Velká voda | POŽÁRY.cz - ohnisko žhavých zpráv | hasiči aktuálně\nHlavní město Praha, Jihočeský kraj, Plzeňský kraj, …\nJednadvacetiletou dívku zabil na Písecku padající podmáčený strom. V Českých Budějovicích zemřel starší muž, když čerpal vodu ze zatopeného domu. V Táboře zahynul při nehodě dobrovolný hasič. Velká voda strhla v Kaplici osobní automobil do rozvodněné Malše.\nŘidič se pohřešuje. Hasiči na Rokycansku marně pátrali po dívce, se kterou se na Berounce převrátil raft. Úřady na Českobudějovicku evakuovaly na dva tisíce lidí.\nDobrovolný hasič narazil do stromu\nV Táboře zemřel na selhání místní dobrovolný hasič, který pomáhal v záplavami postižených oblastech. Muž jel nákladním vozem, udělalo se mu zřejmě nevolno a narazil do stromu.\n„Lékaři konstatovali, že došlo k srdečnímu selhání. Nebyli už schopni mu pomoci,“ řekla mluvčí generálního ředitelství Hasičského záchranného sboru Hana Křivanová.\nZáchranáři hledali vodačku\nNa hazardní jízdu po rozvodněné Berounce doplatili kolem 16. hodiny tři vodáci. Odpoledne se s nimi převrhl na jezu v Darové na Rokycansku raft. Dvěma chlapcům se podařilo doplavat na břeh.\n„Dívka, která plula s nimi, zůstala ale pod vodou. Hasiči po ní pátrají,“ řekl zpravodaji MF DNES mluvčí krajského ředitelství hasičů František Vaško.\nPokus o záchranu byl marný\nHasiči se pokusili použít čluny, ale vzhledem k prudkému proudu neuspěli. Řeku prohledávali v neoprenech přivázaní na lanech. Po třech hodinách museli ale záchrannou akci bez úspěchu ukončit. „Moc naděje už není,“ řekl jeden z nich MF DNES.\nOsmnáct dětí a šest dospělých muselo po poledni narychlo opustit tábor u Chrástu na Plzeňsku. „Byl postaven v místech soutoku Klabavy a Berounky. Voda zalila okolí tábora a děti se tak ocitly na malém ostrůvku. Na noc proto byly všechny převezeny do tělocvičny chrásteckého Spartaku,“ řekl operační důstojník hasičů Jan Šamberger, jehož kolegové školáky zachraňovali.\nNa Českobudějovicku platí stav ohrožení\nPřednosta českobudějovického okresního úřadu Josef Šíma vyhlásil na Českobudějovicku stav nebezpečí. Mimořádné opatření platí podle ČTK až do 27. srpna pro 39 měst a obcí v povodí řek Stropnice, Malše a Vltava, včetně Českých Budějovic.\nRozhodnutí přednosty zakazuje vstup do evakuovaných území a prostor. Přednosta také může žádat fyzické osoby o pracovní výpomoc. Fyzické a právnické osoby mají povinnost poskytnout věcné prostředky, včetně služeb, které jsou předmětem podnikání.\nAuto zmizelo v Malši i s řidičem\nVelká voda strhla v Kaplici osobní automobil do rozvodněné Malše. Od páté hodiny ranní se vůz i jeho řidič pohřešují.\n„Muž předjížděl kolonu vozidel, když jel do práce. Na mostě ho strhla voda do Malše. Za současné situace nemůžeme monitorovat ani jeho auto,“ řekl operační důstojník českokrumlovských hasičů Martin Novotný.\nPo pohřešovaném muži i jeho autě pátral marně také vrtulník. Záchranáři kvůlu velké vodě práce přerušili.\nPraha poslala na pomoc speciální tým\nZ Prahy vyjelo krátce po poledni na pomoc při záplavách do Českých Budějovic šest jednotek pražských hasičů. Mezi 36 záchranáři je i speciální SAR tým, který zasahuje v krizových událostech po celé republice.\nTato zásahová skupina se účastnila například i záchranných akcí po zemětřesení v Turecku v roce 1998. Tým se skládá i z profesionálních lezců, kteří vyprošťují lidi zavalené ve zřícených domech. Je vybaven speciálními lany a vyprošťovacími přístroji.\nZásahy hasičů v Praze\nHasiči kvůli velké vodě a průtrži mračen vyjížděli od 06.00 hodin 08. 08. do 06.00 hodin dne 09. 08. k těmto případům:\n06.52 – 4, Na výspě\nJednotka HZS Praha stanice 9 byla přivolána k případu zatopeného sklepa. Po dohodě na místě jednotka nezasahovala.\n09.24 – Kolovraty, Vášova\nJednotka HZS Praha stanice 4 odčerpala vodu ze zatopeného sklepu v obytném objektu\n10.10 – Kolovraty, Mírová\nJednotka SDH Kolovraty odčerpala zatopenou studnu na dvoře obytného objektu.\n16.14 – 1, Štefánikův most\nJednotka HZS Praha stanice 5 uložila preventivně klády z náplavky na komunikaci.\n16.57 – 2, Masarykovo nábřeží\nJednotka HZS Praha stanice 1 byla přivolána k případu uvolněných pontonů. Na místě nebylo nic zjištěno.\n17.46 – 5, Zbraslav, Spodní\nJednotka HZS Praha stanice 8 byla přivolána k případu utopených automobilů. Na místě bylo zjištěno, že vozidla byla vyproštěna před dojezdem jednotky. Jednotka provedla oboustranné zajištění komunikace.\n20.07 – 1, U Lužického semináře\nJednotka HZS Praha utěsnila pytli s pískem sklepní okna a vstupní dveře hotelu a vyčerpala zatopenou výtahovou šachtu v důsledku zvednuté hladiny Vltavy.\n20.10 – 16, Zbraslav, U Malé řeky\nJednotka SDH Zbraslav čerpala nežádoucí vodu ze zatopeného sklepa obytného objektu v důsledku zvednuté hladiny Vltavy.\n20.15 – 1, U Lužického semináře\nJednotka HZS Praha byla vyslána k záchraně osob na lodičkách na rozvodněném toku Vltavy. Průzkumem bylo zjištěno, že se jedná o kajakáře, kteří se úmyslně projížděli na rozvodněném toku Vltavy. Jednotka nezasahovala a případ byl předán oddílu poříční policie.\n21.10 – 16, K Přehradám\nJednotka HZS Praha vyprostila pomocí automobilového navijáku automobil Renault Master ze zatopeného parkoviště na břehu Vltavy.\n21.11 – 1, Všehrdova\nJednotka HZS Praha provizorně utěsnila materiálem z místního zdroje vstupní dveře do restaurace před hrozícím zatopením stoupající vodou z Vltavy.\n21.20 – Jihočeský kraj, přehrada Římov, České Budějovice 1\nV době od 05.00 hod. do 21.20 hod. dne 8. 8. 2002 se specialisté z jednotek HZS Praha ze stanic 1, 3, 4, 5, 6 a 7 zúčastnily na žádost HZS JČ kraje záchranných prací při povodních na řece Malši v okolí přehrady Římov a v Českých Budějovicích.\n22.05 – 16, Zbraslav, Pod Špitálem\nJednotky HZS Praha, st. č. 8 a 3, zajistila obytný objekt a okolní objekty bariérami z pytlovaného písku před vniknutím záplavové vody. Předáno SDH Zbraslav.\n22.16 – 1, U Lužického semináře\nJednotka HZS Praha upravila a přeložila bariéry z pytlovaného písku kolem hotelu a vyčerpala vodu ze zatopených sklepů objektu.\n22.34 – 16, Zbraslav, Závist\nJednotky HZS Praha, st. č. 8 a 3, připravila bariéry z pytlovaného písku (220 ks) proti vniknutí vody do ulice.\n23.08 – 1, Karlův most\nJednotka HZS Praha byla vyslána k případu osoby ve Vltavě. Po příjezdu na místo Přihlížející občané jednotce bránili v zásahu. Průzkumem nebylo nic zjištěno. Pro poruchu člunu byla jednotka odvolána na základnu.\n23.33 – 2, Rašínovo nábřeží\nJednotka HZS Praha byla vyslána k případu osoby v zatopené boudě na náplavce. Osoba boudu odmítla opustit z obavy před rabováním. Jednotka nezasahovala.\n01.43 – 16, Zbraslav, U Národní galerie\nJednotka HZS Praha připravila bariéru z pytlů s pískem proti vniknutí povodňové vody do areálu hotelu a přilehlé tenisové haly.


Kurz Hýbej se chytře po týdnu zdarma | Hýbej se chytře\nPrávě teď můžete začít\n>>> Klikněte ZDE a začněte cvičit doma pod vedením profi trenérů >>>\nKrok za krokem si z pohybu uděláte běžnou a pravidelnou součást života,\na bez náčiní.\nNa každý týden unikátní sestavy cviků (více než 150 tréninků), které vždy zohlední aktuální fyzickou kondici a postupné zlepšování v průběhu aktivního využívání kurzu.\nDokážete si představit TEN POCIT...\nkdyž se můžete spolehnout na svoje tělo?\nkdyž můžete omezit množství léků proti bolestem zad a hlavy?\nkdyž při dobíhání autobusu nebudete na pokraji kolapsu?\nkdyž se podíváte do zrcadla a budete spokojení s tím, co vidíte?\nkdyž zase budete v kondici, výkonní a plní energie?\nkdyž víte, jak si rychle a jednoduše vyčistit hlavu od stresu?\nkdyž jste sami strůjci svého štěstí a spokojenosti?\nV kurzu se naučíte nejen správně hýbat, ale vybrat si ten nejlepší pohyb pro sebe a udělat z něj běžnou součást svého života. Navíc je obsah vytvořen tak, aby i běžně vytížený člověk byl schopen vše efektivně vstřebat a v průběhu 2 měsíců vybudovat nové návyky.


DIAGNOSTICKÁ FUNKCE MATEŘSKÝCH ŠKOL DIAGNOSTIC FUNKCION OF NURSERY SCHOOL - PDF\nDIAGNOSTICKÁ FUNKCE MATEŘSKÝCH ŠKOL DIAGNOSTIC FUNKCION OF NURSERY SCHOOL\nDownload "DIAGNOSTICKÁ FUNKCE MATEŘSKÝCH ŠKOL DIAGNOSTIC FUNKCION OF NURSERY SCHOOL"\n1 Technická univerzita v Liberci FAKULTA PŘÍRODOVĚDNĚ-HUMANITNÍ A PEDAGOGICKÁ Katedra: Studijní program: Studijní obor (kombinace): Katedra sociálních studií a speciální pedagogiky Speciální pedagogika Speciální pedagogika předškolního věku DIAGNOSTICKÁ FUNKCE MATEŘSKÝCH ŠKOL DIAGNOSTIC FUNKCION OF NURSERY SCHOOL Bakalářská práce: 08-FP-KSS-2004 Autor: Yveta CHOVANCOVÁ (BALOGHOVÁ) Podpis: Adresa: Jeronýmova 819/ , Děčín Vedoucí práce: Mgr. Eva Dousková Počet stran grafŧ obrázkŧ tabulek pramenŧ příloh CD V Liberci dne: 15. dubna 2009\n4 Prohlášení Byla jsem seznámena s tím, ţe na mou bakalářskou práci se plně vztahuje zákon č. 121/2000 Sb. o právu autorském, zejména 60 školní dílo. Beru na vědomí, ţe Technická univerzita v Liberci (TUL) nezasahuje do mých autorských práv uţitím mé bakalářské práce pro vnitřní potřebu TUL. Uţiji-li bakalářskou práci nebo poskytnu-li licenci k jejímu vyuţití, jsem si vědom povinnosti informovat o této skutečnosti TUL; v tomto případě má TUL právo ode mne poţadovat úhradu nákladŧ, které vynaloţila na vytvoření díla, aţ do jejich skutečné výše. Bakalářskou práci jsem vypracovala samostatně s pouţitím uvedené literatury a na základě konzultací s vedoucím bakalářské práce a konzultantem. V Liberci dne: Yveta Chovancová\n5 Poděkování: Děkuji vedoucí práce Mgr. Evě Douskové, která se na práci podílela svou trpělivostí a cennými radami. Poděkování patří také všem učitelkám mateřských škol, které se podílely na vyplňování dotazníkŧ a umoţnily mi tak realizaci praktické části. Na závěr bych také ráda poděkovala své rodině za trpělivost, toleranci a podporu.\n6 Název bakalářské práce: Název bakalářské práce: Název bakalářské práce: DIAGNOSTICKÁ FUNKCE MATEŘSKÝCH ŠKOL DIAGNOSTIC FUNKCION OF NURSERY SCHOOL DIE DIAGNOSTISCHE FUNKTION DER KINDERKRIPPEN Jméno a příjmení autora: Yveta Chovancová Akademický rok odevzdání bakalářské práce: 2008/2009 Vedoucí bakalářské práce: Mgr. Eva Dousková Anotace: Bakalářská práce se zabývá problematikou diagnostické funkce mateřských škol a vychází ze současného stavu na okrese Děčín. Jejím cílem je zmapovat situaci úrovně diagnostiky dítěte předškolního věku v mateřských školách na okrese Děčín. Práci tvoří dvě stěţejní oblasti. Jedná se o část teoretickou, která pomocí zpracování a prezentace popisuje pojem pedagogická diagnostika, dítě předškolního věku, diagnostická funkce mateřských škol. Praktická část zjišťuje pomocí dotazníku úroveň diagnostické funkce mateřských škol na okrese Děčín. Výsledky ukazují, ţe všechny dotazované školky zvládají diagnostickou funkci. Výsledky vyúsťují v konkrétní navrhovaná opatření v oblasti diagnostikování v mateřských školách, zabývající se sníţením počtu ţákŧ ve třídách a zpřístupnění nejnovějších informací z oblasti předškolního diagnostikování učitelkám mateřských škol. Za největší přínos vzhledem k řešené problematice je moţné povaţovat potvrzení individuálního přístupu k jednotlivým vývojovým fázím kaţdého dítěte na všech dotazovaných mateřských školách. Klíčová slova: pedagogická diagnostika, pedagogická diagnóza, metody diagnostiky, lateralita, percepce, rozumový vývoj, tělesný vývoj. Annotation: Bachelor s thesis s concerning with the issue of diagnostic functions of kindergartens and is resulting from current situation in Decin region. The objective of the thesis is to survey the status of diagnostic level of pre-school age child in kindergartens in Decin region. The thesis consists of two fundamental areas. There is a theoretical part describing by means of elaboration and presentation the concept of pedagogic diagnostics, pre-school age child, diagnostic function of kindergartens. The practical part investigates by means of questionnaire the level of\n7 diagnostic functions in the Decin region. The results show, that all informant kindergartens are managing the diagnostics functions. The results lead in specific proposed actions in diagnostics area in kindergartens, dealing with decreasing of number of pupils in the classes and disclosure of the newest information from area of pre-school diagnostics to the kindergarten s teachers. Regarding the discussed issue, for the most important contribution could be considered the confirmation of the individual approach to individual development phases of every child in all informant kindergartens. Keywords: pedagogic diagnostic, pedagogic diagnosis, diagnostics methods, laterality, perception, rational development, visceral development. Die annotation: Die Arbeit hat sich die diagnostische Funktion der Kinderkrippen beschaeftigt und ihrer Ausgangspunkt war der gegenwartige Zustand in Bezirk Děčín. Das Ziel dieser Arbeit ist der Stand des Niveau der Kinderdiagnostik im Vorschulalter in den Kinderkrippen in Bezirk Děčín zu bechreiben. Die Arbeit besteht aus den zwei grundlegenden Bereiche. Es geht um den theoretischen Teil, der beschreibt durch die Bearbeitung und die Presentation die Begriffe paedagogische Diagnostik, Kind im Vorschulalter, diagnostische Funktion der Kinderkrippen. Der praktische Teil hat durch den Fragebogen der Stand der diagnostischen Funktion in den Kinderkrippen in Bezirk Děčín festgestellt. Die Ergebnisse weisen, dass die allen untersuchenen Kinderkrippen die diagnostiche Funktion bewaeltigen. Die Resultate haben in die konkreten vorgeschlagenen Entwuerfe im Bereich der Diagnostik in der Kinderkrippen aufgemuendet, die beschaeftigt die Verminderung der Kinderzahl in den Klassen und die Zugaenglichmachung der neusten Informationen aus dem Bereich der Diagnostik fuer die Lehrerinnen in Kinderkrippen. Als der groesste Beitrag aus der Sicht dieser aufgeloesten Problematik ist moeglich die Bescheinigung der individuellen Zugang zu den eigenenen Entwicklungsphasen des jeden Kind in allen untersuchenenen Schulen halten. die Schlüsselwörter: die paedagogische Diagnostik, die paedagogische Diagnose, die diagnostischen Methoden, die Lateralitaet, die Perzeption, die Vernunftsentwicklung, die Koerperentwicklun\n8 Obsah 1 Úvod Teoretické zpracování problému Diagnostická funkce mateřských škol Vymezení pojmu pedagogická diagnostika Historie pedagogické diagnostiky Dělení a typy pedagogické diagnostiky Proces diagnostikování Metody pedagogické diagnostiky Diagnostické metody pro učitelky mateřských škol Dítě předškoln ího věku Motorický vývoj předškolního dítěte Vnímání tělesného schématu v předškolním věku Percepce v předškolním věku Rozumové schopnosti v předškolním věku Lateralita Praktická část Cíl praktické části Popis výběrového vzorku a prŧběh prŧzkumu Pouţité metody Předprŧzkum a jeho výsledky Stanovení předpokladŧ Výsledky a jejich interpretace Závěr Doporučená a navrhovaná opatření Seznam použitých zdrojů Seznam příloh\n9 1 Úvod Má-li současná výchova projektovat v růstu zrání dítěte to nejcennější, musíme znát jeho možnosti, dispozice, schopnosti a vlohy, ale též jeho prožitky, vliv prostředí a výchovy a v možných proporcích vše dále rozvíjet. 1 Předškolní vzdělávání by mělo nabízet vhodné vzdělávací prostředí, pro dítě vstřícné, podnětné, zajímavé a obsahově bohaté, v němţ se dítě mŧţe cítit jistě, bezpečně, radostně a spokojeně, a které by mělo zajistit moţnost svobodného projevu, zábavy a zaměstnávání v přirozené formě - dětským zpŧsobem. Na základě dlouhodobého a kaţdodenního styku s dítětem i jeho rodiči předškolní vzdělávání plní i úkol diagnostický, zejména ve vztahu k dětem se speciálními vzdělávacími potřebami. Vzdělávání má odráţet individualitu dítěte k jeho rŧzným potřebám a moţnostem, včetně vzdělávacích potřeb specifických. Kaţdému dítěti by mělo poskytnout pomoc a podporu v míře, kterou konkrétně potřebuje, a v kvalitě, která mu vyhovuje. Proto je nezbytné, aby vzdělávací pŧsobení pedagoga vycházelo z pedagogické diagnostiky - z pozorování a uvědomění si individuálních potřeb a zájmŧ dítěte, ze znalosti jeho aktuálního rozvojového stavu i konkrétní ţivotní a sociální situace a pravidelného sledování jeho rozvojových i vzdělávacích pokrokŧ. Jen tak je moţno zajistit, aby pedagogické aktivity probíhaly v rozsahu potřeb jednotlivých dětí, aby kaţdé dítě bylo stimulováno, citlivě podněcováno k učení a pozitivně motivováno k vlastnímu vzdělávacímu úsilí zpŧsobem a v míře jemu vyhovující. Dítě tak mŧţe dosahovat vzdělávacích a rozvojových pokrokŧ vzhledem k jeho moţnostem optimálním a samo se mŧţe cítit úspěšné, svým okolím uznávané a přijímané. Podnětem vypracování bakalářské práce na téma diagnostická funkce mateřských škol byly skutečnosti, se kterými jsem se seznámila při hledání vhodného předškolního zařízení pro svého syna. Kdy jsem se přesvědčila, ţe o významu pedagogické diagnostiky se nepochybuje, je všeobecně přijímána, ale v praxi se objevují četná omezení pro její realizaci. Cílem bakalářské práce je zmapovat teoreticky i prakticky problematiku úrovně diagnostiky dítěte předškolního věku v mateřských školách na okrese Děčín. 1 SWIERKOSZOVÁ, J. Pedagogická diagnostika dětského vývoje pro učitele primárního vzdělávání. Ostrava, s. 7. 9\n10 Práce je rozdělena do dvou částí, části teoretické a části praktické, jednotlivé části jsou rozděleny do kapitol. Práce se zaměřuje na diagnostickou funkci mateřských škol. V úvodu teoretické části je zmínka o historii pedagogické diagnostiky v českých zemích a ve světě, sahající aţ do období J. A. Komenského. Práce vymezuje pojmy pedagogická diagnostika, diagnóza, metody pedagogické diagnostiky, lateralita, percepce, tělesný a rozumový vývoj. Praktická část obsahuje předprŧzkum a vlastní prŧzkum. Pomocí prŧzkumu zjišťuje stav v oblasti funkce diagnostiky mateřských škol na okrese Děčín. Jako metoda prŧzkumu byl pouţit dotazník. Respondenty byli pedagogové z děčínských mateřských škol. Z uvedeného prŧzkumu plyne význam diagnostikování v mateřských školách, které se zaměřuje na celkový individuální vývoj dítěte. Z obsahu této bakalářské práce, pak jednoznačně plyne význam diagnostické funkce mateřských škol spočívající v otevřenosti současných mateřských škol dítěti, jeho potřebám a individuální práci s ním. 10\n11 2 Teoretické zpracování problému Úkolem institucionálního předškolního vzdělávání je doplňovat rodinnou výchovu a v úzké vazbě na ni pomáhat zajistit dítěti prostředí s dostatkem mnohostranných a přiměřených podnětŧ k jeho aktivnímu rozvoji a učení. Předškolní vzdělávání má smysluplně obohacovat denní program dítěte v prŧběhu jeho předškolních let a poskytovat dítěti odbornou péči. Mělo by usilovat, aby první vzdělávací krŧčky dítěte byly stavěny na promyšleném, odborně podepřeném a lidsky i společensky hodnotném základě, a aby čas proţitý v mateřské škole byl pro dítě radostí, příjemnou zkušeností a zdrojem dobrých a spolehlivých základŧ do ţivota i vzdělávání. 2.1 Diagnostická funkce mateřských škol Diagnostická funkce mateřských škol je komplexní proces, který má za cíl hodnocení, posuzování a poznávání objektŧ vzdělávacího procesu. Zaměření diagnostiky má dvě sloţky obsahovou (zjišťování dosaţené úrovně vědomostí, dovedností a návykŧ) a procesuální (jakým zpŧsobem probíhá proces výchovy a vzdělání, jak ovlivňuje dítě). Zjišťuje také emociálně sociální úroveň dětí. Při posuzování neúspěchŧ dítěte provádí pedagog diagnostiku úrovně psychických funkcí, které podmiňují osvojování dovedností a vědomostí. Získané údaje doplňuje jeho anamnestickými údaji, údaji o rodině a dalších institucích, kde je dítě zapojeno, neopomíná vlivy společnosti. Nedílnou součástí pedagogické diagnostiky je také diagnostika práce učitele, pouţitých metodických postupŧ a z nich plynoucí poznatky. Na základě analýzy a syntézy získaných poznatkŧ jsou vyvozovány závěry, které jsou východiskem pro plánování dalších krokŧ a postupŧ Vymezení pojmu pedagogická diagnostika Pedagogická diagnostika angl. assessment, diagnostics. Vědecká disciplína zabývající se otázkami diagnostikování subjektů v edukačním prostředí (převážně ve škol. prostředí). Formuluje teorii pedagogického diagnostikování, metody diagnostikování a také způsoby 11\n12 interpretace pedagogických diagnóz. Podle některých odborníků (např. v USA) je součástí pedagogické evaluace, podle jiných je to samostatná disciplína (P. Gavora aj.) 2 Pojem pedagogická diagnostika je možné chápat pojmout v několika významech 3 : Pedagogická diagnostika jako vědecký obor je specifickou pedagogickou disciplínou, která se zabývá pedagogicko-diagnostickou prací ve výchovně vzdělávacím procesu. Stanovuje si cíle a úkoly pedagogické diagnostické činnosti, rozvíjí její metody a postupy, techniky, prostředky a organizaci. Zabývá se metodologickými problémy pedagogické diagnostiky jako pedagogické disciplíny zkoumá její postavení v komplexu pedagogických věd, studuje její vznik a její historický vývoj. Pedagogická diagnostika jako proces, který je dlouhodobý, spirálovitě probíhající, beroucí v úvahu všechny systémy, jeţ ovlivňují vývoj dítěte. Na základě získaných poznatkŧ volíme optimální postupy, měníme podmínky a vlivem těchto změn dochází ke změnám ve vývoji dítěte. Tyto změny jsou v prŧběhu diagnostického procesu nadále sledovány a vyhodnocovány a jsou buď potvrzením správně zvolené cesty, nebo signálem k provedení dalších změn. Diagnostikování je diagnostickou činností, která má svŧj cíl, kterým je zjištění stavu rozvoje dítěte, zaznamenání změn ovlivněných výchovným pŧsobení. Hledá příčiny a podmínky rozvoje Pedagogická diagnóza Diagnóza dg.; určení a pojmenování choroby, vrozených a získaných poruch a vad, jejich následků; psychologická diagnóza obecněji pojímána jako stanovení duševního stavu jedince, určení stupně vývoje a jeho případných odchylek od normy, zjištění zvláštností osobnosti a jejich příčin; dnes často doplňována diagnózou sociální Diagnóza naslepo; diagnóza, která je stanovena na základě výsledků vyšetření; diagnostik netuší, o koho jde 4 2 PRŦCHA, J., WALTEROVÁ, E., MAREŠ, J. Pedagogický slovník. Praha, s SWIERKOSZOVÁ, J. Pedagogická diagnostika dětského vývoje pro učitele primárního vzdělávání. Ostrava, s volně. 4 HARTL, P. Stručný psychologický slovník. Praha, s\n13 Pedagogická diagnóza Výsledek činnosti v rámci pedagogického diagnostikování. Závěr, který mj. obsahuje: zařazení objektu, jevu, znaku do konvencemi stanovené diagnostické kategorie; jeho označení podle platného názvosloví; stanovení míry, intenzity, závažnosti atd. znaku; formulování pravděpodobné příčiny; odhad dalšího vývoje (pedagogická prognóza); soubor doporučení pro další činnost, upozornění na rizika. 5 Bezprostřední reakce na ţákovy projevy nebo prosté konstatování stavu nelze pokládat za diagnózu. V konkrétních případech lze konstatovat závěr na základě osvědčené a relativní jednoduché technologie diagnostického postupu, a naopak, jinde podle potřeby a po dŧkladném zváţení, volíme náročnější postup, který bezprostředněji podpoří objektivitu našich diagnostických závěrŧ. Obecně lze rozlišovat několik úrovní diagnózy: 6 1. prosté konstatování zjištěného stavu; 2. konstatování zjištěného stavu s určením pravděpodobných příčin a ovlivňujících faktorŧ; 3. konstatování zjištěného stavu s příčinami a spolu s definováním moţnosti (nemoţnosti) dalšího ovlivnění nebo změny daného jevu; 4. konstatování určitých předpokladŧ budoucího vývoje (prognóza). Tři roviny pedagogické diagnózy: Mikrodiagnóza - je krátkodobá. Učitel pomocí mikrodiagnostických postřehŧ při vyučovaní bezprostředně reaguje na ţáky. Základní, denní diagnóza - klade si sloţitější úlohy při hodnocení objektu. Je spojená se zkoušením, sledováním ţákŧ v jednotlivých skupinách. Dlouhodobá - skupinou pedagogŧ sestavená zevšeobecňující diagnóza - je závěrečným zhodnocením ţáka nebo skupiny. Stanovení diagnózy je významné především pro spolupráci a vzájemnou domluvu mezi odborníky. Diagnóza je ovlivňována úrovní vědomostí a zkušeností všech těch, kteří jsou součástí diagnostikování. Z pohledu dítěte, rodiny i školských zařízení mŧţe mít stanovení diagnózy protichŧdné následky diagnóza slouţí jako výmluva (snaha o nic nedělání, zakrývání lenosti apod.). U dětí v předškolním věku je nebezpečí identifikace dítěte s diagnózou, sebepodceňování nebo přehnané vnímání své odlišnosti. 5 PRŦCHA, J., WALTEROVÁ, E., MAREŠ, J. Pedagogický slovník. Praha, s ZELINKOVÁ, O. Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program. Praha, s\n14 Výsledkem pedagogicko - diagnostické práce je vypracovaní pedagogické prognózy, t.j. plánu, který odpovídá výchovné práci (konkrétního, z pedagogické diagnózy vyplývajícího plánu výchovy jedince nebo celého souboru, u kterého byla stanovená pedagogická diagnóza) Historie pedagogické diagnostiky V českých zemích sahá pedagogická diagnostika aţ do období J. A. Komenského, který rozebírá vhodnost nástupu dítěte do školy v kapitole Jak dlouho mládeţ v mateřské škole zdrţovat sluší z knihy Informatorium školy mateřské. Pedagogická diagnostika úzce souvisí s pojmy srovnávání, poznávání, hodnocení a zkoušení, o kterých Komenský píše v Didaktice velké a v Didaktice analytické. H. Spicer v roce 1910 poprvé uţívá termín pedagogická diagnostika. U nás nastává rozvoj pedagogické diagnostiky po první světové válce, v článcích se objevují polemiky o hodnocení a školském měření, které je pouze jednostranné. V této době se hodnocením úrovně ţákŧ zabývá J. V. Klíma, C. Stejskal a především V. Příhoda, který poloţil základy kvantitativních metod hodnocení a pod jeho vedením je zaloţena Edice testŧ pro pedagogická měření. Za zmínku stojí rozsáhlejší publikace Výzkumy ţactva F. Čády a Výzkum duševních projevŧ u dětí méně schopných O. Chlupa. V polovině šedesátých let 20. století bylo v Bratislavě zaloţeno vydavatelství specializované na vydávání testŧ Psychodiagnostické a didaktické testy. V sedmdesátých letech 20. století se teoretici Cipro, Hraše, Kopáč, Váňa, Velikanič, Grác se ve svých publikacích zabývají hodnocením výsledkŧ ţákŧ, metodami poznání a charakteristikami ţákŧ, nad příčinami neprospěchu se zamýšlí Hvozdík a Košč publikuje poznatky o dyskalkuliích. V roce 1972 vychází Matějčkovy Vývojové poruchy čtení, které jsou počátkem zájmu pedagogŧ a psychologŧ o diagnostiku čtení, psaní, pravopisu a počítání. V dílech Sováka, Ţlaba zaznamenáváme rozvoj speciálně pedagogické diagnostiky. Rozborem textu, metodami diagnostiky a pedagogickou diagnostikou ţáka se od osmdesátých let zabývá Gavora. Obecné principy pedagogické diagnostiky publikuje Mojţíšek. Na nutnost vybavení pedagogŧ diagnostickými kompetencemi poukazuje Swierkoszová. V. Hrabal vydává v roce 1989 Pedagogicko-psychologickou diagnostiku ţáka. 14\n15 Na počátku devadesátých let na Slovensku vychází Vašekova Špeciálno-pedagogická diagnostika a Dittrichova Pedagogicko-psychologická diagnostika. Přelom minulého století je typický pro rozvoj diagnostiky v oblasti speciální pedagogiky a práce mnoha autorŧ svým zaměřením diagnostice slouţí: M. Sovák (Diagnostika a diferenciální diagnostika ve speciální pedagogice, Logopedická diagnostika), F. Kábele (Somatopedická diagnostika), L. Edelsberger (Teoretické otázky pedagogické diagnostiky), V. Predmerský (Psychopedická diagnostika), L. Monatová (Speciálně pedagogická diagnostika vývojové hledisko), J. Kysučan (Motorická diagnostika mentálně postiţených), V. Pokorná (Specifické poruchy učení), J. Novák (Kantorŧv notes počítačový program), O. Zelinková (Poruchy učení, Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program) atd. V současnosti nadále přední teoretici řeší metodologické problémy pedagogické diagnostiky, diagnostiku předmětovou, diagnostiku předškolního věku, vysokoškolskou, diagnostiku ve speciální pedagogice atd. Projektované změny v pojetí školy úzce souvisí s pedagogickou diagnostikou, která zaujímá dŧleţité místo v novém modelu učitelské přípravy Dělení a typy pedagogické diagnostiky 7 Podle rozsahu sledovaných cílů rozlišujeme diagnostiku: Globální (celkovou) je zaměřena na celou osobnost Parciální (částečnou) zaměřena pouze na určité aktuální projevy Podle etiologie (příčin) postižení rozeznáváme: Kauzální diagnostiku je známa příčina postiţení Symptomatická diagnostiku vychází jen z příznakŧ Podle časového sledu provádění dělíme diagnostiku na: Vstupní Průběţnou Výstupní 7 ZELINKOVÁ, O. Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program. Praha, s volně; VAŠEK, Š. Špeciálnopedagogická diagnostika. Praha, s volně. 15\n16 Podle druhu postižení nazýváme diagnostiku: Somatopedickou, Psychopedickou, Etopedickou, Logopedickou, Surdopedickou, Oftalmopedickou, SPU a parciálních nedostatků, Vícečetných postiţení, Dělení podle věku klienta: Diagnostiku raného a předškolního věku, Diagnostiku školního věku, Diagnostiku dospělosti, Diagnostiku stáří, Rozdělení pedagogické diagnostiky podle všeobecnosti a konkrétnosti řešení problematiky: Všeobecnou teorii pedagogické diagnostiky, Didaktickou diagnostiku, Diagnostiku výchovného rozvoje, Speciálně didaktické diagnostiky. Podle zaměření na typ školy: Diagnostiku dítěte předškolního věku a mateřské školy, Diagnostiku ţáka základní školy, Diagnostiku ţáka střední školy, Diagnostiku studenta vysoké školy, Diagnostiku speciálně pedagogická, Diagnostiku ţáků vojenských učilišť, Diagnostiku kvalifikačního rozvoje, profesionální odbornosti dospělých, Diagnostiku v mimoškolní činnosti. Podle objektu diagnostického vyšetřování: Diagnostiku ţáka jedince, Diagnostiku skupiny ţáků, 16\n17 Diagnostiku vzdělání a výchovného rozvoje velké sociální skupiny, Diagnostiku pro potřeby zjišťování příčin a podmínek pedagogického rozvoje, Diagnostiku výchovně - vzdělávací práce učitele, Diagnostiku výchovně - vzdělávací práce rodiny, Diagnostiku výchovného vlivu kamarádů, ulice, Diagnostiku výchovného a vzdělávacího vlivu širšího sociálně - pedagogického prostředí. Typy pedagogické diagnostiky: Normativní výsledek diagnostikovaného jedince je srovnáván s výsledky reprezentativního vzorku populace a tím umoţňuje zařazení dítěte podle úspěšnosti; vyuţívá se především pro potřeby společnosti (při posuzování moţností studia, přechodu na jiný typ školy apod.). Kriteriální srovnává s vnějšími měřítky, s objektivně vymezenými úkoly, zkoušky vycházejí z analýzy určité dovednosti a směřují k určení úrovně, na níţ se dítě nachází (zvládá-nezvládá násobilku). Individualizovaná zaměřena na hodnocení dítěte pouze ve vztahu k dítěti bez porovnávání s vrstevníky, porovnává dosaţenou úroveň za určitý časový úsek. Diferenciální slouţí k rozlišení obtíţí se stejnými projevy, ale s rŧznými příčinami, vychází z příznakŧ, které jsou obecnější povahy, a proto jednoznačně neurčují konkrétní postiţení, v prŧběhu vylučujeme ty vady, které dotyčné příznaky nezpŧsobují (např. dítě nemluví, coţ mŧţe být mentální retardací, sluchovou vadou, dysfázií, mutismem... ). Všechny výše uvedené typy diagnostiky mají své pouţití v praxi, individuální přístup je nezbytný pro děti se speciálními potřebami, normy a kritéria je třeba znát z hlediska hodnocení vzdělávacího systému, výkonŧ jednotlivcŧ předpokladem je však dovednost učitele rozdělit kaţdý úkol na řadu dílčích krokŧ, které jsou pro dítě zvládnutelné a jsou ukazatelem postupu vpřed. Při uplatňování normativní nebo kriteriální diagnostiky si diagnostikovaní jedinci uvědomují svoji nedostatečnost. Upozorníme-li však na jejich pokrok v porovnání s dřívějšími výsledky, pŧsobí i malé zlepšení jako pozitivní motivace. Ke střetu kriteriální a individualizované diagnostiky dochází při hodnocení a klasifikaci, kde učební osnovy představují kritéria, které by dítě mělo splnit, a podle dosaţené úrovně má být hodnoceno. Je tedy nutné, aby se učitel řídil podle komplexního posouzení situace ve třídě, svého pedagogického citu a pedagogicky-psychologických znalostí. 17\n18 2.1.4 Proces diagnostikování Je velmi sloţité v prŧběhu diagnostikování zvaţovat jednotlivé faktory, které dítě ovlivňují. Uvědomění si systémŧ a subsystémŧ nám umoţňuje vnímat dítě jako bio-psychosociální jednotu. Obrázek 1- Systémy ovlivňující vývoj dítěte 8 Rodina rodiče sourozenci prarodiče další příbuzní styly rodinné výchovy Společnost sdělovací prostředky zájmové organizace školská politika vrstevníci Osobnost dítěte bio-psycho-sociální jednotka Škola klima školy vedení školy vztah mezi vedením a učiteli vztahy mezi učiteli vztahy učitelé ţáci učební plány učební osnovy učebnice a pomŧcky Proces diagnostikování Gavora člení následovně: 9 Plánování a organizace koho, kdy a jak často diagnostikovat? Diagnostická hypotéza je předpoklad, který vede orientaci diagnostikování. Sběr a zpracování diagnostických dat získávání mnoţství dat v čase. Vyhodnocení a interpretace vysvětlování údajŧ probíhá v souvislostech. Stanovení diagnózy výsledek diagnostického procesu Pedagogická intervence opatření za účelem úpravy zjištěného stavu. Vyslovení prognózy vyjádření k dalšímu vývoji dítěte. Pedagogické diagnostikování je diagnostická činnost ve výchovně vzdělávacích situacích: DÍTĚ DIAGNOSTIKOVÁNÍ NÁLEZ ZPRÁVA. V centru pozornosti pedagogického procesu stojí dítě. Jeho výkon je v určitém momentě ovlivňován následujícími schopnostmi, dovednostmi, předpoklady ZELINKOVÁ, O. Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program. Praha, s SWIERKOSZOVÁ, J. Pedagogická diagnostika dětského vývoje pro učitele primárního vzdělávání. Ostrava, s. 20, volně. 10 ZELINKOVÁ, O. Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program. Praha, s. 20 volně. 18\n19 Obrázek 2: Oblast diagnostiky při poznávání (posuzování, hodnocení) dítěte 11 zdravotní obtíţe minulost zdravotní stav současnost motivace rozumové schopnosti temperament úroveň komunikace vnímání sebe samého proţitky a zkušenosti paměť řeč zájmy sebepojetí sebehodnocení vlastnosti vrozené a zděděné zraková percepce sluchová percepce pravolevá a prostorová orientace kinestetické vnímání hmat jemná a hrubá motorika grafomotorika Proces diagnostikování dítěte v předškolním věku předpokládá, ţe mateřská škola není místem výkonu, ale místem rozvoje dítěte, tedy by výsledné zprávy neměly zdŧrazňovat rozdíly mezi jednotlivými dětmi, ale měly by zachycovat poznání individualit dětí a sledování jejich pokrokŧ Metody pedagogické diagnostiky 12 Základním metodologickým a metodickým principem pedagogických diagnostických metod je systémově strukturovaný a analyticky syntetický přístup, který usiluje o obsahové a procesní analýzy výkonu ţákŧ a jejich hodnocení podle kritérií kvality a kvantity výkonŧ. Klinické metody Mezi klinické metody řadíme anamnestické metody, pozorování, rozhovor, analýza spontánních produktŧ. Jsou zaloţeny na kvalitativní analýze zjištěných údajŧ, umoţňují nám poznat jedince z hlediska dynamiky jeho vývoje, komplexnosti a jedinečnosti osobnosti. 11 ZELINKOVÁ, O. Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program. Praha, s VAŠEK, Š. Špeciálnopedagogická diagnostika. Praha, s volně. 19\n20 Nestandardní postupy, nemají statistický základ, nejsou psychometricky podloţeny, ale umoţňují bezprostřední a přirozený kontakt mezi psychologem a klientem. Testové metody Testové metody jsou příkladem standardizovaného zpŧsobu diagnostiky, v jejich prŧběhu se klade dŧraz na shodnost podmínek pro všechny vyšetřované osoby. Dají se třídit podle rŧzných kritérií: zaměření (testy inteligence, pozornosti, paměti, laterality...) účel vyuţití (diagnostický, zkušební, kontrolní...) zpŧsob administrace (individuální, skupinový) zpŧsob zpracování, platnost (standardizovaný, opatřený normami...) Standardizované x nestandardizované testy se standardizovanými testy pracují převáţně jen psychologové a nestandardizované testy jsou metody s omezenou, skupinovou platností, které si pro své účely mohou vytvořit sami pedagogové jimi získané výsledky nemají obecnou platnost, nejsou zpracovány matematicko-statickými metodami a neposkytují srovnání s normou Didaktické testy - Jejich chybou je série otázek zadaných všem ţákŧm naráz, které vyţadují krátkou jednoznačnou odpověď z několika nabízených variant odpovědí. V. Muţič uvádí, ţe se jedná o standardizovaný postup, kterým se vyvolává jistá aktivita, jejíţ výsledek se potom měří a hodnotí tak, ţe individuální výsledek se porovnává s výsledky dosáhnutými u jiných jedincŧ v téţe situaci. Pozorování Pozorování záměrné je zaměřené vnímání a myšlení, jehoţ cílem je rozpoznání nejdŧleţitějších znakŧ pozorovaného subjektu (popř. i jejich příčin), umoţňuje nám zkoumat jedince v rŧzných ţivotních podmínkách a situacích, mŧţe se týkat vlastní osoby (introspekce), nebo jiných osob (extrospekce). Pozorování je součástí i videotréninku. Z časového hlediska rozlišujeme krátkodobé a dlouhodobé pozorování. Podle způsobu, jakým může pozorování probíhat, rozeznáváme: volné (orientační) pozorování - je náhodné a bezděčné, nevíme, na co se máme v kontextu pozorování přesně zaměřit zaměřené (systematické, kontrolované) pozorování - probíhá podle předem stanoveného plánu a schématu, zaměřujeme se na diagnosticky významné jevy a charakteristiky 20\n21 Pozorování by mělo splňovat následující kritéria: plánovitost předem stanoveny cíle, plány a postupy pozorování. systematičnost soustavné, dlouhodobé pozorování s přesně určenými časovými intervaly soustředěnost pozorování zaměřené na podstatné jevy objektivnost vymezení kritéria posuzování přesnost zpŧsob registrace a záznamu pozorování diskrétnost aby osoba nevěděla, ţe je objektem naší pozornosti V oblasti psychodiagnostiky využíváme dvojí pozorování: poruchy chování klienta během vyšetření poruchy jako samostatná diagnostická metoda (lze pracovat např. s tzv. nepozorovaným pozorováním) Pozorování se zpravidla zaměřujeme na: vzhled stavba těla jednání mimické projevy drţení těla, rukou pantomimické projevy fyziognomii tváře gestiku účes řeč oblékání projevy emocí čistotu a celkovou úpravu vztah k vlastní osobě vztah k objektŧm sociální chování Pozorování také klade předpoklady kvality ze strany pozorovatele: zdravé smyslové orgány koncentrace pozornosti schopnost přesného vnímání aktuální somatický a psychický stav přiměřený odhad absence subjektivních faktorŧ zkreslujících pozorování přesný bezprostřední záznam pozorování Rozhovor Rozhovor řadíme mezi explorační metody, které kladou velké nároky na zkušenosti odborníka. Jde o bezprostřední interakci s klientem. Diagnostický rozhovor: neřízený (nepřipravený) řízený 21\n22 standardizovaný předem dané schéma, připraveny otázky částečně standardizovaný předem určený cíl a záměr volný má vytyčený cíl, ale zpŧsob jak ho dosáhnout není předem stanoven Struktura rozhovoru: a. úvodní fráze navázání kontaktu a odbourání nedŧvěry či trémy u klienta b. jádro rozhovoru snaha získat co nejvíce vyuţitelných informací c. závěr rozhovoru naladit klienta pro další spolupráci Otázky kladené během rozhovoru mohou být: otevřené má více moţností se projevit uzavřené odpověď ANO NE Při rozhovoru je dŧleţité umět klienta ujistit a povzbudit v jeho nejistotě. K udrţování rozhovoru nám pomáhá i parafrázování (opakujeme části klientových odpovědí). Je podstatné umět zachytit podtext toho, co klient řekl a objasnit jeho skryté pocity, správně uţívat pomlky. Nezapomínat, ţe sdělené informace jsou dŧvěrné. V rozhovoru s dětmi předškolního věku vyuţíváme tzv. magické techniky (např. pohádkový ostrov, kouzelník, maňásek...). Chyby při vedení rozhovoru: výrazná autoritativnost v přístupu ke klientovi netrpělivost (klient má pocit, ţe na něj nemáme čas) nepřesná interpretace výrokŧ klienta unáhlenost při vytváření závěrŧ Anamnestické metody Anamnestické metody se zabývají zjišťováním a shromaţďováním dat a informací (nejčastěji formou řízeného rozhovoru, studiem spisové dokumentace)z minulosti vztahujících se k diagnostikované osobě a její rodině, cílem je objasnění příčin a souvislostí se současným stavem jedince, jsou vyuţívány v rŧzných vědních oborech. Rodinná anamnéza výskyt a dědičnost patologických jevŧ v rodině Osobní anamnéza soustředí se přímo na jedince, snaha získat co nejvíce informací Lékařská anamnéza výskyt dědičných a sledovaných nemocí, úrazy, operace, alergie... Psychologická anamnéza na úroveň inteligence a dosaţeného vzdělání, jejich rodičŧ, sourozencŧ, osobnostní rysy, vliv výchovy... Pedagogická anamnéza okolnosti související s výchovou a vzděláváním 22\n23 Nejčastěji sledované oblasti anamnestických metod: údaje z rodinné anamnézy (výskyt chorob v rodině z hlediska dědičnosti, sociální patologie v rodině, osobnostní odchylky) údaje týkající se rodiny (úplnost rodiny, její funkčnost z hlediska plnění potřeb členŧ rodiny, zpŧsob výchovy dětí odměny a tresty, trávení volného času...) sourozenci dítěte (počet, pohlaví, vztahy...) období těhotenství a porodu (dítě chtěné či nikoliv, pořadí těhotenství...) psychomotorický vývoj (vývojové dovednosti v 1. roce ţivota) vývoj v raném a předškolním věku období školního věku (nástup po odkladu či bez, adaptace na školní prostředí...) tělesné zdraví (prodělané choroby, úrazy, alergie...) citový vývoj (emoční projevy, jejich stabilita x labilita...) postoje a hodnoty sociální vztahy návyky (jídlo, spánek, pracovní návyky...) volnočasové aktivity, zájmy profesní vývoj poruchy chování, výchovné problémy eroticko-sexuální vývoj (informační zdroje, první zkušenosti, představy o partnerovi...) hraniční a patologické projevy (disharmonický vývoj, poruchy osobnosti...) Kazuistika Kazuistika je studií případu konkrétního jedince s postiţením, vyuţívá se jako pomocná diagnostická metoda, zpracovává konkrétní případ od doby zjištění postiţení aţ po současnost, shrnuje všechny dostupné informace a údaje, pracuje s výsledky rŧzných odborných vyšetření, s posudky rŧzných institucí, školním vysvědčením, soudními spisy... Jedná se o metodu sumarizační. Analýza a hodnocení výsledků činnosti Analýza a hodnocení výsledkŧ činnosti dítěte se zaměřuje na rozbor konečného efektu dětské pracovní, studijní a herní aktivity, jako jsou kresby, výkresy, výrobky, uspořádání pomŧcek atd. Výsledek prozradí úroveň pouţitých vědomostí a zručností, účast myšlení a 23\n24 tvořivosti, originalitu, nadání, kulturu práce, přesnost, funkčnost, estetickou stránku, respektování pravidel. Explorace Učitel se obyčejně dopředu připravenými otázkami ptá ţáka, rodičŧ nebo jiných činitelŧ. Explorace směřuje k celku i k častým problematikám, je tedy analyticky syntetická. Předpokladem je dŧvěra explorované osoby k učiteli, pocit jistoty, ţe vzdělání nebude zneuţité. Dotazníky Problémem dotazníkŧ je, ţe kladou mnoho otázek, coţ ochuzuje aktivitu respondentŧ. Subjektivita odpovědí spočívá v podezřívavosti respondentŧ, odpověď mŧţe být zneuţita a to i tehdy, kdyţ jsou dotazníky anonymní. Rovněţ subjektivní je i jiná diagnostická metoda anamnéza, která zjišťuje zejména u problémových ţákŧ jejich minulý rozvoj, výchovné podmínky a zdravotní stav. Subjektivní anamnéza mŧţe být zdrojem omylŧ a předsudkŧ, objektivní je podloţená dŧkazy Diagnostické metody pro učitelky mateřských škol: Při uţívání některých diagnostických metod musí učitelka vést stále v patrnosti, ţe její diagnostické moţnosti jsou limitované a v závaţných situacích je vţdy nezbytně nutná spolupráce s odborníkem se souhlasem rodičŧ. (Příloha č.1 ukázky uţívaných metod) Testy - užívání v mateřské škole po dohodě s odborníky 13 : Jiráskův orientační test školní zralosti - je časově nenáročný, obsahuje kresbu lidské postavy, obkreslování věty a kopírování určitého počtu teček s daným rozmístěním, učitelky vyuţívají pouze kresby lidské postavy. Kresba lidské postavy hlavonoţec (asi ve věku 3 let), jednodimenzionální tělo a končetiny (přibliţně 4 roky), postava se všemi podstatnými detaily a přiměřených proporcí (5 let). 13 ZELINKOVÁ, O. Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program. Praha, s volně. 24\n25 Orientační test dynamické praxe (Míka) diagnostika odchylek projevujících se motorickou retardací mnohdy i psychickou, v prŧběhu testu dítě napodobuje pohyby pravou a levou rukou, nohou a oběma rukama, hodnotí se přesnost, plynulost, rychlost provedení. Test rizika poruch čtení a psaní (Švancarová, Kucharská) úlohy postihují oblast sluchové a zrakové percepce, artikulační obratnost, jemnou motoriku, intermodalitu a rýmování. Prediktivní baterie čtení (Lazarová) tvoří řečové zkoušky (artikulace, schopnost vyjadřování, porozumění řeči a fonologické diskriminace) a časově-prostorové zkoušky (zraková paměť, zraková diskriminace, obkreslování tvarŧ, reprodukce rytmu viděného a slyšeného, skládání kostek podle předlohy), některé úlohy lze dělat skupinově. Pozorovací schéma k posouzení školní způsobilosti (Kondáš) má vypracovány charakteristiky pro kaţdou oblast (řeč, motorika, grafomotorika, sociabilita, zvládnutí prvkŧ sebeobsluhy, emocionalita, chování), které učitel zatrhává a poté vyhodnocuje. Test stanovení laterální preference (Ţlab, Matějček) skládá se z deseti úloh na stanovení motorické laterality horních končetin, dvou úkolŧ k určení zrakové laterality a jedné úlohy k určení motorické laterality dolních končetin, funkční dominance je pak vyjádřena kvocientem pravorukosti. Walterova zkouška zkušebním předmětem jsou dvě desky o rozměrech 325*300 mm se 41 šachovitě uspořádanými kruhovými otvory o 25 mm a 3 mm hlubokými, jedna deska má otvory zaplněné dřevěnými kolíčky 10 mm vysokých s 23 mm, dítě musí přemístit kolíčky na druhou desku, co v nejkratším čase. Předcházení poruchám učení (Šindelářová) soubor cvičení pro děti v předškolním roce a v první třídě, pomocí kterého lze zjistit, zda by se u konkrétního dítěte mohly vyskytnout obtíţe s učením a chováním. 25\n26 2.2 Současná mateřská škola 14 Mateřská škola je společenská instituce, která poskytuje vzdělání ţákŧm předškolního věku od tří let v organizovaných formách podle určitých vzdělávacích programŧ. Od roku 1990 se mateřské školy zaměřují na dítě a jeho individuální potřeby, opouštějí princip jednotné mateřské školy, který je zaměřený na dosaţený věk a školní metody práce. Práce v mateřských školách je otevřená rodinám a uvolnil se prostor pro vstup alternativních směrŧ do výchovně vzdělávacího pŧsobení. Učitelky mají velký zájem o další vzdělávání. Na počátku 90. let bylo otevřeno vysokoškolské studium oboru Učitelství pro mateřské školy na Pedagogické fakultě Univerzity Karlovy Praha a v současné době je tento obor otvírán na téměř všech pedagogických fakultách ve formě bakalářského studia. Pro práci s dětmi v mateřských školách je nezbytný rozvoj osobnostních kvalit kaţdého pedagoga a otevření jeho schopnosti a ochoty nalézat vhodný přístup pro kaţdé dítě a jeho rodinu. Čtyři principy pro mateřskou školu budoucnosti: 1. Dŧraz ve vzdělání je kladen na rozvoj lidského a sociálního potenciálu rozvoj lidských vztahŧ, podpora kvalitního výkonu a schopností vedoucích k analyzování společenských situací a k dovednosti je řešit. 2. Přetváření informací na znalosti a zpŧsobilosti hledání komplexních situací pro učení. 3. Směřování k vytváření lidských komunitních společenství s maximální snahou nikoho nevyčleňovat. 4. Dŧraz na zakomponování nových teorií a výzkumŧ (v obsahu i v metodách) do učení a vyučování. Změny po roce 1990 ovlivňující charakter mateřských škol: Vznik Asociace předškolní výchovy, Společnosti pro předškolní výchovu; Vypsány konkurzy na všechna místa ředitelek mateřských škol; Sníţení počtu dětí ve třídě na 25, ale od roku 2006 se zvedá na 28 možných; Moţnost utváření tříd pro děti rŧzného předškolního věku (smíšení dětí 3-6letých); 14 KOŤÁTKOVÁ, S. Dítě a mateřská škola. Praha, volně. 26\n27 Integrace dětí se zdravotním postiţením Uvolnění systému jednotné mateřské školy; Od roku 2002 ověřován Rámcový vzdělávací program; Vznik Pedagogických center vzdělávání pedagogŧ mateřských škol podle regionálních potřeb; Dostupnost širšího spektra odborné literatury pro pedagogy a rodiče, posun ze středoškolské úrovně do vysokoškolské. Průběžné nepříznivé změny: Rušení tříd a mateřských škol; Opětovné zvyšování počtu dětí ve třídě, coţ ohroţuje moţnosti individuálního přístupu a kvality osobnostně sociálního rozvoje dětí; Rušení Pedagogických center v okresech a jejich ponechání pouze v krajích; Zrušení příplatku státu na děti z jiných zemí neţ z Evropské unie (2006); Stát nepřispívá na děti v posledním roce před nástupem do základní školy, které mohou chodit do mateřských škol bez rodičovského poplatku, ale rozdíl musí doplácet obec nebo ostatní rodiny. V současném pojetí mateřské školy se nacházíme v etapě přijetí a naplňování moderního pojetí pedocentrické orientace. Dítě, péče o něj a rozvoj jeho dispozic je jejím základem. Každé dítě je respektováno jako osobnost, má své individuální potřeby a zájmy a ty nás vedou k nacházení metod a aktivit, kterými je možné je dále rozšiřovat a připravovat tak dítě na další vzdělávání Profesní dovednosti učitelky mateřské školy Významnou společenskou institucí pro předškolní vzdělávání dětí je mateřská škola, pro jejíţ práci jsou stanoveny obecné cíle a vytýčeny určité činnosti. Učitelka mateřské školy při své práci provádí celou řadu rozmanitých činností, a to ve spleti vzájemně se ovlivňujících sociálních vztahŧ. Profesní kompetenci podporují dovednosti rŧzného zaměření především sociálně-psychologické. Jejich osvojování a rozvíjení je 15 KOŤÁTKOVÁ, S. Dítě a mateřská škola. Praha, s\n28 základem pro optimalizaci pŧsobení mateřské školy ve prospěch rozvoje dítěte, ve prospěch spolupráce rodiny a mateřské školy, ve prospěch profesní spokojenosti učitelky. 16 K úspěšnému zvládnutí rŧzných činností a vztahŧ vyuţívají profesní dovednosti vztahující se k obsahu činnosti samé, k jejich metodickému zpracování a také sociální, speciálně-výchovné a diagnostické dovednosti související se zvládáním interakce rŧzné úrovně a charakteru a s respektováním individuálních i vývojových charakteristik dítěte, s rozlišením aktuálních stavŧ dítěte pro práci ve skupině, s přizpŧsobením stylu práce jednotlivcŧm i skupinám. Učitelka mateřské školy tedy provádí prŧběţně pedagogickou diagnostiku, reaguje na změny ve skupině dětí, na jejich vyladění pro určitou aktivitu. Obrázek 3: Schéma dovedností učitelky mateřské školy Profesní dovednosti učitelky 17 Sociálněpsychologické dovednosti Metodické dovednosti Oborové dovednosti Diagnostické dovednosti Abecední výběr speciálně-výchovných a diagnostických dovedností: Akceptování osobnosti dětí, rodičů, kolegů přijímání jedince takového jaký je. Autenticita projevů učitelky ve vztahu k sociálním partnerům projevy vlastních emocí, názorŧ, postojŧ umoţňují orientaci ve vlastním chování sociálním partnerŧm. Empatie k jednotlivému dítěti i k celé skupině, rodičům, kolegyním. umění se vcítit. Naslouchání porozumění podstatě sdělovaných informací. Odlišování proţitků od úvah, úsudků a názorů u sebe i ostatních individualita proţitkŧ. Orientace na konkrétní situace nezobecňovat vzhledem k vlastním zkušenostem. Podporování sebekontroly a seberegulace u sebe i u dětí zvládání sociálních interakcí. Porozumění neverbálním projevům jedince informace o emocích. Respektování a tolerování odlišného pohledu na projevy interakcí model tolerance. 16 MERTIN, V., GILLERNOVÁ, I. Psychologie pro učitelky mateřské školy. Praha, s. 21 volně. 17 MERTIN, V., GILLERNOVÁ, I. Psychologie pro učitelky mateřské školy. Praha, s. 27 volně. 28\n29 Rozvíjení sebedůvěry a sebejistého vystupování předávání zkušeností. Umění pochválit pozitivní zpevnění. Zpětná vazba v profesních sociálních vztazích oboustranně otevřená komunikace. Zvládání konfliktních situací kurzy prevence vyhoření učitele. Výčet všech sociálně-psychologických dovedností vyuţitelných v práci učitelky v mateřské škole je velmi těţké sestavit, mnohé se překrývají, doplňují a kombinují. Učitelky mateřských škol při diagnostikování sledují oblasti vycházející z kurikula předškolní výchovy: Rozvoje pohybových dovedností; Osvojování návykŧ; Zvyšování kvality poznávacích funkcí; Rozvoje vědomostí; Rozšiřování časové a prostorové orientace; Rozvoj předčíselných představ; Rozvoje sociálních dovedností; Úrovně školní zralosti. Zaznamenávání výsledků diagnostiky: na záznamové karty nebo archy, popřípadě sešity nezapomínat na datum portfolio (záleţí na prostoru) Pohled učitelky na současnou mateřskou školu Učitelky a ředitelky mateřských škol vnímají současnou mateřskou školu jako otevřenou dítěti, jeho potřebám a individuální práci s ním. Snaha vyhovět potřebám rodičŧ a navození přínosné spolupráce je mnohdy z hlediska učitelek chápána jako problematická, protoţe rodiče nezřídka vyţadují to, co není pro děti vhodné. Učitelky také vnímají negativa vztahující se k jejich práci, jako jsou zvyšující se počty dětí ve třídách a tím ohroţující individuální přístup k dítěti, nebo problematické ekonomické zabezpečení rezortu školství a chybění muţského vzoru. 29\n30 2.4 Dítě předškolního věku Předškolní věk Vývojové období dítěte od dovršení třetího roku věku po vstup do školy, tzn. do dovršení šestého roku života. Hlavní činností předškolního dítěte je hra. V tomto věkovém období dítě zprav. navštěvuje mateřskou školu, která jej postupně připravuje na vstup do školy. Základem stále zůstává rodinná výchova, na které mateřská škola staví a která napomáhá dalšímu rozvoji dítěti. 18 Celé předškolní období je charakteristické významnými změnami v rŧzných oblastech biologického a psychosociálního vývoje, které jsou velmi individuální. Socializace předškolního dítěte probíhá nejen v rodině, ale i v mateřské škole a dalších sociálních prostředích. Předškolní děti si osvojují ţádoucí zpŧsob a základní normy chování, s nimiţ se postupně ztotoţňují, a je pro ně podstatné jak, budou za jejich dodrţování oceněny. Během předškolního období děti navazují kontakty s vrstevníky se stejnými zájmy a potřebami, ve skupině vrstevníkŧ se diferencují role a dítě se učí soupeřit i spolupracovat. Rozvoj poznávacích procesŧ ovlivňuje sebepojetí dítěte, které je především egocentrické a fantazijní Motorický vývoj předškolního dítěte Motorický vývoj Vývoj souhrnu pohybových dovedností člověka probíhající po celý život, může být ovšem zkomplikován vrozenými vadami, nemocí, úrazem. Motorika může být vyšetřována a odborně hodnocena již v prenatálním období, od narození až do smrti. V předškolním a hlavně školním věku je interindividuální variabilita tak velká, že testy motorického vývoje přestávají být vhodným vodítkem. Pohybové nadání populace má přibližně normální rozložení. Neobratné dítě začíná mít ve škole i mezi vrstevníky potíže už v mladším škol. věku, aniž si to učitelé a rodiče uvědomují. Neúspěchy v pohybových aktivitách dítě i dospívající prožívá hůře než neúspěchy v kognitivní oblasti. 19 Hrubá motorika V předškolním období dítě jiţ zvládá základní pohybové dovednosti (lezení, stoj, chŧze, běh, skok) a tempo rozvoje hrubé motoriky není tak rychlé. Dochází ke zlepšení koordinace, 18 PRŦCHA, J., WALTEROVÁ, E., MAREŠ, J. Pedagogický slovník. Praha, s PRŦCHA, J., WALTEROVÁ, E., MAREŠ, J. Pedagogický slovník. Praha, 2003.s\n31 přesnosti a plynulosti pohybŧ, k lepšímu ovládnutí motoriky, coţ je patrné v jízdě na koloběţce, kole, při lyţování a bruslení. Úroveň motoriky: Tři roky postaví se na jednu nohu Tři a půl roku chŧze po schodech nahoru a dolŧ se střídáním nohou, doskočí 20 cm. Čtyři roky skok na jedné noze, stoj na jedné noze s krátkou výdrţí. Pět let přeskoky z jedné nohy na druhou. Jemná motorika Jemná motorika zahrnuje oblast očních pohybŧ, grafomotorika a motoriku artikulačních orgánŧ: Oční pohyby zleva doprava a zrakové rozpětí jsou jedním z ukazatelŧ školní zralosti. Motorika artikulačních orgánŧ ovlivňuje výslovnost řeč, zahrnuje pohyblivost rtŧ a jazyka. Grafomotorika je ovlivněna pohybovou a senzomotorickou koordinací a úrovní vývoje psychiky kresba (rozvoj začíná od 2 let; ve 3 letech nápodoba vertikálních, horizontálních a kruhových čar; 3 roky kruh; 4 roky kříţek; 5 let čtverec; 6 let trojúhelník; 7 let kosodélník) Vnímání tělesného schématu v předškolním věku Pojem tělesné schéma je soubor vnitřních představ zahrnujících informace o částech těla vzájemné vztahy mezi částmi těla, moţnosti aktivity a orientace na vlastním těle a v jeho stavbě. Utváření tělového schématu je individuální proces probíhající na základě zkušeností v interakci mezi jedincem a vnějším světem. Tělesné schéma umoţňuje představit si proces osvojování rŧzných pohybových dovedností nácvik nového tvaru písmene. Naráţí-li dítě do předmětŧ a často padá, mŧţe to být projevem sníţené úrovně ovládnutí tělového schématu (porucha rovnováhy). Tělesný vývoj - Vývoj člověka po tělesné (somatické) stránce od prenatálního období až po úmrtí. Pokud je vývoj normální, probíhá ve stádiích, jejichž pořadí, trvání, nejtypičtější 31\n32 charakteristiky popisují obory, jako je embryologie, anatomie, fyziologie, pediatrie, geriatrie, antropologie aj. Tělesný vývoj může být urychlen (akcelerace), může probíhat zpomaleně či narušeně (vlivy vnější, vlivy vnitřní), může se zastavit na určitém stádiu, může dojít k regresu. Tělesný vývoj je nejbouřlivější v dětství, přičemž mu škola může napomáhat (kvalitní tělesná výchova apod.) nebo jej komplikovat (prohřešky proti školní hygieně). Ponecháme-li stranou genetické a biologické faktory, jsou ve hře ještě životní styl, životní prostředí a kvalita zdravotní péče Percepce v předškolním věku Vnímání percepce; proces, jímž jedinec prostřednictvím smyslů a s nimi souvisejících nervových center získává informace o okolních objektech, kvalitách a vztazích, též o vlastním vnitřním světě; na procesu se podílejí faktory fyziologické, psychické i sociální; opakem bezprostředního vnímání je paměť 21 Vnímání je součástí poznávacích procesŧ a zprostředkovává informace o vnějším a vnitřním prostředí. Podle zapojení smyslových orgánů rozlišujeme percepce 22 : Vestibulární percepce umoţňuje vnímání rovnováhy (vestibulární aparát je umístěn v uchu) rovnováha statická (stoj na jedné noze) a dynamická (chŧze, běh, skoky); před nástupem do školy by dítě mělo zvládat stoj se zavřenýma očima, stoj na špičkách, stoj na jedné noze (střídavě, i se zavřenýma očima); sledujeme preferenci končetin. Taktilní (hmatová) percepce hmat umoţňuje bezprostřední vnímání reality (poznávání předmětŧ, rozlišování povrchŧ, počítání předmětŧ se zavřenýma očima, poznávání tvarŧ písmen a číslic). Kinetická percepce vnímání vlastních pohybŧ na základě tření kloubních ploch, svalového napětí, šlach (dítě se zavřenýma očima reprodukuje pohyby paţí dříve provedených, figuru nakreslenou prstem na hřbet ruky, dotykové místo nebo dvě). 20 PRŦCHA, J., WALTEROVÁ, E., MAREŠ, J. Pedagogický slovník. Praha, s HARTL, P. Stručný psychologický slovník. Praha 2004, s ZELINKOVÁ, O. Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program. Praha, s\n33 Zraková percepce v předškolním věku je zrakové vnímání globální, dítě nevnímá celek jako souhrn detailŧ a nediferencuje ani základní vztahy mezi nimi figura-pozadí (vybírání z podnětŧ téhoţ druhu a udrţet ho v centru pozornosti), konstanta (trvalé vnímání určitého předmětu), poloha v prostoru (rozlišování tvaru písmen a číslic), vztahy v prostoru (vnímání předmětŧ mezi sebou), vizuálně-řečové schopnosti (poznávání piktogramŧ, odhad jejich významŧ), zraková paměť (zapamatování si tvarŧ). Sluchová percepce schopnost přijímat, rozlišovat a intepretovat zvuky rŧzné kvality, v předškolním věku dochází k rozvoji sluchové analýzy, syntézy a diferenciace (dítě dělí slova na slabiky pomocí tleskání, pozná první a poslední hlásku, rozlišuje dvě slova) Rozumové schopnosti v předškolním věku Rozumové schopnosti 1 Intelektové schopnosti. 2 Speciální označení, užívané zprav. v podobě primárního rozumové schopnosti. Rozumí se jimi bazální, hypotetické schopnosti, tvoří základ inteligence. L. L. Thurstone jich pomocí faktorové analýzy určil sedm: verbální, schopnost produkování slov, numerické, prostorové, paměťové, percepční a usuzovací. 23 Vývoj rozumových schopností v předškolním věku Piaget nazývá předoperační období (2-7 let) dítě ještě přesně nechápe myšlenkové operace, které dále člení na období předpojmové a symbolické inteligence (2-4 roky) dítě se teprve učí zvládat jazyk a chybí mu pochopení obecnějších pravidel a období názorného, intuitivního myšlení (4-7 let) myšlení je intuitivní a egocentrické, antropomorfické a magické, a je vázáno na to, co si dítě umí představit nebo vnímá. 24 Vývoj myšlení v předškolním věku je dlouhodobý proces, kdy se dítě učí rozumět souvislostem a vztahŧm, změnám. Předškolní děti ignorují informace, které by jim překáţely nebo komplikovaly pohled na svět. Dítě má zakotven pojem předmětu v čase a prostoru, ale nemá vytvořen pojem trvalosti mnoţiny předmětŧ. Výběr informací je v předškolním období ovliněn neschopností systematického zkoumání jedné části po druhé. Pro egocentrický zpŧsob uvaţování předškolních dětí je významnější pohled subjektu neţ kvalita objektu. Intuitivní a prelogické uvaţování dětí předškolního věku se projevuje jednak implicitní, neuvědomělou selekcí informací a zpŧsobem jejich zpracovávání klasifikace a třídění (libovolné změny 23 PRŦCHA, J., WALTEROVÁ, E., MAREŠ, J. Pedagogický slovník. Praha, s ZELINKOVÁ, O. Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program. Praha, s\n34 kritérií klasifikace). Velmi častým zpŧsobem uvaţování předškolních dětí je analogické myšlení. Typickým znakem myšlení dětí předškolního věku je útrţkovitost, nekoordinovanost a nepropojenost, chybí mu komplexní přístup. Učitelky musí tedy stavět problém tak, aby byl pro dítě řešitelný, třeba i s pomocí Lateralita Lateralita nerovnoměrnost párových orgánů hybných jako je ruka nebo noha, či senzorických, jako je oko nebo ucho; je odrazem dominance jedné z mozkových hemisfér; rozlišována lateralita tvarová, funkční, vrozená, změněná, patologická, úplná, částečná či nevyvinutá 25 Základní vlastností přírody je rozlišování pravé a levé strany. Kaţdá mozková hemisféra má své funkce např. prává hemisféra vnímá přednostně přírodní zvuky, izolované hlásky, rytmus, zajišťuje globální vnímání a poznávání obličejŧ; levá upřednostňuje vnímání slabik, slov, melodií, konfigurací písmen znamenajících slovo. Tabulka 1: Současné dichotomické představy o funkci hemisfér 26 Levá hemisféra Verbální Propozicionální Analytická Sériová Digitální Abstraktní Racionální Pravá hemisféra Neverbální / vizuospaciální Apropozicionální Holistická Paralelní Analogová Konkrétní Intuitivní Lateralita je přednostní uţívání jednoho z párových orgánŧ a je odrazem aktivity korových polí mozku. Podle převahy uţívaného orgánu rozlišujeme praváctví, leváctví a ambidextrii (nevyhraněnost). Preference ruky má nejvýznamnější vztah ke stranovým nesouměrnostem mozku. Preference ruky je zřejmá ve třech letech tedy při nástupu do mateřské školy a závisí na vrozeném základu dominance mozkových hemisfér. Ve čtvrtém roce se laterální preference vyhraňuje ještě výrazněji. Lateralita se vţdy nemusí projevit navenek, vlivem pravorukého okolí mŧţe dítě pod jeho tlakem vnějšího prostředí začít uţívat méně šikovnou levou ruku - rozlišujeme tedy 25 HARTL, P. Stručný psychologický slovník. Praha, s ZELINKOVÁ, O. Pedagogická diagnostika a individuální vzdělávací program. Praha, s\n35 fenotyp (projev laterality na venek) a genotyp (vrozený typ laterality). Některé předškolní děti ještě nemají lateralitu vyhraněnou. Souhlasná lateralita znamená přednostní pouţívání smyslových orgánŧ a stejné ruky (levé oko a ruka), zkříţenou lateralitou nazýváme stav nesouhlasného upřednostňování smyslových orgánŧ a ruky (levá ruka a pravé oko). Diagnostika laterality První soubor zkoušek laterality pro školní praxi vydal Příhoda v roce Sovák při výzkumech koktavosti odhalil souvislost se zkříţenou lateralitou. Synek poukázal na souvislost nevyhraněné laterality s opoţděným vývojem řeči. V současné době se vyuţívá Zkouška laterality Matějčka a Ţlaba (1.vyd 1972) tvoří ji 12 úkolŧ pro horní končetiny, 4 úkoly pro dolní a úkoly pro smyslové orgány. 35\n36 3 Praktická část 3.1 Cíl praktické části Cílem praktické části je zmapovat situaci úrovně diagnostiky dítěte předškolního věku v mateřských školách na okrese Děčín. Pomocí dotazníkŧ zjistit jaká je situace úrovně diagnostiky dítěte předškolního věku v běţných mateřských školách na okrese Děčín, prověřit schopnost diagnostické funkce těchto mateřských škol a dovednost jejich učitelek spočívající v umění posouzení individuálního rozvoje dítěte. 3.2 Popis výběrového vzorku a průběh průzkumu Výběrový vzorek prŧzkumu tvořilo 256 respondentek z 35 mateřských škol na okrese Děčín. V týdnu od 25. listopadu do 28. listopadu ředitelky mateřských škol lišících se kapacitou ţákŧ a následně počtem pedagogických pracovníkŧ zprostředkovaly vyplnění dotazníku. 3.3 Použité metody V praktické části bakalářské práce byl pouţit dotazník, šlo o metodu slouţící k hromadnému zjišťování informací týkajících se diagnostické funkce mateřských škol na okrese Děčín. Přednost dotazníku spočívala především v tom, ţe byl časově méně náročný a poskytl v poměrně krátkém čase od více osob současně mnoho údajŧ. Negativní stránkou dotazníkové metody byly některé nečitelné poznámky respondentek, špatné pochopení otázek a následně nesmyslné nebo nejasné odpovědi uváděné v předprŧzkumu. 36\n37 3.4.1 Předprůzkum a jeho výsledky Výběrový vzorek Výběrový vzorek předprŧzkumu tvořilo 66 respondentek ze sedmi mateřských škol na okrese Děčín. V týdnu od 3. listopadu do 8. listopadu ředitelky mateřských škol lišících se kapacitou ţákŧ a následně počtem pedagogických pracovníkŧ zprostředkovaly vyplnění dotazníku. Stanovení předpokladů předprůzkumu: Předpoklad č.1 Lze předpokládat, ţe 70% dotazovaných mateřských škol zvládá diagnostickou funkci. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č. 7, 8, 12.) Předpoklad č. 2 Lze předpokládat, ţe 70% učitelek mateřských škol umí posoudit individuální rozvoj dítěte. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č. 9, 12.) Předpoklad č. 3 Lze předpokládat, ţe alespoň 80% dotazovaných učitelek mateřských škol vyuţívá přímého pozorování. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č.7, 9, 12.) Předpoklad č. 4 Lze předpokládat, ţe 80% učitelek mateřských škol dokáţe posoudit školní zralost dítěte na základě Jiráskova orientačního testu školní zralosti. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č. 10.) Předpoklad č. 5 Lze předpokládat, ţe 80% učitelek mateřských škol sleduje vývoj dítěte po celou dobu jeho docházky. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č. 9) 37\n38 Vyhodnocení dotazníků předprůzkumu Položka č. 1 V mateřské škole pracuji jako: učitelka ředitelka učitel ředitel Graf č.1: Pracovní zařazení respondentek ředitelka vedoucí učitelka učitelka pedagogičtí pracovníci Položka č. 2 Délka mé pedagogické praxe je: do 1 roku 1 2 roky 3-5 let 5 10 let let let let 31 a více dŧchodce Tabulka č. 2: Délka pedagogické praxe Praxe v letech počet Do a více důchodce\n39 Položka č. 3 Mé dosažené vzdělání je: SPgŠ Bc. Mgr. jiné! Graf č.2: Dosažené vzdělání respondentek SPgŠ Bc. Mgr. jiné 10 0 vzdělání Položka č. 4 Celková kapacita naší MŠ je: do 20 dětí; dětí ; dětí; dětí dětí; dětí; dětí; jiná: ; max. ţákŧ v 1 třídě je:. Tabulka č. 3: Kapacita mateřských škol Kapacita žáků Do jiná Počet MŠ Max. počet žáků ve třídě\n40 Položka č. 5 Počet tříd naší MŠ je: MŠ 2 třídy; 3MŠ 3 třídy; 1MŠ 4 třídy; 2MŠ 8 tříd Položka č. 6 Naše MŠ má: věkově homogenní třídy věkově smíšené třídy Ve všech MŠ mají věkově smíšené třídy, ve dvou MŠ mají vţdy jednu věkově homogenní třídu. Položka č. 7 Při své práci užívám diagnostické metody: dotazník rozhor pozorování testy písemné nebo grafické zkoušky ústní zkoušky kazuistika analyzuji a hodnotím výsledky dětských činností analyzuji a hodnotím práci pedagoga Graf č. 3: Diagnostické metody dotazník rozhovor pozorování testy písemné nebo grafické zkoušky ústní zkoušky kazuistika dětské činnosti práce pedagoga 40\n41 Položka č. 8 Nové poznatky v oblasti diagnostikování získávám: z kurzŧ hrazených zaměstnavatelem z literatury poskytnuté na pracovišti z literatury z internetu z jiných zdrojŧ:. Graf č. 4: Získávání poznatků v oblasti diagnostikování kurzy hrazené zaměstnavatelem literatura dostupná na pracovišti literatura internet jiné zdroje vlastní materiály, časopisy, zkušennosti kolegŧ, porady PP, poznatky ze studia VŠ Položka č. 9 K posouzení individuálního rozvoje dítěte používám následující metody: záměrné pozorování volné pozorování vývoj dítěte sleduji po celou dobu docházky studium dokumentace řízený rozhovor s dětmi řízený rozhovor s rodiči neřízený rozhovor s dětmi neřízený rozhovor s rodiči jiné. 41\n42 Graf č.5: Posouzení individuálního rozvoje dítěte 6 postřehy kolegyň, rozbor grafických prací 18 jiné 32 neřízený rozhovor s rodiči 24 neřízený rozhovor s dětmi metody řízený rozhovor s rodiči řízený rozhovor s dětmi dokumentace vývoj volné pozorování záměrné pozorování Položka č. 10 V naší MŠ využíváme při diagnostikování po dohodě s odborníky tyto metody: (Jirásek) Orientační test školní zralosti Kresba postavy (Míka) Orientační test dynamické praxe (Švancarová, Kucharská)Test rizika poruch psaní a čtení (Lazarová) Prediktivní baterie čtení (Matějček, Ţlab) Zkouška laterality (Kondáš)Pozorovací schéma k posouzení školní zpŧsobilosti Jiné. Tabulka č. 4: Metody diagnostikování (Jirásek) Orientační test školní zralosti 37 Kresba postavy (Míka) Orientační test dynamické praxe 0 (Švancarová, Kucharská) Test rizika poruch psaní a čtení (Lazarová) Prediktivní baterie čtení 0 (Matějček, Žlab) Zkouška laterality (Kondáš)Pozorovací schéma k posouzení školní způsobilosti 0 Jiné: (Klenková) Diagnostika předškoláka, (Tomická) Logopedické zkoušky, (Strassmier) 260 cvičení pro děti ranného věku 5 42\n43 Položka č. 11 K zaznamenávání diagnostických výsledků užíváme v na MŠ: Katalogové listy sešit záznamové archy záznamové karty portfolio jiné:. Tabulka č. 5: Zaznamenávání diagnostických výsledků. Katalogové listy Sešit Záznamové archy Záznamové karty Portfolio Jiné: logoped. karty Položka č. 12 Jaké metody používám pro posouzení následujících oblastí individuálního rozvoje dítěte: Rozvoje pohybových dovedností pozorování testy jiné: Osvojování návyků pozorování testy jiné: Zvyšování kvality poznávacích funkcí pozorování testy jiné: Rozvoje vědomostí pozorování testy jiné: Rozšiřování časové a prostorové orientace pozorování testy jiné: Rozvoj předčíselných představ pozorování testy jiné: Rozvoje sociálních dovedností pozorování testy jiné: Úrovně školní zralosti pozorování testy jiné:. Tabulka č. 6: Metody diagnostikování individuálního rozvoje dítěte pozorování testy jiné Rozvoje pohybových dovedností 58 3 Hry, pohyb. činnosti 9 Osvojování návyků Zvyšování kvality poznávacích fun Hry, pracovní listy, IVP, obrázky, rozhovor 16 Rozvoje vědomostí Hry, pracovní listy, IVP 17 Rozšiřování časové a prostorové orientace Hry, pracovní listy, IVP 14 Rozvoj předčíselných představ Grafické listy, IVP 14 Rozvoje sociálních dovedností IVP 11 Úrovně školní zralosti Hry, pomůcky 9 43\n44 Položka č. 13 Proces diagnostikování mi stěžuje: počet ţákŧ podmínky ve třídě rodiče nedostupnost informací z této oblasti ekonomické hledisko naší MŠ jiné: Tabulka č. 7: Proces diagnostikování Počet žáků Podmínky ve třídě rodiče Nedostupnost informací Ekonomické hledisko Jiné: nic, nedostatek času Položka č. 14 Opatření, která by usnadnila moji práci: sníţení počtu ţákŧ ve třídách sebevzdělávání navýšení rozpočtu naší MŠ technika jiné: Tabulka č. 8: Opatření k usnadnění práce snížení počtu sebevzdělávání navýšení technika jiné žáků ve třídách rozpočtu naší MŠ asistent Výsledky předprůzkumu Poloţkou č. 7, 8 a 12 bylo zjištěno, ţe 100% mateřských škol zvládá diagnostickou funkci. První předpoklad se potvrdil. Druhý předpoklad byl splněn, 90% učitelek mateřských škol umí posoudit individuální rozvoj dítěte. 58 učitelek z dotazovaných mateřských škol vyuţívá přímého pozorování, coţ je 87% respondentek. Třetí předpoklad se potvrdil. 44\n45 Čtvrtý předpoklad nebyl splněn, pouze 37 respondentek uvedlo, ţe posuzuje školní zralost na základě Jiráskova orientačního testu školní zralosti, coţ je 56% z celkového počtu dotazovaných učitelek. Na základě rozhovoru s ředitelkami, bylo zjištěno, ţe učitelky pouţívají pouze část Jiráskova orientačního testu a tou je Kresba postavy. 29 učitelek z dotazovaných mateřských škol sleduje vývoj dítěte po celou dobu jeho docházky, to je 44% z celkového počtu respondentek. Pátý předpoklad se nepotvrdil. Výsledky předprŧzkumu vedly k úpravě poloţky č. 10 doplněním metod, které respondentky doplnily a vynecháním metod, které neuváděly nebo s nimi pracují pouze odborníci. Výsledky předprŧzkumu vedly k malým úpravám formulací stanovených předpokladŧ. 3.5 Stanovení předpokladů Předpoklad č. 1 Lze předpokládat, ţe 70% dotazovaných mateřských škol zvládá diagnostickou funkci. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č. 7, 8, 12, 12.) Předpoklad č. 2 Lze předpokládat, ţe 70% učitelek mateřských škol umí posoudit individuální rozvoj dítěte. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č. 9, 12.) Předpoklad č. 3 Lze předpokládat, ţe alespoň 80% dotazovaných učitelek mateřských škol vyuţívá přímého pozorování. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č.7, 9, 12.) Předpoklad č. 4 Lze předpokládat, ţe alespoň 80% učitelek mateřských škol dokáţe posoudit školní zralost dítěte na základě Kresby postavy. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č. 10.) 45\n46 Předpoklad č. 5 Lze předpokládat, ţe 80% učitelek mateřských škol sleduje vývoj dítěte po celou dobu jeho docházky. (ověřeno pomocí dotazníku poloţkou č. 9) 3.6 Výsledky a jejich interpretace Vyhodnocení dotazníků průzkumu Položka č. 1 V mateřské škole pracuji jako: učitelka ředitelka učitel ředitel Graf č.6: Pracovní zařazení respondentek pedagogičtí pracovníci ředitelka vedoucí učitelka učitelka Položka č. 2 Délka mé pedagogické praxe je: do 1 roku 1 2 roky 3-5 let 5 10 let let let let 31 a více dŧchodce Tabulka č. 9: Délka pedagogické praxe Praxe v letech počet Do a více důchodce\n47 Položka č. 3 Mé dosažené vzdělání je: SPgŠ Bc. Mgr. jiné! Graf č.7: Dosažené vzdělání respondentek SPgŠ Bc. Mgr. jiné 50 0 vzdělání Položka č. 4 Celková kapacita naší MŠ je: do 20 dětí; dětí ; dětí; dětí dětí; dětí; dětí; jiná: ; max. ţákŧ v 1 třídě je:. Tabulka č. 10: Kapacita mateřských škol Kapacita žáků Do jiná Počet MŠ Max. počet žáků ve třídě\n48 Položka č. 5 Počet tříd naší MŠ je: MŠ 1 třída; 5 MŠ 2 třídy; 15MŠ 3 třídy; 10MŠ 4 třídy; 3MŠ 8 tříd Položka č. 6 Naše MŠ má: věkově homogenní třídy věkově smíšené třídy Ve dvaceti MŠ mají věkově smíšené třídy, ve dvanácti MŠ mají vţdy jednu věkově homogenní třídu spolu se smíšenými třídami a ve třech mají pouze homogenní třídy. Položka č. 7 Při své práci užívám diagnostické metody: dotazník rozhor pozorování testy písemné nebo grafické zkoušky ústní zkoušky kazuistika analyzuji a hodnotím výsledky dětských činností analyzuji a hodnotím práci pedagoga Graf č. 8: Diagnostické metody dotazník rozhovor pozorování testy písemné nebo grafické zkoušky ústní zkoušky kazuistika dětské činnosti práce pedagoga 48\n49 Položka č. 8 Nové poznatky v oblasti diagnostikování získávám: z kurzŧ hrazených zaměstnavatelem z literatury poskytnuté na pracovišti z literatury z internetu z jiných zdrojŧ:. Graf č. 9: Získávání poznatků v oblasti diagnostikování kurzy hrazené zaměstnavatelem literatura dostupná na pracovišti literatura internet jiné zdroje vlastní materiály, časopisy, zkušennosti kolegŧ, porady PP, poznatky ze studia VŠ Položka č. 9 K posouzení individuálního rozvoje dítěte používám následující metody: záměrné pozorování volné pozorování vývoj dítěte sleduji po celou dobu docházky studium dokumentace řízený rozhovor s dětmi řízený rozhovor s rodiči neřízený rozhovor s dětmi neřízený rozhovor s rodiči jiné. 49\nSpeciálně pedagogická diagnostika psychopedická žáků s LMP\nSpeciálně pedagogická diagnostika psychopedická žáků s LMP V případě osob s mentálním postiţením hovoříme o speciálně pedagogické (psychopedické) diagnostice, jeţ se zabývá rozpoznáním podmínek, prostředků,\nPedagogická diagnostika Katedra pedagogiky PaedDr. Jan Šťáva, CSc. stava@ped.muni.cz) přednášky - konzultace 2014/2015 1. Základní teoretická východiska pedagogické diagnostiky 2. Pedagogická diagnostika


Kaberleho pozice není pevná: Musím zavřít pusu a nedělat zklamanýho - iDNES.cz\nVIDEO: Obránce Kaberle: chceme zůstat na špici\nNa led se dostal vlastně jen díky zranění Raphaela Diaze, jenž utrpěl otřes mozku. Předtím dlouhé tři týdny marně čekal na šanci, která by za normálních okolností nejspíš nepřišla.\nCo se stane v okamžiku, až se Diaz uzdraví? "Nevím, nad tím nechci přemýšlet. Já se chci soustředit jenom sám na sebe. Doufám, že budu předvádět dobré výkony, abych se udržel v sestavě," říká Kaberle, jenž má smlouvu ještě na další sezonu.\nJestli však v Montrealu zůstane, to je zatím velká neznámá. Příští rok se totiž v NHL snižuje platový strop a Kaberle v něm zabírá příliš velký krajíc. Ačkoli je druhým nejlépe placeným bekem v týmu (bere 4,2 milionu dolarů ročně), plní roli sedmého až osmého v pořadí.\n"Samozřejmě z toho nejsem nadšený. Neměl jsem radost, že jsem chodil jenom trénovat a do zápasů se nedostal. Člověk v takových chvílích musí zavřít pusu a nedělat zklamanýho, ale jenom makat a čekat na svoji šanci," vykládá Kaberle, který podobnou situaci zažil už v Torontu.\nTehdy ještě patřil v NHL k ceněným obráncům a díky klauzuli ve smlouvě si mohl vybrat, do kterého týmu ho mohou vytrejdovat. Zvolil si Boston, kde zpočátku dostával velký prostor. Ten se nakonec smrsknul na minimum a následovala výměna do Caroliny a posléze do Montrealu.\nSešup však pokračuje i v něm. "Já se cítím výborně," tvrdí Kaberle, jenž má nyní možná poslední příležitost, jak dokázat, že výkonnostně pořád stačí na nejlepší ligu na světě. Od zranění Diaze nastoupil ve třech zápasech a průměrně odehrál jen něco přes třináct minut.\nSpokojený tak může být jen z týmového hlediska. Montreal po loňském propadáku zabral a momentálně vládne Východní konferenci. To by před sezonou čekal málokdo. "A to je už skoro polovina sezony, tak doufám, že se na špici udržíme až do konce," přeje si Kaberle.\nTémata: Hokej - NHL, Tomáš Kaberle, Montreal Canadiens, zranění, Boston Bruins, Carolina Hurricanes, Toronto Maple Leafs, Tomáš Plekanec, Montreal


Střechy názvosloví - Izoltechnik\nNosná konstrukce střechy: část střechy, přenášející zatížení od jednoho, případně více střešních plášťů, doplňkových konstrukcí, sněhu, větru, vody a provozu na svislé nosné části objektu.\nStřešní plášť: část střechy, nacházející se nad, případně pod nosnou konstrukcí střechy. Chrání vnitřní prostory objektu před působícími vnějšími vlivy a zajišťuje požadavky na vnitřní prostředí.\nJednoplášťová střecha: střešní konstrukce, oddělující chráněné vnitřní prostředí od vnějšího prostředí jedním plášťěm, který sestává zpravidla z několika různých materiálů. Jednotlivé vrstvy na sebe doléhají a dle požadavků plní specifické funkce.\nDvouplášťová střecha: střešní konstrukce, oddělující chráněné vnitřní prostředí od vnějšího prostředí dvěma střešními plášti (horní a dolní plášť), které jsou od sebe odděleny větranou vzduchovou vrstvou. Vzduchová vrstva, prostor mezi plášti, může být neprůlezný, průlezný nebo průchozí, případně může sloužit jako půdní prostor; nachází se nad tepelnou izolací. Každý střešní plášť má svou nosnou konstrukci, plnění specifických funkcí je rozděleno. Horní plášť zajišťuje funkci hydroizolační, spodní plášť pak funkci tepelně izolační.\nNěkolikaplášťová střecha: střešní konstrukce, oddělující chráněné vnitřní prostředí od vnějšího prostředí několika střešními plášti, které jsou od sebe oddělené vzduchovými vrstvami. Každý plášť plní přesně vymezenou funkci. Bližší označení se určuje podle počtu plášťů a dalších charakteristik.\nNepochůzná střecha: střešní konstrukce, zajišťující funkce střechy. Umožňuje přístup na střechu pouze za účelem kontroly stavu střešního pláště a dalších zařízení na střeše a nezbytnou údržbu.\nProvozní střecha: střešní konstrukce, zajišťující mimo funkci střechy ještě další požadavky na objekt. Střecha může být využita pro účely dopravy, sportu, rekreace, pro speciální technologické vybavení nebo pro extenzivní či intenzivní zemědělské využití jako tzv. vegetační střecha.\nNevětraná střecha: konstrukce střechy, v jejíž skladbě nejsou vzduchové vrstvy napojeny na vnější ovzduší, zpravidla se jedná o střechu jednoplášťovou.\nOdvětrávaná střecha: konstrukce střechy, v jejíž skladbě je tenká vzduchová vrstva (expanzní vrstva, případně kanálky) řešena tak, aby bylo umožněno při teplotních změnách vyrovnávání rozdílů tlaků vodní páry mezi daným místem ve skladbě střešního pláště a vnějším ovzduším.\nVětraná střecha: konstrukce střechy s jednou nebo více vzduchovými vrstvami, napojenými na vnější ovzduší tak, že je umožněn stálý odvod vlhkosti a nadbytečného tepla ze střechy na základě intenzivního provětrávání meziplášťového prostoru.\nVzduchová vrstva: souvislý prostor, který odděluje střešní pláště u dvouplášťových nebo víceplášťových střech.\nVětrací kanálek: podélný otvor ve vrstvě střešního pláště, napojený na vnější prostředí. Větrací kanálek umožňuje únik vlhkosti ze střešního pláště do vnějšího prostředí v důsledku pohybu a výměny vzduchu mezi kanálkem a vnějším prostředím.\nVětrací systém: soubor jedné nebo několika vzduchových vrstev, které spolu s dalšími konstrukčními a doplňkovými prvky zajišťují větrání nebo odvětrávání střechy.\nKrytina: konstrukční vrstva, chránící vnitřní prostor, i ostatní vrstvy střešního pláště nacházející se pod krytinou, před povětrnostními vlivy (déšť, sníh, kroupy, vítr atd.). Krytina může, ale nemusí být vodotěsná.\nSkládaná krytina: krytina vytvářená z plošných rovinných nebo tvarovaných dílců vzájemně spojovaných přesahem, na drážku nebo pomocí spojovacích lišt. Skládané krytiny musí spolehlivě odvádět dešťové srážky, ale nejsou vodotěsné při hydrostatickém tlaku, neboť propouštějí vodu ve spárách.\nHydroizolační vrstva: vodotěsná vrstva, chránící vnitřní prostor (i ostatní vrstvy střešního pláště nacházející se pod ní) před atmosférickou, provozní nebo technologickou vodou. Podle funkce, konstrukce nebo polohy ve střeše se blíže označují jako např. hlavní hydroizolační vrstva, pojistná hydroizolační vrstva nebo provizorní hydroizolační vrstva.\nPojistná hydroizolační vrstva: vrstva, plnící krátkodobě hydroizolační funkci při poruše hlavní hydroizolační vrstvy. Musí být napojena na odvodňovací systém. Při realizaci střešního pláště se zpravidla využívá jako provizorní hydroizolační vrstva.\nHydroizolační systém: konstrukční uspořádání tvořené hydroizolační vrstvou a doplňkovými prvky a konstrukcemi zabraňující pronikání vody do skladby střešního pláště a prostoru pod ním. Je-li na střeše aplikována hlavní i pojistná hydroizolační vrstva, pak rozlišujeme hlavní a pojistný hydroizolační systém.\nSignalizační systém: systém technických opatření, umožňující zjistit poruchu hydroizolačního systému a lokalizovat místo poruchy.\nTepelně izolační vrstva: vrstva, zabraňující nežádoucím tepelným ztrátám v zimním období a tepelným ziskům v letním období.\nSpádová vrstva: vrstva, vytvářející potřebný sklon následných vrstev střešního pláště, zpravidla tepelně izolačních a hydroizolačních vrstev.\nPodkladní vrstva: vrstva, vytvářející vhodný podklad (zpravidla pevný a rovný) pro následnou vrstvu nebo vrstvy střešního pláště.\nExpanzní vrstva: tenká vzduchová vrstva nebo materiál s velkou pórovitostí, umožňující vyrovnávání rozdílů tlaků vodní páry mezi daným místem ve skladbě střešního pláště a vnějším ovzduším. Nejedná se o větrání střechy, ale jen o mikroventilaci.\nParotěsná vrstva: vrstva, zamezující pronikání vodní páry z vnitřního prostředí do vrstev střešního pláště, zpravidla do vrstvy tepelně izolační.\nOchranná vrstva: vrstva, chránící hydroizolační vrstvu, případně i jiné vrstvy střešního pláště před nepříznivými vlivy vnějšího prostředí, zejména před mechanickým poškozením a UV zářením.\nSeparační vrstva: vrstva, oddělující dvě vrstvy střešního pláště z hlediska technologického, provozního, chemického nebo z jiného důvodu.\nSpojovací vrstva: vrstva, zajišťující pevné spojení dvou vrstev střešního pláště. Zajišťuje jejich stálou polohu, u hydroizolačních souvrství i jejich vodotěsnost, s vyloučením vzduchových bublin.\nPodhledová vrstva: vrstva, vytvářející podhled z důvodů architektonických, hygienických, požární ochrany nebo jiných. Jedná se zpravidla o samostatnou část konstrukce střechy (střešního pláště).\nDilatační spára: je konstrukční úprava, umožňující roztažnost nebo smrštitelnost vrstev střešního pláště bez jejich porušení. Provádí se v monolitických vrstvách a jejich četnost (velikost dilatačních celků) závisí na tepelném zatížení vrstvy.\nStabilizační vrstva: vrstva, zajišťující svou hmotností stabilitu vrstev střešního pláště před účinkem větru, případně jinými podobnými účinky.\nDrenážní vrstva: vrstva, umožňující snadný odtok přebytečné vody nad hlavní pojistnou hydroizolační vrstvou.\nFiltrační vrstva: vrstva, zachycující vyplavované jemné částečky z některých materiálů střešního pláště vodou nebo částečky jiným způsobem vnášené do skladby střešního pláště. Filtrační vrstva chrání drenážní systém před zanášením.\nHydroakumulační vrstva: vrstva, zachycující část srážkové vody, která je potřebná pro růst rostlin v souvrství vegetačních střech (zelených střech).\nVegetační vrstva: vrstva, zajišťující růst rostlin, keřů nebo stromů.\nProvozní vrstva: zpravidla sestává z více vrstev při vnějším povrchu střešního pláště. Umožňuje provozní využití střechy. Jedná se např. o střechy pochůzné, pojízdné, vegetační, případně jejich kombinaci.


Kožené rukavice s tradicí\n13. října 2020 | 09:00\nFirma NAPA Dobříš s.r.o. byla založena v roce 1993 a dnes je největším výrobcem klasických a řidičských rukavic v České republice. Firma navázala na dlouholetou tradici výroby rukavic v Dobříši.\nPři výrobě jsou dodržovány staré rukavičkářské výrobní postupy, rukavice se šijí na původních klasických rukavičkářských strojích nebo je šijí zkušené šičky ručně.\nKromě klasických rukavic firma nabízí i např. dlouhé rukavice do opery, rukavice s kožešinovou manžetou nebo luxusní ručně šité kožešinové rukavice. Standardní nabídka osvědčených vzorů rukavic je neustále doplňována o nové modely, které jsou v souladu s módními trendy a požadavky zákazníků, ať už se to týká typu a barevnosti materiálů, druhu šití nebo podšívek.\nFirma NAPA vychází vstříc i zákazníkům, kteří se chtějí odlišovat a mít rukavice naprosto originální. Pro ně je připravena možnost výroby rukavic na zakázku a na míru dle jejich požadavků a představ. Této služby využívají i zákazníci s atypickými rozměry prstů, či rukou, pro které je jinak obtížné rukavice v obchodní síti koupit.\nV posledních letech jsou velice oblíbeny rukavice řidičské, a to nejen u majitelů veteránů a moderních vozů, ale nosí se i jako módní doplněk. U řidičských rukavic roste poptávka po rukavicích s podšívkami s částicemi stříbra NanoAg.\nFirma své produkty dodává nejen do maloobchodních prodejen v České republice, ale také exportuje do zahraničí. Nedílnou součástí prodeje je vlastní internetový obchod www.kvalitnirukavice.cz a podniková prodejna v sídle firmy v Dobříši.\nDůvěru obchodních partnerů a zákazníků si firma získala nejen kvalitou svých výrobků, za kterou stojí tým zkušených a pečlivých pracovníků, ale i vstřícným přístupem firmy ke svým zákazníkům, kde je nejvyšší prioritou spokojenost zákazníka.\nDnes je firma NAPA Dobříš v rukavičkářském oboru pojmem, který všechny pracovníky těší, ale i zavazuje.\nNAPA Dobříš s.r.o., Příbramská 963, 263 01 Dobříš\ne-mail: napa@volny.cz, tel. 603 249 729


Potřebujete vyměnit třeba jen jedno okno a chcete přitom ušetřit?\nNemusíte objíždět stavební bazary. Naše bazarová okna, a další výrobky si můžete v klidu objednat ze svého domova. Nabízíme Vám levná skladová plastová okna a další výrobky za výrazně nižší ceny. Bazar oken neustále aktualizujeme a průběžně doplňujeme další výrobky.\nÚvodní strana Akční nabídka Plastová okna bazar\nPlastová okna v našem bazaru jsou skladem a jsou vám ihned k dispozici. Jsou to zcela nová plastová okna, která nebyla vůbec zabudována a poté demontována. Jejich funkčnost a vzhled nebyly znehodnoceny. Ke každému oknu z našeho bazaru dostanete také kliku a montážní plechy. Bazarová okna můžete objednat přes kontaktní formulář na konci stránky, nebo přímo na tel.: +420 777 719 914, e-mail: sklad@ablak.cz. Možný je osobní odběr na centrále firmy.\nPLASTOVÁ OKNA SKLADEM - zde najdete další okna.\nPlastové okno 570x510mm\nNepoškozené a 100% funkční okno, bylo namontované\nRozměr (šířka) 570mm x 510mm (výška) bez podkladního profilu 30mm\nProfil EkoSun 6 - 6komor, 81mm stavební hloubka\nizolační trojsklo k=0,5 čiré\nSkladem: 2ks levé, 1ks pravé\nPlastové okno 840x820mm\nNepoškozené a 100% funkční okno, nebylo namontované\nRozměr (šířka) 840mm x 820mm (výška) bez podkladního profilu 30mm\nbarva zlatý dub/bílá\nSkladem: 1ks levé\nPlastové okno 1100x1700mm\nPlastové okno trojkřídlé\nNové okno, nepoškozené 100% funkční\nRozměr (šířka) 1100mm x 1700mm (výška) bez podkladního profilu 30mm\nProfil Aluplast Ideal 4000 barva tmavě rudá AP32 / bílá\nizolační dvojsklo Ug=1,1\nPlastové okno 1160x1715mm\nPlastové okno dvojkřídlé\nNové okno, nepoškozené a 100% funkční\nRozměr (šířka) 1160mm x 1715mm (výška) bez podkladního profilu 30mm\nizolační dvojsklo k=1,1\nPlastové okno 1500x1200mm\nPlastové okno dvojkřídlé se sloupkem\nRozměr (šířka) 1500mm x 1200mm (výška) bez podkladního profilu 30mm\nizolační dvojsklo k=1,0\nsoučástí jsou vnitřní celostínící žaluzie v bílé barvě a okenní sítě\nPlastové okno 1205x1390mm\nRozměr (šířka) 1205mm x 1390mm (výška) bez podkladního profilu 30mm\nProfil EkoSun 70 - 6 komor\nPlastové balkónové dveře 885x2100mm\nPlastové balkónové dveře jednokřídlé s příčkou\nRozměr (šířka) 885mm x 2100mm (výška) bez podkladního profilu 30mm\nbarva moreiche (dub bahenní)/bílá uvnitř\nprotiprůvanová pojistka, venkovní madlo\nSkladem: 6ks levých / 6 ks pravých\nPlastové okno 2050x1395mm\nRozměr (šířka) 2050mm x 1395mm (výška) bez podkladního profilu 30mm\nProfil EkoSun 70 - 6komor\nPlastové okno 2380x1530mm\nRozměr (šířka) 2380mm x 1530mm (výška) bez podkladního profilu 30mm\nProfil Salamander SL 76 - 5komor\nizolační trojsklo k=0,5\nCena s DPH: 7000,- Kč\nPro odeslání příspěvku vyplňte prosím následující kód HTP329.\nPro odeslání příspěvku vyplňte prosím následující kód GSX382.


HyperX na veletrhu CES oznamuje uvedení nové herní klávesnice RGB a myši Pulsefire – PressOffice\nHyperX na veletrhu CES oznamuje uvedení nové herní klávesnice RGB a myši Pulsefire\nod: Ivan Sobička\n5. 1. 2017 11:36\nHyperX® oznamuje rozšíření své nabídky periferií pro hráče, která bude nyní nově zahrnovat herní klávesnici HyperX ALLOYTM RGB Gaming Keyboard, herní myš PulsefireTM Gaming Mouse a dvě nové verze mechanických herních klávesnic ALLOY FPSTM .\nNové periferie navržené společností HyperX prošly tvrdým testováním profesionálních hráčů z Echo Fox a nyní doplní nabídku zařízení podle potřeb hráče.\n„Díky naší řadě herních periferií se i příležitostný hráč může cítit jako profesionál. Zařízení HyperX používají mistři v oblasti eSports, stejně jako běžní hráči, protože naše produkty poskytují výkon a kvalitu potřebnou pro vítězství,“ řekl Edward Baily, obchodní ředitel HyperX pro EMEA. „Věnujeme veškeré úsilí, abychom vytvářeli ty nejlepší produkty na trhu pro všechny hráče – na PC, herních konzolích nebo mobilních zařízeních – za dostupné ceny.“\nOznámení HyperX pro veletrh CES 2017 se týkají těchto produktů:\nHerní klávesnice ALLOYTM RGB Gaming Keyboard – Má naprosto nový design, tlačítka mohou být podsvícena 16 miliony barev pomocí LED, k dispozici jsou i samostatná tlačítka pro ovládání médií. Špičková klávesnice HyperX ALLOY RGB hráčům nabízí dynamické profily podsvícení a ovládání. U nového modelu ALLOY RGB si mohou hráči přizpůsobit a ovládat nastavení barev tlačítek a odolnost klávesnice zajišťuje rám z kovových slitin.\nHerní myš PulsefireTM Gaming Mouse – První myš se značkou HyperX je určená pro profesionální hráče a je vybavena herním optickým snímačem s nastavitelným DPI čtyř předdefinovaných úrovní s LED indikátory (400/800/1600/3200). Nastavení je možné měnit bez nutnosti instalace dodatečného softwaru a myš nabízí funkce, jež hráči požadují – a to za překvapivě dostupnou cenu.\nHerní klávesnice ALLOY FPSTM RED a BROWN Cherry MX – Pro nové mechanické herní klávesnice HyperX ALLOY FPS s RED nebo BROWN spínači Cherry MX je charakteristický rám v plné velikosti z ocelové slitiny, který je navržen tak, aby zabíral co nejmenší plochu a hráči tak měli na stole více místa a mohli se rozmáchnout myší při „střílečkách“ (FPS). Nyní si mohou vybrat ze dvou barevných verzí tlačítek WASD, které jsou navíc texturované pro lepší hmatovou odezvu a používání při FPS hrách. Klávesnice rovněž nabízejí dynamické profily podsvícení pomocí rudých LED, aniž by bylo nutné instalovat obslužný software. Kompaktní klávesnice mají odpojitelný kabel a obal pro přenášení a jsou tak ideální pro hráče, kteří za svým hraním cestují.\nDalší produkty, které budou vystaveny a představeny na veletrhu CES:\nNáhlavní sada Cloud RevolverTM S – Dosud nejvyspělejší náhlavní sada značky HyperX Cloud Revolver S nabízí plug-and-play připojení a prostorový zvuk DolbyTM1 Surround Sound. Divize HyperX vestavěla technologii Dolby HeadphoneTM do nového USB donglu – tato technologie přináší po jediném stisku tlačítka špičkový zvuk, který vás pohltí. Náhlavní sada Cloud Revolver S je navržena s cílem poskytnout pohodlí a bezkonkurenční výkon spolu s ostrým zvukem a širokým zvukovým prostorem pro hry typu CS:GO, střílečky a hry ve 3D prostředí. Plnou verzi tiskové zprávy o náhlavní sadě Cloud Revolver S si můžete přečíst zde\nPaměťové moduly HyperX Predator DDR4 LED – HyperX představí své první paměťové moduly DDR4 s možností RGB podsvícení. Paměti HyperX Predator DDR4 LED mají RGB podsvícení, které je možné spárovat se základními deskami vybavenými možností ovládání RGB podsvícení. Například se jedná o desky Asus Aura Sync, Gigabyte RGB Fusion nebo MSI Mystic Light Sync. Toto je předběžné představení produktu a jeho vlastnosti se mohou změnit.\nVíce informací v TZ\nTlačová správa (SK)\nPulsefire foto 01\nPulsefire foto 02\nPulsefire foto 03\nHyperX Alloy FPS foto 01\nHyperX Alloy FPS foto 02\nHyperX Alloy FPS foto 03\nHyperX Alloy FPS foto 04\nHyperX Alloy FPS foto 05\nHyperX Alloy FPS foto 06\nHyperX Alloy FPS foto 07\nALLOY RGB foto 01\nALLOY RGB foto 02\nALLOY RGB foto 03


Z vajíčka určeného na omeletu se vylíhnul pštros emu – Novinky.cz\nZ vajíčka určeného na omeletu se vylíhnul pštros emu\nGillian Stonová z britského městečka Bexhill přivedla na svět malého pštrosa emu. V obchodě si koupila tři vejce jako luxusní jídlo a rozhodla se vyzkoušet, zda by se z nich něco nemohlo vylíhnout. Vajíčka umístila do inkubátoru a z jednoho z nich se opravdu vyklubal pštros emu, kterému dala jméno Osborne.\npátek 6. června 2008, 16:23 - LONDÝN\nZ malého Osborna se stal ze dne na den největší mazlíček celé rodiny.\nŽena si domů přivezla tři velká zelená vejce ze speciální farmy na Ostrově duchů a umístila je do inkubátoru v kuchyni. Ze dvou z nich se nic nevyklubalo, ale z toho třetího po 52 dnech vystrčil hlavu malý Osborne.\nNejdříve musela žena Osborna ručně krmit a bála se o jeho život, ale nyní, když je devět dní starý, tak už začíná doufat, že se jí podaří najít pro něj partnerku.\n"Rozhodli jsme se vajíčka riskovat a vložili jsme je do inkubátorů. Se štěstím se pak vylíhl malý Osborne. Měla z něj být obyčejná omeleta, ale nyní už roste a bude z něj pořádný emu," řekla Stonová.\nOsborne bude přes dva metry vysoký\nAž Osborne vyroste, tak bude přes dva metry vysoký a bude se muset brzy z domu paní Stonové odstěhovat.\nRodinní přátelé ovšem novým mazlíčkem překvapeni vůbec nejsou. "Už přišla domů se vším možným. Měli už kuřátka, jehně a dokonce jsme jednou ve sprše viděli kachnu," řekla rodinná známá Jenny Coshamová.


Stovky infikovaných klíšťat žijí na ježcích a veverkách ve městech | České Budějovice\n22. září 2018 14:03\nPravděpodobnost, že se nakazíte boreliózou nebo encefalitidou od klíštěte ve městě, je skoro stejná jako v přírodě, ne-li větší|foto:Fotobanka Pixabay\nPřítomnost původců nákazy sledovali na uhynulých zvířatech nalezených v Praze, Brně a Českých Budějovicích. Za více než rok prozkoumali už téměř 200 vzorků tkání.\nV laboratoři natáčela Jitka Cibulová Vokatá\n„U ježků se vyskytují jedinci, kteří mají desítky až stovky klíšťat, obdobné je to u veverek, ale i kosi mohou mít deset klíšťat různě po těle. Tito jedinci většinou mají hodně patogenů, které mohou dále přenášet další klíšťata, která pak mohou nakazit i člověka,“ říká parazitolog Biologického centra Akademie věd v Českých Budějovicích Václav Hönig.\nTo, že vědci zkoumají právě veverky, ježky a kosy, není náhoda. „Ježci jsou známí tím, že mají schopnost kumulovat velké množství různých patogenů, nejen přenášených klíšťaty. Veverky jsou zase známé pro velké množství klíšťat, ale i blech nebo vší. Kosy jsme přidali zejména kvůli zapojení ptáků. Všechna tato zvířata tráví alespoň část svého života na zemi, kde se snadno dostanou do kontaktu s klíštětem,“ vysvětluje parazitolog.\nTéma prevence klíšťové encefalitidy a lymské boreliózy se vrací rok co rok, přesto zůstáváme asi stejně nepoučitelní. Vždy se totiž nakazí další lidé. Je to tak? To byla úvodní otázka na Ludmilu Sattranovou, vedoucí lékařku Centra očkování při Zdravotním ústavu v Českých Budějovicích, v pořadu Zdravíčko.\nPravděpodobnost, že se nakazíte boreliózou nebo encefalitidou od klíštěte ve městě, je skoro stejná jako v přírodě, ne-li větší. „Ve vzorcích tkání jsme nalezli původce lymské boreliózy. U ježků to bylo i přes 60 procent jedinců, což je až překvapivě vysoké procento,“ popisuje Václav Hönig.\nV případě klíšťové encefalitidy byl záchyt významně nižší, jedná se řádově o procenta. „Nicméně klíšťová encefalitida se i ve volné přírodě vyskytuje významně méně než lymská borelióza,“ připomíná parazitolog.\nProjekt jihočeských vědců potrvá až do konce roku 2019. Protože se tato metodika osvědčila, dá se předpokládat, že se výsledky výzkumu budou používat i v budoucnu pro sledování výskytu klíšťové encefalitidy a boreliózy ve městech.\nBiologické centrum Akademie věd v Českých Budějovicích má nový pavilon pro parazitology. Přístavbou vznikly laboratoře, pracovny, přednáškový sál, moderní technické zázemí.