touha Spojených států po zbožných myšlenkách „bojovnících za nezávislost" nevytratila. To potvrzuje i historie intervence vlády Billa Clintona na Balkáně koncem 90. let. Podle analytika Spojené státy podporovaly „krutou a pochybnou z morálního hlediska" skupinu, Kosovskou osvobozeneckou armádu (UCK), pouze proto, že se rozhodli zjednodušit si pro sebe příliš složitý etnický a geopolitický obraz regionu.\nAmerika nadále podporovala hnutí, i když zvláštní zástupce USA pro Balkán Robert Geldard prohlásil, že Kosovská osvobozenecká armáda je „teroristická skupina". A až poté, co Kosovo „získalo nezávislost díky leteckým útokům NATO" a hnutí pokračovalo v potlačování všech nealbánců, konečně bylo jasné, jaké negativní důsledky americké pomoci by mohly být, kdyby Spojené státy „neposkytly důkladné kontroly před odesláním finančních prostředků".\nPodobná situace se rozvinula s mnoha "barevnými revolucemi", od „oranžové" na Ukrajině až po Libanon. Z nějakého důvodu Západ, vedený Spojenými státy, doufal, že všechny tyto státy, i když nikdy předtím neprokázaly silné sociální instituce a politický pluralismus, by mohly snadno vybudovat demokracii. Není divu, že očekávání Američanů se ve skutečnosti ukázalo být daleko od reality převládající v zemích po záměny starých režimů. V důsledku toho se revoluce v historii změnila jako další „smutný komentář" k moudrosti a etice zahraniční politiky USA.\nAle jeden pokus s Ukrajinou, nebyl pro Amerikou zřejmě dost. Jak véme, Washington se vrátil, aby podpořil „pochybnou majdanskou revoluci". Samozřejmě na jedné straně byly Spojené státy potěšeny odchodem proruské vlády a přesunem Kyjeva na „západní oběžnou dráhu", ale to bylo provedeno za příliš drahou cenu. Podpora Majdanu ze Západu bylo něco mezi „fašistickým převratem a demokratickým povstáním", uvedl Carpenter. Zdálo se, že během revoluce nedošlo k žádným ztrátám, ale pak na hranici vypukla válka a země byla naprosto zaplavena korupcí.\nPolitický analytik nevynechal ani intervence USA na Blízkém východě v posledních letech. Po zvážení situace s Irákem a Libyí, kde se po americké podpoře demokratické hodnoty neposílily, Carpenter hovoří o Sýrii. Podle odborníka se američtí představitelé opět „angažovali ve světě svých fantazií", když trvali na tom, že napadají zemi, která byla po dlouhá léta zapletená do občanské války.\n„Bohužel, existuje jen málo svědectví, že fiasko v Sýrii bude poslední epizodou pro Spojené státy," cituje Carpentera Steve Hanke. Americké politické elity evidentně trpí „katastrofální marnivostí", což z nich činí skutečné „organizátory katastrof".


Odmítnutí Yang Zi hrát „Ode to Joy 3“ nepředpokládalo, že by to byl důvod %3A%3A Vše, co potřebujete, jsou novinky.\nHualong.com, 14. června 2017, 13:00 (Reporter Wang Mei) Před několika dny Yang Zi upřímně řekla, že byla nedávno špatně pokárána, a často viděla lidi, kteří kárali ve svém kruhu přátel. To poslal Yang Zi během vysílání „Ódy na radost 2“ Weibo. Qiu Yingying, který hrál od první sezóny do druhé sezóny, dost pokáral, zejména role nejasného emocionálního přístupu této postavy, který si získal mnoho diváků.\nčervna 2017, 13:00 (Reporter Wang Mei) Před několika dny Yang Zi upřímně řekla, že byla nedávno špatně pokárána, a často viděla lidi, kteří kárali ve svém kruhu přátel. To poslal Yang Zi během vysílání „Ódy na radost 2“ Weibo.\nQiu Yingying, který hrál od první sezóny do druhé sezóny, dost pokáral, zejména kvůli roli nejasného emocionálního přístupu této postavy, což vyvolalo mnoho diváků “Qi explodovala. “Pro tuto roztomilou a nenávistnou postavu je Qiu Yingying velmi otravná, ale také velmi jednoduchá. Z pohledu postavy je Qiu Yingying nejběžnější osobou v„ Ódě na radost “, ne tak moudrou jako Andy, a ne stejně dobrá jako hudba z rodinného prostředí. Xiao Hong není tak krásná jako Fan Shengmei, a dokonce i Guan Juer, který je jí podobný, ji bije jako vychovanou a rozumnou.\nV době, kdy je Qiu Yingying nejvíce zastoupena hra je pokaždé, když se zamiluje.\nDvakrát byla láska energická a dvakrát byla kuřata a psi v komunitě Happy Song neklidní.\nV roli Qiu Yingying chce Yang Zi hrát Qu Xiaoyan nebo Andy, protože takovou roli nikdy nehrál, ale diváci mají štěstí, že jste Qiu Yingying. Je třeba připustit, že po dvou sezónách televizních seriálů existuje mnoho lidí, kteří nenávidí Qiu Yingying, a existuje také mnoho lidí, kteří ji mají rádi. Qiu Yingying dokázal do jisté míry vyhrát výkon Yang Zi.\nObecně lze říci, že herecké schopnosti Yang Zi si pamatujeme, že je Qiu Yingying a Qiu Yingying je její. Proč bychom měli odmítnout třetí sezónu? Yang Zi odmítl vystoupit ve třetí části. Soudě podle reakce diváků v této sezóně je hra téměř hotová a bude uzavřena, jakmile se to zlepší. Pokud střílíte třetí část,Můžete mít více stížností, protože každý bude očekávat vyšší, bez ohledu na to, jak hrajete Qiu Yingying, je to již takhle, pokud nejíte své vlastní peníze a nedojde k žádnému zlepšení.


Skotský jelení pes - Chovatelka.cz\nKateřina Řehořová 14.02.2011\nPrvní zmínky o předcích Skotského jeleního psa pocházejí již ze středověku. Svůj původ má toto plemeno společný s irským vlkodavem. Choval se a stále také chová především pro lov jelenů. Druhý název tohoto plemene je Shatlandský jelení pes.\nSkotský jelení pes - povaha\nPes má v kohoutku minimálně požadovanou výšku 76 centimetrů, fena 71 centimetrů.\nSkotský jelení pes váží v rozmezí 36 až 46 kilogramů. Standart FCI přesnou váhu neuvádí.\nSrst je hustá, těsně přiléhající, střapatá, na omak se jeví srst drsná či kadeřavá. Na trupu, šíji a končetinách je tvrdá a drátovitá srst dlouhá zhruba 7 až 10 centimetrů. Srst na hlavě, hrudi a na břiše je mnohem jemnější. Na vnitřní straně předních i zadních končetin vytváří srst lehké třásně. Zbarvení je tmavě modrošedé, tmavší a světlejší šedé nebo žíhané a žluté, pískově červené nebo červenohnědé s černou maskou a s černýma ušima, končetinami a ocasem. Bílý znak na hrudi, bílé prsty a malá bílá špička na ocase jsou povoleny. Bílé znaky na hlavě či bílý límec jsou nepřípustné.\nTělo je vybaveno hlubokým hrudníkem, záda jsou plochá, bedra dobře klenutá.\nHlava je dlouhá, spíše než plochá, je kulatá - téměř bez vyznačeného stopu.\nNos je mírně orlí a černý. Čenich je zašpičatělý.\nOči jsou tmavé, obecně tmavě hnědé nebo oříškově hnědé. Oči jsou téměř kulaté a mají pokojný výraz. Víčka jsou černě lemována.\nUši jsou vysoko nasazené, v klidu složené dozadu. Při vzrušení jsou pozdvižené nad hlavu, ale nepřestávají být složené. Ucho je porostlé měkkou lesklou srstí, jsou černé nebo tmavě zbarvené.\nOcas je dlouhý, silný u kořene, zužující se a dosahující skoro až na zem. V postoji spadá úplně rovně dolů a nebo je lehce prohnutý. Je dobře pokrytý srstí, na horní straně silnou a drátovitou, na spodní straně delší, tvorba lehkých třásní ke konci ocasu není na závadu.


ALLNATURE Mochyně sušená mrazem 15 g od 72 Kč - srovnání cen | Leano.cz\nZdravé potraviny pro sportovce\nOřechy, semínky, ořechové směsi\nALLNATURE Mochyně sušená mrazem 15 g\n>< Sportovní výživa\n>< Zdravé potraviny pro sportovce\n>< Ořechy, semínky, ořechové směsi\n> ALLNATURE Mochyně sušená mrazem 15 g\nPřidejte si do kaše či jogurtu mrazem sušenou mochyni. Ovoce si šetrným zpracováním zachovalo chuť, strukturu, barvu a přirozenou vůni.\nSrovnání cen ALLNATURE Mochyně sušená mrazem 15 g\n72.00 72.00 1 https://www.leano.cz/allnature-mochyne-susena-mrazem-15-g\nSALVIA PARADISE Arónie - černý jeřáb BIO 250 g\nAronie patří mezi antioxidanty, její plody můžete použít k přípravě müsli, salátů, dezertů nebo je přisypejte do jogurtů a kaší.\nDýňové semínko 200g-BIO\nDýňová semínka můžeme použít k přímé konzumaci samotné i v různých směsích s oříšky a sušeným ovocem. Dýňová semínka jsou skvělá jako součást celozrnných chlebů, používají se také do müsli směsí a jogurtů.\nKlíčky Hrášku Wolfberry BIO s jemnou hráškovou chutí si lehce vypěstujete sami doma. Budete tak mít po ruce chutnou svačinu, zeleninovou přílohu a čerstvý zdroj vitamínů a minerálů. Zkuste s nimi doladit jakýkoli slaný pokrm, třeba salát nebo nudle. Ideální je konzumovat klíčky syrové, kdy si tak zachovají maximum výživných látek a vitamínů. Klíčky se konzumují celé včetně kořenů a patří mezi bohatý zdroj vitamínů, minerálů a enzymů. Obsahují vysoký podíl velice cenné vlákniny a další prospěšné elementy. Návod na klíčení: • Semínka zalijte vodou a nechte odstát minimálně 2 hodiny, ideálně přes noc. • Lehce navlhčené je vložte do klíčící nádoby. • Semínka ponechte na tmavém a teplém místě, kde začnou klíčit. • Klíčky je potřeba pravidelně proplachovat, abyste zabránili plísním (2-3x denně). • První klíčky se objeví po 24 hodinách. • Ke konzumaci jsou vhodné klíčky po 3-4 dnech. • Před konzumací klíčky opláchněte. Jak konzumovat BIO hrášek: Klíčky se hodí pro přípravu ...


3G – globální generátory růstu: Citibank favorizuje například Bangladéš, Čínu, Indii, Egypt a Irák | Investiční Web\n3G – globální generátory růstu: Citibank favorizuje například Bangladéš, Čínu, Indii, Egypt a Irák\n24. 2. 2011 15:00\nAnalytici Citibank chtějí do budoucna systematicky zkoumat globální generátory růstu. Ve svém aktuálním reportu se zaměřili na regiony, města, komodity, třídy aktiv, činnosti a produkty. Označení 3G se nesnaží nahradit současné akronymy jako EM či BRIC, má jít o průřezový pohled na generátory budoucího růstu, které se mohou nacházet jak v mladých, tak ve vyspělých ekonomikách. Citibank předpokládá největší růst ekonomik v Bangladéši, Číně, Egyptě Indii, Indonésii, Iráku, Mongolsku, Nigérii, Filipínách, Srí Lance a Vietnamu.\nOčekáváme silný růst světové ekonomiky do roku 2050, kdy by průměrné tempo růstu reálného HDP mělo dosáhnout 4,6 % ročně do roku 2030 a 3,8 % ročně v období 2030 až 2050. V důsledku toho by světové HDP mělo reálně vzrůst – očištěno paritou kupní síly – ze 72 bilionů USD v roce 2010 až na 380 bilionů USD v roce 2050.\nRozvíjející se státy Afriky a Asie budou nejrychleji rostoucími oblastmi díky demografickému vývoji i díky růstu důchodu na obyvatele. Tyto regiony budou následovány růstem na Blízkém východě, v Latinské Americe, ve střední a východní Evropě, ve Společenství nezávislých států a v dnes již vyspělých ekonomikách.\nČína předběhne USA v roce 2020\nČína by měla předběhnout USA a stát se největší ekonomikou světa do roku 2020, poté ji překoná Indie okolo roku 2050. Naopak současný podíl států Severní Ameriky a západní Evropy, který v současnosti dosahuje okolo 40 % světového HDP (přepočteno paritou kupní síly), by měl dosáhnout pouze 18 % v roce 2050.\nNaopak zmíněné asijské ekonomiky by měly přispět k nárůstu podílu rozvíjející se Asie na téměř 50 % světového HDP v roce 2050 ze současných 27 %. Podíl střední a východní Evropy by se měl zmenšit na 2 % v roce 2050 z dlouhodobých 4 % v současnosti, jelikož čekáme, že vyšší úroveň konvergence vyústí ve snížení tempa ekonomického růstu na 2,8 % ročně v letech 2030-2050 z 3,5 % ročně očekávaných v letech 2010-2030.\nTo rovněž odráží pouze mírný růst vyspělých ekonomik, jenž by se měl pohybovat obdobně jako v nedávné minulosti okolo 1,5-2 % ročně napříč celým horizontem predikce.\n"Tentokrát je to jinak"? - Kdepak!\nMnoho mladých ekonomik (EM) se již otevřelo mezinárodnímu obchodu, nebo tak brzy učiní, a zároveň dosáhlo určité prahové úrovně institucionální kvality a politické stability. Proto čekáme, že následující dekády přinesou více absolutní konvergence, než jsme viděli v uplynulé dekádě a než jsme "neviděli" v předešlých dekádách, což vyústilo ve sledování tzv. podmíněné konvergence.\nNaše očekávání absolutní konvergence ovšem odráží dva protichůdné faktory. Jeden je pozitivní – pokračující tendence globalizace a liberalizace v mnoha mladých ekonomikách (EM). Druhý je prostý, neboť naše predikce nezahrnují přírodní katastrofy a bubliny, které nás čekají v budoucnosti.\nInstituce a politiky jsou více důležité pro růst, jakmile země dosáhly slušné míry konvergence. To je příznačné pro středoevropský region.\nPro chudé země s velkým podílem mladé populace by mělo být snadné dosáhnout rychlého růstu: otevřít ekonomiku, vytvořit jistou formu tržní ekonomiky, investovat do lidského a fyzického kapitálu, nebýt nešťastný a nezatracovat to. Proces dohánění a konvergence by se měl postarat o zbytek.\nJak poukazuje Quah (2010), nastává přesun globálního ekonomického gravitačního bodu na planetě Země směrem na východ, do Asie. To zahrnuje tři klíčové faktory:\nsilný růst investiční aktivity v Asii, který výrazně překoná investice ve vyspělých ekonomikách a to navzdory tomu, že podíl investic vůči HDP je výrazně vyšší v Asii, ale o dost výrazně nižší v porovnání na jednoho obyvatele;\nrůst asijské spotřeby, což odráží zvyšující se podíl střední třídy v asijských ekonomikách;\nve výsledku silnější růst obchodní aktivity v rámci mladých ekonomik (EM), tedy pokračující vznik nových obchodních koridorů. Bangladéš, Čína, Egypt, Indie, Indonésie, Irák, Mongolsko, Nigérie, Filipíny, Srí Lanka a Vietnam mají nejslibnější vyhlídky růstu (na obyvatele), a tak patří mezi naše 3G země díky svému vysokému umístění na stupnici, která odrážela:\npoměr domácích úspor/investic;\nkvalitu institucí a politik;\notevřenost vůči zahraničnímu obchodu.\nVšechny tyto země jsou dnes chudé a mají před sebou dekády konvergence. Některé jsou bohaté na nerostné suroviny, kde doufáme v jejich vyšší výnosnost v budoucnosti. Irák prochází obnovou po mnoha válkách. Všechny kromě Číny mají příznivý demografický výhled.\nJak už jsme zmínili, ne všechny EM země budou generátory růstu v budoucnosti. Čekáme, že Mexiko, Brazílie, Turecko, Thajsko a pár jiných zemí ukážou robustní růst, ale budou muset nejprve projít silným přizpůsobením, včetně nárůstu míry domácích úspor a míry investic, aby se mohly připojit k listu 3G ekonomik. Do této skupiny zemí patří rovněž Ukrajina a Rusko.\nRůst nebude hladký. Očekávejme vzestupy a pády. Vzniknou překážky růstu kvůli špatné hospodářské politice, konfliktům nebo přírodním katastrofám (riziko pro Bangladéš, pokud dojde k zvýšení hladiny moří).\nNevěřte, že "je to tentokrát jinak". Podobně jako řidič používá pásy v autě, protože s vyšší rychlostí roste možnost nehody, tak i investor do rychle rostoucích mladých ekonomik by měl udržovat zrak na cestě a být připoutaný. Navíc je nutné držet v paměti, že růst HDP se ne nutně rovná investičnímu výnosu díky politickému či ekonomickému riziku či díky výraznějšímu rozdílu mezi HDP a disponibilním důchodem.


Kalle Rovanperä Archives - ŠKODA Motorsport\nTag: Kalle Rovanperä\nVyhrajte volant z vozu FABIA Rally2 nebo kombinézu Kalleho Rovanpery | Soutěž\n7. 3. 2020 - 8:00 am Doba čtení: 2 min\nPřichází soutěž, jaká tu ještě nebyla! Vyhrát můžete třeba originální volant nebo pružinu z vozu ŠKODA FABIA Rally2, závodní rukavice v designu týmu ŠKODA Motorsport nebo kombinézu, kterou nosil loňský…\nNaučte se létat vzduchem s Kallem Rovanperou | Video\n20. 12. 2019 - 9:00 am Doba čtení: 3 min\nSkoky dlouhé desítky metrů jsou jednou z největších atrakcí světového šampionátu v rallye. Letošní mistr světa Kalle Rovanperä z týmu ŠKODA Motorsport prozrazuje, jak technicky zvládnout dokonalý skok. Rallyové vozy…\nŠpanělská rallye: Aktuální výsledky a novinky\n24. 10. 2019 - 2:03 pm Doba čtení: 3 min\nPředposlední rallye v letošním kalendáři mistrovství světa se opět jede v Katalánsku a zdá se, že příroda tomuto podniku přeje. Jen den před začátkem ustaly přívalové deště, které v oblasti…\n8. 10. 2019 - 5:35 pm Doba čtení: 4 min\nZačátek letošní sezóny byl pro tým ŠKODA Motorsport po nezdarech ve Švédsku či Monte Carlu rozpačitý. Pokud ale někdo nepochyboval, že se na předchozí mistrovské tituly podaří navázat dalším úspěchem,…\n12. 9. 2019 - 9:23 pm Doba čtení: 3 min\nMinulý rok byla Turecká rallye doslova bojem o přežití. Letos jsou některé tratě v o něco lepším stavu, podle prvních dojmů však bude do značné míry opět rozhodovat odolnost aut…\nRally Finland: Aktuální výsledky a novinky\n1. 8. 2019 - 11:51 am Doba čtení: 3 min\nPo dvou vítězných premiérách vozů FABIA R5 evo v Portugalsku a na Sardinii nastupuje tým ŠKODA Motorsport do nejrychlejší rallye v kalendáři. O body v kategorii WRC 2 Pro bude…\nZačíná Finská rallye, nejrychlejší ze všech\n31. 7. 2019 - 9:15 am Doba čtení: 2 min\nPozornost všech fanoušků rallye se upírá směrem na sever, k finskému Jyväskylä. Na nejlepší jezdce světa čeká nejrychlejší soutěž celé sezóny, kterou chce každý vyhrát – Rally Finland. Finské rallye,…\n25. 7. 2019 - 7:00 am Doba čtení: 4 min\nMladá finská posádka Kalle Rovanperä – Jonne Halttunen vyhrála poslední tři rallye světového poháru a na Finské rallye je jejím cílem další vítězství. Začátek letošní sezóny však vypadal úplně jinak.…


Po loňských problémech této pětice, kdy bubeníka těsně před festivalem ošklivě pokousal pes, Vám tyto maníky přivážíme znova!!! Mezinárodní, nebo ještě lépe mezikontinentální kapela!!! Pět borců, kteří zakotvili v německém Berlíně, pocházející ze čtyř zemí, Indonésie, Turecka, Itálie a Mexika!!! A tito pánové dali dohromady společnou kapelu nazvanou INDIAN NIGHMARE a vzhlédli se ve skvěle zahraném a intenzivním apokalyptickém punk metalu!!!\nZačali společně hrát v roce 2014 a i přes svoji nedlouhou existenci, byli už schopni odehrát přes 100 koncertů a festivalů, jako třeba finský Puntala Rock nebo německý Party San!!! INDIAN NIGHTMARE jsou známi svými skvělými a intenzivními show a tím nás přesvědčili o tom, že jejich místo je i na OEF!!! Berou si svoji zemi zpět... INDIAN NIGHTMARE!!!


Co se stane se Zemí, pokud bude amazonský deštný prales úplně spálen? - Memfun\nHome Novinky, Ostatní, Příroda, Zajímavosti Co se stane se Zemí, pokud bude amazonský deštný prales úplně spálen?\nObrazně řečeno, tropický deštný prales v Jižní Americe je často nazýván ‚plíce planety‘. Někteří lidé tvrdí, že Amazonský prales sám je zodpovědný za zásobování 20 procent Země kyslíkem, ale je to skutečně pravda? Vzhledem k tomu, že v regionu došlo v roce 2019 k více požárům, než za posledních téměř deset let, někteří lidé si kladou otázku, co by se stalo s dodávkou kyslíku na Zemi, kdyby celá Amazonka shořela. Ztratila by Země ve skutečnosti 20 procent svého kyslíku, nebo by nás místo toho měla čekat další, předzvěstná překvapení?\nKrátká odpověď je ne, Země by neztratila 20 procent kyslíku, kdyby došlo ke ztrátě amazonského deštného pralesa. Mnozí z nás se ve škole dozvěděli, že rostliny produkují kyslík jako vedlejší produkt fotosyntézy, a proto se zdá být rozumné si myslet, že jednou z největších viditelných oblastí fotosyntézy na planetě může být právě hlavní továrna na kyslík na Zemi. Vztahy mezi tropickými lesy a kyslíkem jsou však trochu komplikovanější. Jistě, rostoucí rostliny produkují kyslík a tropické deštné pralesy jsou obrovskými přispěvateli, ale je důležité si uvědomit, že mrtvé a hnijící rostliny – stejně jako hořící rostliny – spotřebovávají kyslík k uvolňování oxidu uhličitého jako vedlejšího produktu během rozkladu a spalování. Často poměr mezi rostlinou produkující kyslík v životě a spotřebovávající kyslík smrtí je 1: 1, takže mnoho vědců v atmosféře nevidí Amazonku, deštné pralesy Země nebo dokonce lesy Země jako celek jako čistí producenti kyslíku, přinejmenším v nějakém znatelném smyslu, protože všechny rostliny dříve nebo později umírají.\nVliv mořských řas\nPřebytečný kyslík Země – tedy látky tvořící přibližně 21 procent zemské atmosféry – pochází z mořských řas. Mořské řasy kvetou v oceánech, sedí na hladině a využívají výhod živin, které jsou rozvířeny v mořské vodě a přitahují oxid uhličitý z atmosféry . Zatímco řasy žijí, používají k růstu oxid uhličitý a uvolňují kyslík do atmosféry. Když však zemřou, řasy se nerozkládají na povrchu oceánu, takže z atmosféry nečerpají stejné množství kyslíku, jaké vyprodukovaly v životě. Místo toho se řasy potopí. Některé mrtvé řasy spotřebovávají kyslík rozpuštěný v mořské vodě a při potopení se z velké části nebo úplně rozkládají a uvolňují uhlík uložený v jejich tělech do vody. Ostatní však klesají dostatečně hluboko natolik rychle, že spadnou pod okysličené vrstvy oceánu, než se vážně rozloží. Přistávají na dně oceánu většinou neporušené, takže uhlík v jejich tělech zůstává pokládán. Po miliony let má tento proces za následek čistý zisk kyslíku v zemské atmosféře.\nI když spalování Amazonky nebude mít znatelný vliv na hladinu kyslíku, spalování přidá do atmosféry enormní množství oxidu uhličitého, což dále posílí globální oteplování a způsobí závažnější změny klimatu. A existují i další velmi vážné dlouhodobé důsledky pro zničení nejvíce biologicky rozmanité oblasti Země. Vypálení Amazonky by odsoudilo miliony živých druhů k vyhynutí a zničilo by jejich stanoviště . Mnoho z těchto rostlin, zvířat a dalších forem života dosud věda ani nezjistila. Předpokládá se, že spotřeba celé Amazonky požárem by změnila region z hustého vícevrstvého lesa na savanu složenou z rozptýlených stromů a vysokých trav . I když by tato změna mohla oslovit pastevce a farmáře hospodářských zvířat (alespoň na několik let, dokud nebudou vyčerpány živiny z tenké půdy deštného pralesa ). Ačkoli by některé odolné rostliny a zvířata přežily, aby se staly součástí tohoto nového ekosystému, miliony (možná desítky milionů) druhů hmyzu a jiných bezobratlých a tisíce druhů rostlin a obratlovců ( savců , plazů a původních a migrujících druhů) by nepřežilo.


Tepelné čerpadlo Acond Nelahozeves • tepelne-cerpadlo-acond.cz • tepelná čerpadla vzduch-voda\nTepelné čerpadlo Acond Nelahozeves\nNejtišší tepelné čerpadlo vůbec s akustickým výkonem pouze 48dB. Porovnejte Acond s ostatními výrobci v Nelahozevsi.\nRevoluční tepelné čerpadlo Acond PRO v Nelahozevsi\nVyberte si svoji službu v Nelahozevsi\nMáte-li zájem o některou z naších služeb v Nelahozevsi, kontaktujte nás.\nSnažíme se být nejlepší v Nelahozevsi\nJsme Váš odborný a spolehlivý partner na na chlazení a vytápění tepelným čerpadlem Acond PRO v v Nelahozevsi.\n• Hodkovice nad Mohelkou • Vyskeř • Dlouhý Most • Roztoky u Jilemnice • Jilemnice • Zákupy • Čistá u Horek\nSitemap • tepelné čerpadlo Acond Nelahozeves


Vlakem, autobusem i tramvají na jednu jízdenku | Naše Holice\nOd září se zjednoduší cestování veřejnou dopravou v regionu. Občané budou moci jezdit na jedinou jízdenku, která bude platit ve všech spojích objednávaných Olomouckým krajem, ale také městské hromadné dopravě v Olomouci, Prostějově, Přerově, Šumperku, Zábřehu a Hranicích.\nK 1. září se do systému IDSOK bude integrovat šest zbývajících železničních tratí číslo 270, 274, 280, 290, 300 a 330. Na jednu jízdenku tak bude možné cestovat všemi spěšnými a osobními vlaky, příměstskými autobusy, ale i MHD. „Jízdenky si cestující budou kupovat na obvyklých místech, tedy u řidičů autobusů, v pokladnách Českých drah i v informačních kancelářích dopravců,“ vysvětluje primátor Olomouce Antonín Staněk.\n„Nadále také pracujeme na rozšíření bezkontaktního odbavení, které se týká časových jízdenek a přiřazení takzvaných časových kupónů IDSOK na bankovní karty v co největším rozsahu,“ uvedl ředitel Koordinátora Integrovaného dopravního systému Olomouckého kraje Jaroslav Tomík. „Prozatím tento způsob odbavení funguje v autobusech na Jesenicku a Prostějovsku, včetně zdejší MHD a snahou je co nejvíce více informovat cestující, že tento způsob placení je možné využít,“ sdělil.


Zpěvák DEFTONES vypustil po šesti letech novou píseň projektu CROSSES | Spark Rock Magazine\nspark\tNews, Video, deftones, chino moreno\t28.12.20 17:00 / Foto: Čestmír Jíra\nVydání písně „The Beginning of the End“, což je cover elektropopové skupiny z 90. let CAUSE & EFFECT, přišlo zčistajasna 25. prosince. Podle všeho jde o první vlaštovku z chystaného obsáhlejšího materiálu, který by CROSSES měli představit v roce 2021.\n„Když teď máme s DEFTONES hotové album a v blízké budoucnosti se neplánuje žádné turné, mám trochu času pracovat na jiných věcech. Uvidím, kam se všechno vyvine. Máme tenhle projekt moc rád,“ prozradil zpěvák. Kromě China Morena figuruje ve skupině Shaun Lopez a Chuck Doom.


Pronájem aut v Baiesaintpaul od 5 EUR denně\nVyberte místo / zadejte první písmeno Baiesaintpaul (quebec)\nAutopůjčovny v Baiesaintpaul Porovnejte sazby všech hlavních poskytovatelů autopůjčoven v Baiesaintpaul, Kanada\nRentcargroup nabízí srovnání cen všech společností půjčovny aut v Baiesaintpaul, Kanada. Proč trávíte hodiny výzkumem, zatímco vám ukážeme kurzy, podmínky loďstva a autopůjčovny všech společností na pronájem automobilů ve společnosti Baiesaintpaul, Kanada.\nBaiesaintpaul Srovnání autopůjčovny | Nabízíme srovnání cen všech dodavatelů autopůjčoven v Baiesaintpaul, ale vybíráte si pronájem automobilů na základě ceny, agentury pronájmu vozů a volby vozového parku.\nPůjčovna aut v lokalitě Baiesaintpaul - vyberte svou polohou v poli nabídky\nBaiesaintpaul - (quebec) Autopůjčovna\nViz níže 5 recenzí od zákazníků. Naši zákazníci hodnotili Baiesaintpaul pronájem automobilů v průměru na základě hodnocení 0.


Oceněná historička umění: Význam Cranachových obrazů se ukrývá v detailu - iForum\nOceněná historička umění: Cranachovy obrazy musíte nakoukat. Význam se ukrývá v detailu\nLucas Cranach starší patří mezi nejvýznamnější německé renesanční malíře. Jeho vliv na umělecký svět a společnost vůbec byl tak velký, že se jeho prací nechali inspirovat tvůrci i za hranicemi jeho domoviny včetně zemí českých. Ve své publikaci Lucas Cranach a malířství v českých zemích 1500–1550 se tomu detailně věnuje PhDr. Magdaléna Nespěšná Hamsíková, Ph.D., z Ústavu dějin křesťanského umění na Katolické teologické fakultě Univerzity Karlovy. Obsáhlá kniha doplněná o desítky ilustrací dosahuje takových kvalit, že za ni její autorka získala prestižní Cenu Josefa Krásy od Uměleckohistorické společnosti.\nZa tuto publikaci Magdaléna Nespěšná Hamsíková získala Cenu Josefa Krásy\nUž od roku 1991 Uměleckohistorická společnost každoročně uděluje Cenu Josefa Krásy badatelům do čtyřiceti let za významný počin v uplynulém roce. Magdaléna Nespěšná Hamsíková se Lucasem Cranachem starším začala zabývat už během svého doktorského studia, publikace proto vychází i z výzkumu, na němž pracovala v rámci své disertace.\n„Ukázalo se, že dílo Lucase Cranacha staršího a jeho reflexe není u nás vůbec zpracována, přitom je to velmi rozsáhlé téma. Pro mě byla výzva se s jeho tvorbou seznámit, protože na začátku se mi Cranach tak úplně nelíbil. Jak jsem ale jezdila po světě po galeriích a víc jsem pronikala do jeho tvorby, začal mě inspirovat a skutečně zajímat. Jeho díla je potřeba vidět naživo, nejenom se dívat na reprodukce, zvlášť to platí pro grafiky, které si musíte pozorně prohlížet. Dnes, když člověk chodí po galeriích a jednomu dílu věnuje pověstné ‚tři vteřiny‘, musí být současné umění opravdu někdy až agresivní, aby diváka přitáhlo. Na počátku 16. století se ale dbalo i na drobnosti, na Cranachových obrazech jsou skryté detaily, které bychom nikdy neviděli, kdybychom jeho díla dlouze nepozorovali, přitom často mění smysl celého obrazu,“ upozornila historička umění.\nLucas Cranach starší byl mimořádný umělec, který se proslavil především tím, že „vizualizoval“ myšlenky německé reformace. Mezi jeho nejbližší přátele totiž patřil Martin Luther. Vedle toho byl dvorním malířem saského kurfiřta Fridricha Moudrého a jeho nástupce Jana Velkomyslného. Díky tomu, že se pohyboval mezi raně novověkými humanisty, se jeho práce poměrně záhy dostaly i na naše území. „Jako jeden z prvních si od Cranacha objednal obraz olomoucký biskup Stanislav Thurzo. Cranach je také autorem původního mariánského oltáře pro katedrálu svatého Víta, Václava a Vojtěcha na Pražském hradě. Oltář byl později bohužel zničen, dochovaly se z něj jen fragmenty. Spekuluje se o tom, že ho Cranach vytvořil přímo na objednávku císaře Maxmiliána I., kolem kterého se soustředila humanistická společnost spojená s vídeňskou univerzitou, s níž byl malíř v kontaktu,“ vysvětlila Magdaléna Nespěšná Hamsíková.\nCranach byl na počátku 16. století velmi oblíbeným umělcem, po jeho tvorbě byla mezi šlechtou velká poptávka. Jak autorka výše zmíněné publikace podotýká, „cranachovský styl byl velmi chytlavý a snadno naučitelný, což mu také historikové umění často vytýkají. Někteří z nich o jeho pozdější tvorbě, která vznikala od dvacátých let šestnáctého století, hovoří nikoli jako o umění, ale spíše jako o tovární výrobě. Narážejí na to, že vytvořil snadno napodobitelný styl, aby mohl rozšiřovat řady svých žáků a jeho dílny mohly produkovat obrazy jako na běžícím pásu“.\nPrávě jeho popularita vedla k tomu, že se jeho prací nechali inspirovat nebo ji přímo napodobovali i jiní umělci. Vedle dalších i malíř, jehož dnes známe jen jako Mistra I. W. a který hojně působil v severozápadních Čechách. Identita tohoto umělce, jenž se vyučil přímo v Cranachově dílně, zůstává zatím neodhalena. „Díky tomu, že je v Německu cranachovské studium hodně rozvinuto, víme toho o něm z pramenů velmi mnoho. Tyto znalosti můžeme využít i při sestavování představ o tom, jak nejspíš vypadala a fungovala dílna Mistra I. W., i když o jeho osobě nevíme s určitostí bohužel vůbec nic,“ upozornila Magdaléna Nespěšná Hamsíková. Tvorba Mistra I. W. odkazuje k práci Lucase Cranacha staršího nejen stylem, ale i volbou námětů. Stejně jako Cranach zobrazoval především biblická témata, ale v poslední době se ukazuje, že v jeho repertoáru byly například i silné a výrazné ženské postavy doby pohanství, židovství a křesťanství – Lukrécie, Judita nebo Salome –, jež tvořily tehdy oblíbenou součást výzdoby profánních prostor.\nI když je disertace napsána a publikace vydána, téma Lucase Cranacha staršího a jeho následovníků už Magdalénu Nespěšnou Hamsíkovou jen tak neopustí. „V současné době připravujeme výstavu v Litoměřicích, její kurátorkou je Michaela Ottová. Věnovat se bude dílu Ulricha Creutze a kadaňskému klášteru Čtrnácti svatých pomocníků, který je nesmírně zajímavý. Je v něm i cranachovská nástěnná malba. Spolupracují na tom i historici, již zjišťují další a další podrobnosti, procházejí testamenty, kde jsou odkazy k obrazům, dozvídáme se jména umělců, kteří na dílech pracovali. Třeba se jednou dozvíme i to, kdo to byl Mistr I. W.,“ zamyslela se oceněná historička umění nad svou někdy až detektivní prací.