NOVES SL. HIVERN-PRIMAVERA 2001. QUÈ HA PASSAT AMB LA PLANIFICACIÓ LINGÜÍSTICA? (1)\nQuè ha passat amb la planificació lingüística?,\nMoltes de les idees d'aquest article reflecteixen les converses que he mantingut després de molts anys amb el professor J. V. Neustupný (ara a l'Obirin College, Tòquio) i la lectura que he fet dels seus articles. Vegeu, per exemple, els capítols sobre correcció lingüística i planificació lingüística al seu llibre Post-structural approaches to language, University of Tokyo Press.\nComportament i estudi disciplinar\nEl comportament nés un. Lestudi del comportament no. Lestudiant del comportament en selecciona una part per estudiar-la i inevitablement hi introdueix una perspectiva i un discurs. Hi ha discurs perquè lestudiant es comunica amb un grup de companys. Així el grup suneix en una escola invisible. Invisible perquè el constitueixen les perspectives i els discursos, i visible perquè els individus sidentifiquen com a participants. Lescola invisible admet tothom i els participants hi aporten el que volen. El sentit comú fa preveure diversitat de discursos i perspectives, amb seleccions divergents i fins i tot relacionades de parts del comportament que sestudia. Hi ha variació i això és un aspecte positiu. No hi ha cap contradicció entre la diversitat i les idees que es comparteixen en la recerca dun nou coneixement. La disciplina comprèn la diversitat i lestabilitat del discurs. La disciplina és una opció explícita i un acord sobre la selecció del comportament destudi, i potser també en limita les perspectives.\nLestudi de la planificació lingüística és una disciplina?\nAquells que, com jo, esteu interessats en el comportament premeditat envers la llengua tema que actualment té diferents etiquetes com "planificació lingüística", "política lingüística" o "política lingüística i planificació lingüística" (entre daltres) reconeixeu i compartiu una disciplina? Jo penso que no. Hi reconeixem diferents disciplines? Sí, hi ha un reconeixement dinter/multidisciplinarietat; i és que els àmbits destudi són les ciències polítiques, la sociologia, el dret i leconomia. La lingüística és un àmbit destudi? No, no ho és. Però ho hauria de ser. La planificació lingüística (política de planificació, etc.) és lúnic comportament premeditat envers la llengua? No, no ho és. Tindria algun sentit desenvolupar una perspectiva unificada sobre comportaments envers la llengua? Sí. Nosaltres formem una escola invisible? Sí.\nEvidentment, lescola i la disciplina no estan alineades. Es poden alinear sense haver de sacrificar-ne la diversitat i la inter/multidisciplinarietat? Sí, sí que és possible. Afegir una perspectiva disciplinària a lestudi duna part del comportament que ja beneficia altres disciplines és positiu, ja que no suposa cap sacrifici, només naugmenta la diversitat.\nLestudi disciplinari de la planificació lingüística com a comunicació\nLescola (els estudiants) de la planificació lingüística pot ser que estigui preparada, i crec que ho hauria destar, per reconèixer una disciplina a més daltres perspectives disciplinàries construïda sobre la llengua com a comunicació, en el procés dús de la llengua.\nPenso en una lingüística de la planificació lingüística. La teoria lingüística general no és prou específica. Si es dirigís fins al límit de la investigació del potencial expressiu humà per generar qualsevol llengua, la teoria lingüística general informaria necessàriament de la investigació de lús de la llengua. En fixaria els límits. Però entre aquests límits dexpressió hi ha moltes opcions. La lingüística descriptiva podria ajudar-hi? La lingüística descriptiva (de la llengua com un sistema) pot proporcionar post facto mesures lingüístiques útils que ja sutilitzen, però no socupa de la llengua com a procés.\nUn fonament disciplinari\nUna disciplina que es construeix en la llengua per a la comunicació pren com a premissa fonamental que la comunicació és un procés entre gent, i que la gent vol comunicar-se. Així, pot identificar les pràctiques excloents, però les exclou de lestudi; les ciències polítiques es dediquen a allò a què no pot dedicar-se la gestió lingüística. Trobar una llengua compartida és un problema lingüístic; com aprendre una llengua, qualsevol llengua, també és un problema lingüístic; però els requisits que estableixen que una llengua concreta sha de saber, o sha dutilitzar o que ha de ser la llengua de presentació (en el comerç, la comunicació) pot reflectir algun altre tipus de problema.\nÉs un fet que en el procés de comunicació apareixen dificultats. També és un fet que quan la gent parla, també gestiona aquestes dificultats en torns posteriors. Aquest fet sincorpora en diverses teories del discurs com, per exemple, en lanàlisi de la conversa, en letnometodologia i en les teories de la parla. Aquestes teories reconeixen el procés de reparació. Un cas restrictiu és que la gent no comparteix "una llengua", així que la idea que aquesta situació de contacte extrem pot resoldres satisfactòriament en el discurs és inherent en els camps destudi del pidgin i en ladquisició de llengües.\nUn fonament disciplinari de la planificació lingüística és el reconeixement que la parla comprèn actes de generació, així com de gestió del discurs, per tal de complir amb la comunicació continuada.


ANEM A VEURE OCELLS! | LONGÁS MAYAYO , JORDI - Santos Ochoa\n30 ESPAIS DE CATALUNYA PER OBSERVAR-LOS EN FAMÍLIA\nAutor: LONGÁS MAYAYO , JORDI\nLa diversitat d'hàbitats i la seva situació estratègica fan de Catalunya una destinació de primer ordre per al turisme ornitològic. Es tracta d'un patrimoni natural que aquesta guia vol fer accessible a tots els amants de la natura. Per això s'han seleccionat les 30 zones més destacades, amb un total de 42 itineraris, ideals per gaudir-ne en família. De forma …\nLa diversitat d'hàbitats i la seva situació estratègica fan de Catalunya una destinació de primer ordre per al turisme ornitològic. Es tracta d'un patrimoni natural que aquesta guia vol fer accessible a tots els amants de la natura. Per això s'han seleccionat les 30 zones més destacades, amb un total de 42 itineraris, ideals per gaudir-ne en família. De forma planera, aquest llibre permet introduir-se en l'observació d'aus i el coneixement dels ecosistemes on viuen, tot combinat amb la descoberta del ric patrimoni cultural, arquitectònic i gastronòmic dels indrets que es visiten. En el seu conjunt la guia ofereix un munt d'atractives propostes d'oci que satisfaran a grans i petits. "Editat amb el suport del Departament de Cultura de la Generalitat"\nJordi Longás Mayayo (Barcelona, 1960) és fotògraf, alpinista i pedagog. Treballa de professor a la Facultat de Psicologia, Ciències de l'Educació i de l'Esport Blanquerna, de la Universitat Ramon Llull. Ha publicat milers de fotografies i un centenar d'articles en les principals revistes de muntanya del país i és autor de dotze llibres de gran format, set dels quals estan dedicats als Pirineus. Practica l'excursionisme i l'alpinisme des dels tretze anys. Gran part de la seva obra està dedicada al patrimoni natural dels Pirineus i de Catalunya. Amb Cossetània, entre d'altres, ha publicat El paisatge favorit de Catalunya, Barcelona: 50 indrets amb encant, Catalunya: 50 excursions inoblidables, Pirineus: 50 llacs emblemàtics, i recentment Montseny: 50 indrets amb encant i Pirineus: 50 joies del romànic.\nLORENZO GIBERT, CECILIA


Ges Avall (El bloc d'Enric Xicoy i Comas): de juliol 2007\nA les 2 en punt de la matinada d’aquest dilluns dia 23 de juliol he apagat l’ordinador després d’acabar la tesi doctoral. Bé, no l’he acabat del tot perquè encara l’ha de revisar el meu director de tesi, l’Albert Sáez, però sí que ja he enllestit la part més important del treball. Són 372 pàgines i gairebé 9 anys després que comencés tot plegat. Que lluny queda aquella tardor de l’any 1998 quan vaig començar els cursos de doctorat. Va ser també aquella tardor i fins l’abril 2000 el període que analitzo en la meva tesi. I és que aquest treball porta per títol Interpretació periodística del conflicte basc. (Avui, El Periódico i La Vanguardia. Setembre 1998 – abril 2000). L’any 2001, concretament el juny, ja vaig defensar la tesina en què només analitzava el diari del Grupo Godó.\nI quina sensació em queda? Doncs agredolça. Agre perquè crec que l’hauria d’haver acabat abans i perquè hi ha bona part del treball que hauria volgut fer amb més exhaustivitat. I dolça perquè és com treure’s un mort de sobre.\nDurant aquests anys, però, la veritat és que més aviat he anat perdent interès pel conflicte basc. Diuen que ja als passa això als que fan una tesi: que acaben una mica farts del seu objecte d’estudi. Suposo que necessitaré encara una mica de temps per valorar la feina feta. Espero que el meu director també em faci pujar una mica l’autoestima.\nPerò el que més em sorprèn és com ha canviat la meva vida des que vaig començar aquest treball. He passat de ser estudiant a professor. De solter a casat. De ser només fill a també pare. També he perdut sers estimats i n’he guanyat de nous. En definitiva, he viscut possiblement els 10 anys amb els canvis més importants en la meva vida. Tinc la sensació que han passat massa coses i massa ràpid i que potser em mereixo una mica de descans, de calma en la meva vida. Però em sembla que aquesta cursa encara no s’ha acabat i que encara em queda molt camp per córrer.\nDe moment, però, m’agafo unes vacances i demà a celebrar que la meva filla gran ja fa quatre anys. I si tot va bé a finals d’any o principis del que ve ja tindrem un doctor a la família i potser serà el moment per demanar-li hora a veure què em diagnostica.\nEtiquetes: Personal, Sobre mitjans, Sobre política\nBenvolgut i querido Mariano,\nDarrere la teva poblada barba, sé que amagues un cor tendre. Les ulleres també, sovint, et fan de màscara i mostres el teu rostre més seriós i en ocasions temible. No parles català en la intimitat. Tampoc fas veure que domines la nostra llengua i això és de lloar. Però en el teu espanyol dialectalitzat de gallec, marcat sovint per expressions enginyoses i esmolades, demostres la teva fina ironia.\nÉs en aquests dies de calor quan se’t veu més desenfadat i s’agraeix la teva actitud més calmada. I és que de cara a la clientela tant bé tractes en Josep com l’Alberto. Més valuosa és encara la teva actitud de saber delegar a persones de confiança la teva relació amb els altres quan creus que si sortissis a la palestra potser en sortiries escaldat. No és que t’amaguis, sinó que, senzillament, prefereixes evitar algun conflicte, o "pique", innecessari.\nPotser de tu el que menys m’agrada és l’afició al tabac i a la caça major. Però des del teu lloc de responsabilitat, com a comandant d’una nau tan popular, sé que sempre has tingut un “café para todos” i això no ho hauríem de menysprear en un moment en què es fa difícil trobar cafè de qualitat en aquests móns de déu.\nAixí doncs, Mariano, espero seguir comptant amb tu cada vegada que estigui afamat o assedegat i tu em serveixis un dels teus àpats suculents. Que per molts anys més tinguem el plaer d’assaborir l’escalfor del teu bar-cafeteria al centre del nostre poble.\nS’agrairia que a dins no deixessis fumar i que no tinguessis el satèl·lit tot el dia connectat al canal “Caza y Pesca”. Però se’t perdona pels guisats de la Rosi i perquè l’ambient de poble que encara es viu al “Centru”, de la plaça Nova, és difícil de trobar no només a Torelló sinó en d’altres indrets de la comarca.\nMés .cat que nació?\nEl bon amic Saül Gordillo presenta aquest dijous el seu llibre Nació.cat. Es tracta d'un d'aquells llibres vinculats amb l'actualitat que gairebé caduquen no només quan es publiquen sinó fins i tot quan s'escriuen. I és que el fenomen del domini a internet .cat no s'ha acabat, tot el contrari. Però, tot i que encara han de passar moltes coses amb aquest domini, és evident que aquest llibre ens pot ser de gran utilitat. Sobretot ens mostra la gestació del domini lingüístic català i quina repercussió ha tingut, fins al moment, aquest èxit "nacional". A més, Gordillo també ha fet un bon diagnòstic de la salut internauta de l'àmbit català que, segur, fa pujar l'autoestima d'aquells qui veuen en Internet una finestra al món per demostrar i mostrar que els catalans existim, malgrat tot. Si això, a més, es fa acompanyat de la paraula de Vicent Partal i Ramon Tremosa, el llibre, àgil de llegir, hauria de ser referència.\nPrecisament Tremosa i Partal acompanyaran aquest dijous dia 19 de juliol, a les 21:00 hores, a Saül Gordillo en la presentació del llibre. El lloc escollit és el Museu-Arxiu Municipal de Calella (Alt Maresme). Sense cap mena de dubte, una bona ocasió per escoltar a tres persones que tenen clar quin és el camí que ha de seguir la nostra nació per fer-se gran i per projectar-se al món. Potser és un bon moment per preguntar-los si no podria passar que la nació que som incapaços de teixir en altres àmbits, polític, social, econòmic, cultural, etcètera, l'estem creant a Internet i si aquest seria un bon exemple a seguir.\nFins que no tens fills en edat escolar no n’ets plenament conscient. A principi de curs t’avisen, però tu dius per dins “ui, fins al juny falta molt de temps”. I van passant els mesos, i no en prens consciència. Prou feina tens per organitzar la teva vida per aconseguir fer quadrar els horaris i perquè algú a les 9 del matí sigui puntual a deixar la nena a l’escola i per tornar-hi a ser a les 5 en punt a la tarda.\nPerò quan arriba el mes de maig, enmig de les habituals circulars informatives, en reps una que et recorda que a partir de l’1 de juny les classes només seran al matí. I, de pas, també et donen una alternativa, pagant, és clar, per continuar tenint-hi els fills a la tarda. Això fins al dia 20, perquè a partir d’aquesta data, ni matí ni tarda, s’ha acabat el col·legi. Resulta que, a més, no tens avis disponibles les 24 hores del dia i un dels dos treballa fins a mitjan de juliol i l’altre fins a finals. Mentrestant, a la bústia de la casa vas rebent fulletons publicitaris de casals d’estiu per tots caps i cantons amb ofertes variades.\nAixí és com et veus obligat a organitzar uns horaris i contractar uns serveis per tal que, les hores en què treballes, els nens de casa estiguin ocupats i si pot ser distrets i ben atesos. Obres un full d’Excel i comences a fer columnes de dies i fileres d’hores. Les hores clau són les 10 del matí, hora de deixar la nena, la 1, hora d’anar-la a buscar i donar-li el dinar, i les dues hores que van de 3 a 5 de la tarda, moment en què tornem a ser a casa, amb una mica de sort. I un cop l’has acabat t’adones que cada dia és diferent. I és que a les respectives feines resulta que també s’han organitzat de tal manera per tenir ara totes les reunions de valoració de temporada i cursos de formació. Això sense excloure els sopars o dinars de final de curs.\nFinalment, després d’un mes absolutament estressant i al mateix temps extremadament ruïnós, comences les vacances esgotat i deixes anar la frase habitual: “em mereixo un descans”. I mires el compte corrent, recordes que t’has de posar a fer maletes imaginant el cotxe carregat camí del càmping, o de l’hotel, o d’on sigui, convençut que passaràs molta calor i que estarà ple de gent i deixes anar: “deixeu-me dormir 24 hores i demà, espero, veuré les coses d’una altra manera”.\nPublicat a "El Ter", número de juliol\nEtiquetes: El Ter, Personal\nFa uns quants anys, al voltant de 10, vaig comprovar com funciona un inhibidor de freqüència. Em dirigia, a peu, cap a Plaça Sant Jaume de Barcelona des de Via Laietana, tot escoltant la ràdio. De cop, vaig començar a sentir unes interferències en l’emissió de ràdio fins que es va convertir en soroll. I tot seguit pel costat em va passar el cotxe oficial del President de la Generalitat de Catalunya acompanyat per dos cotxes més, un al davant i un altre al darrere, que li feien d’escorta. En el moment que els tres vehicles arribaven a la plaça, vaig recuperar el so de l’emissora.\nA partir d’aquell dia vaig descobrir com d’útil podia ser un inhibidor de freqüència. Des de llavors he fet els possibles per aconseguir-ne un, i finalment l’he aconseguit. És un aparell molt petit que em van implantar darrere l’orella esquerra. És d’una sofisticació extrema. No només inhibeix freqüències de ràdio, sinó també emissions de televisió i pàgines de diaris. Però no les inhibeix totes. No, no, ja us dic que és molt sofisticat. Fa una tria de certes emissores de ràdio, d’algunes televisions i de segons quins diaris. Està programat per evitar que el meu cervell faci cas de segons quines informacions i/o opinions que provenen d’aquests mitjans. Pot passar que en algun moment arribi a escoltar, veure o llegir algun d’aquests textos, però l’inhibidor m’avisa amb una campaneta que va sonant. És un soroll una mica impertinent, però almenys evita mals majors posteriors. Aquesta campaneta també es posa en marxa quan des dels mitjans no inhibits se’m cola algun bestiesa periodística, ja sigui pel tractament que ha rebut un esdeveniment o per, simplement, l’origen d’aquest esdeveniment.\nPer això faig una crida a tothom qui vulgui explicar-me què passa a Espanya ja que m’ha semblat sentir que parlaven no sé què d’un inhibidors, però se’m va disparar la campaneta i el soroll no em va deixar entendre res.


Taller de pastisseria per adults de coca de Sant Joan - Club TR3SC\nTaller de pastisseria per adults de coca de Sant Joan\nÉs la revetlla i una bona coca i el cava no poden faltar! Per fer festa grossa només cal tenir ganes de passar-ho be i acompanyar la vetllada amb una bona Coca de Sant Joan! Us atreviu a aprendre'n la recepta? Us donem la fórmula bàsica i moltes idees per crear-ne de diferents varietats.\nDuradaTres hores aproximadament\nTaller d'adults de coca de Sant Joan\nLa recepta és un bon i suau briox, després el farcit pot ser d'allò més original! La revetlla comença amb una bona coca!\nTaller infantil de Coca de Sant Joan\nUn viatge de llarg recorregut per conèixer a fons l'esport, que és la materialització d'un llenguatge universal sense fronteres\nTancament: Dilluns no festius, 1 de gener, 1 de maig, 25 i 26 de desembre\nViatja en el temps i l'espai pel món de la música a l'Auditori de Barcelona\nEls socis del TR3SC poden conèixer amb un 30% la nostra història més antiga en un entorn privilegiat, la muntanya de Montjuïc


Protocolo COVID | Hípica i Restaurant La Serreta\nPROTOCOL D'ACTUACIÓ COVID- 19\nPROTOCOL D’ACTUACIÓ COVID- 19\nL’hípica és una activitat especialment segura i beneficiosa per a la salut. Els seus principals característiques són:\n• Es practica de manera individual\n• El contacte amb les persones durant la pràctica de l’equitació està absolutament restringit.\n• Totes les activitats eqüestres es realitzen en espais oberts i amplis.\nPer tot això, la pràctica de l’equitació suposa un mínim risc de contagi per COVID-19 en comparació amb altres activitats esportives que impliquen contacte físic i que es disputen en recintes tancats.\nÉs important entendre que l’exposició a coronavirus pot ocórrer per via aèria, quan les persones tussen, esternuden o simplement per gotetes de saliva que s’expulsen en parlar (gotes de Flügge). En aquestes situacions, les persones o objectes que siguin a prop poden ser impregnades i transmetre el coronavirus.\nAixí mateix, a més de per via aèria, també per contacte amb superfícies contaminades, les nostres mans es poden veure impregnades i en tocar-nos la boca, nas i ulls, es transmeti el virus.\nEntenent això, totes les mesures a prendre en el centre de treball han d’estar dirigides a evitar que aquestes gotetes es transmetin d’una persona a una altra. S’han d’extremar, per tant, les mesures d’higiene en tota mena de superfícies i materials on poguessin posar-se aquestes gotetes. Així mateix, s’han d’extremar les mitjanes perquè la distància entre les persones compleixi les recomanacions sanitàries, sent\nactualment dos metres la distància exigida.\nLa higiene i garantir la distància entre persones seran les grans prioritats de l’hípica per a evitar els riscos de contagi.\nMESURES GENERALS DE SEGURETAT I PREVENCIÓ PER Als TREBALLADORS\nEn aquest apartat es recullen les mesures preventives generals que recomanen les autoritats sanitàries. La forma òptima de prevenir la transmissió és usar una combinació de totes les mesures i no sols d’Equips de Protecció Individual (EPI). L’aplicació d’una combinació de mesures de seguretat pot proporcionar un grau addicional de protecció.\n• Afavorir el distanciament físic de totes les persones (clients i treballadors).\n• Minimitzar/reduir/evitar el contacte físic entre persones, superfícies i objectes.\n• Ús obligatori de màscares en situacions de proximitat física quan no pugui garantir-se la distància de seguretat interpersonal d’aproximadament dos metres entre persones\n• La higiene de mans és la mesura principal de prevenció i control de la infecció. Procedir a la neteja de mans de mans cada vegada que es canvia d’activitat o de forma continuada.\n• Cobrir-se el nas i la boca amb un mocador en tossir i esternudar i rebutjar-lo a una paperera amb sistema d’obertura no manual dotada amb bossa d’escombraries. Si no es disposa de mocador emprar la part interna del colze per a no contaminar les mans.\n• Intensificació de les tasques de neteja i desinfecció diàries d’espais comuns amb ozó.\n• Intensificació de les tasques de neteja i desinfecció d’elements susceptibles de ser agarrats o utilitzats amb freqüència.\nSALUT DELS I LES EMPLEADES:\n• Els i les treballadores que presentin símptomes respiratoris o febre han de romandre a casa i no acudir al lloc de treball.\n• Els i les treballadores disposaran d’estoc suficient dels equips de protecció individual (EPI).\nEls i les treballadores que estiguin en aïllament domiciliari per tenir diagnòstic de COVID-19 o tinguin algun dels símptomes compatibles amb el COVID-19 no podran incorporar-se al lloc de treball.\nAixí mateix, han de romandre a les seves cases si tenen coneixement d’haver estat en contacte amb alguna persona que estigui infectada pel COVID-19.\nSi un treballador/a comencés a tenir símptomes compatibles amb la malaltia durant la jornada laboral, haurà d’abandonar el seu lloc de treball fins que la seva situació mèdica sigui valorada per un professional sanitari.\nEl treballador/a deure posar-se en contacte amb el seu responsable directe, amb el Metge del Servei de Prevenció de Riscos Laborals i amb el seu Metge d’Atenció Primària i seguir les seves recomanacions.\nGestió de personal sensible al risc per covid-19. S’entén persona treballadora especialment sensible aquella que presenta un estat biològic conegut degut a patologies prèvies, medicació, trastorns immunitaris o embaràs. Des del Ministeri de Sanitat, s’han determinat els grups vulnerables per al COVID-19: les persones amb diabetis, malaltia cardiovascular, inclosa hipertensió, malaltia hepàtica crònica, malaltia pulmonar crònica, malaltia renal crònica, immunodeficiència, càncer en fase de tractament actiu, embaràs i majors de 60 anys. El responsable directe de la persona durà a terme l’adaptació o canvi de lloc de treball per a adequar-se a les condicions necessàries d’evitar riscos de contagi. En el cas que no sigui possible, la persona treballadora contactarà per telèfon amb el seu Metge d’Atenció Primària i seguirà les seves recomanacions.\nLa higiene de mans és la mesura més senzilla i eficaç per a prevenir la transmissió de microorganismes inclòs el COVID-19. No fa falta utilitzar sabons desinfectants, el sabó corrent de mans, sigui sòlid o líquid és suficient. L’important és la durada de la fricció, que ha de ser com a mínim de 40 segons. Una altra opció és usar solució hidroalcohólica, però si les mans estan brutes no serà efectiva, per la qual cosa es recomana la rentada amb aigua i sabó.\n• La rentada de mans ha de realitzar-se de manera freqüent, i sempre a la sortida i arribada a casa, a l’inici de l’activitat, després d’usar el bany, després dels descansos, abans d’ingerir qualsevol aliment, entre dues manipulacions de materials o productes diferents, quan s’hagin tocat objectes no nets (diners, claus, etc.), després de fumar i després d’haver tingut contacte amb residus sòlids o desaprofitaments.\n• Es recomana no utilitzar el mòbil i en el cas d’utilitzar-lo s’ha de procedir automàticament a una nova higiene de mans.\n• S’evitarà tossir o esternudar sobre els materials o superfícies de treball. En el cas de possibles cops de tos o esternuts, cal col·locar un mocador d’un sol ús sobre la boca i nas i, posteriorment, rentar-se les mans.\n• Evitar tocar-se el pèl, els ulls, el nas i la boca, ja que les mans faciliten la transmissió. Si ho fem, posteriorment, cal rentar-se les mans.\n• L’haver utilitzat guants, no eximeix de realitzar la correcta higiene de mans després de la seva retirada.\n• Les ungles han d’emportar-se curtes i cuidades, evitant l’ús d’anells, polseres, rellotges de nina o altres adorns.\n• Recollir el cabell llarg en una cua o trossa baixa. El personal amb qualsevol lesió cutània haurà de portar una protecció amb embenatge impermeable acolorit i en el cas que pateixi alguna malaltia gastrointestinal o respiratòria haurà d’informar el seu immediat superior.\n• Mantenir el distanciament social durant els moments de descans dels i les treballadores.\n• La roba de treball ha de rentar-se en cicles de rentada complets entre 60-90 °C\nMESURES ESPECÍFIQUES EN LA ZONA D’ENTRADA A L’HÍPICA\n• Disposar solucions hidroalcohólicas, desinfectants en aerosol i/o tovalloletes de paper d’un sol ús en l’entrada per a garantir que els i les clientes es desinfecten les mans en entrar al recinte.\n• En la zona de recepció i/o oficina s’ha col·locat una mampara de metacrilat\n• A la sortida del recinte disposar de papereres amb tapa d’accionament no manual, dotades amb una bossa d’escombraries.\n• Si és possible, mantenir obertes les portes per a evitar que els i les clientes les toquin. En portes manuals, deixar la porta oberta. Quan alguna persona toqui la porta, es procedirà a la neteja de la manilla abans de l’entrada de la següent persona per a evitar contaminacions creuades.\n• Per al servei de guardar disposar de sistemes de protecció individual per a les peces, com fonguis plàstiques.\n• Disposar de sistemes que permetin l’aïllament dels paraigües (inclosos els mànecs).\n• Neteja i desinfecció d’ordinador i telèfon (minimitzar les persones que utilitzen aquests elements).\n• Els bolígrafs seran d’ús personal i intransferible (identificar-los i desinfectar-los).\nACCÉS I PERMANÈNCIA EN L’HÍPICA L’ESCOLA PONY CLUB\n• Tots els alumne/as i acompanyants hauran d’acudir a l’hípica amb màscara i guants.\n• Es col·locaran dispensadors amb productes desinfectants de mans en diversos punts, especialment en les zones d’entrada a les instal·lacions, de trànsit i atenció a clients.\n• Qualsevol persona que accedeixi al recinte haurà de desinfectar-se les sabates.\n• El temps d’estada en l’hípica serà exclusivament per a la realitzar la classe.\n• Es reduirà al màxim possible el trànsit dels clients des que aparquin el seu cotxe fins a l’hípica i viceversa, procurant que estigui degudament delimitat i sigui segur.\n• S’haurà de mantenir en tot moment la distància de seguretat de 2 metres entre persones, evitant el contacte físic, tant amb clients com amb treballadors.\n• Les reunions del personal es faran en espais oberts i a l’aire lliure guardant en tot moment la distància de seguretat\n• Tot el material com a raspalls, benes i sudadero seran d’ús exclusiu i no podrà ser compartit amb ningú.\n• Els cavalls d’ús compartit que munten els alumne/as seran preparats pel personal tècnic de l’hípica.\n• Els alumne/as hauran de portar regnes de posar i treure per als cavalls. En acabar la classe se les emportaran. Aquestes regnes tenen un cost de 16€ aproximat.\n• Les classes seran dos o tres alumne/as per tècnic per hora.\n• Tots els alumne/as i acompanyants (pares, avis i amics) hauran d’entrar amb les mesures de protecció individuals (màscara i guants).\n• En l’entrada de l’hípica (porta principal) hi haurà un dispensador de gel i zona per a la desinfecció de les sabates.\n• Es recomana que tots els alumne/as vengen 5 minuts abans de l’hora de classes.\n• No es podran deixar ni intercanviar material entre alumnes/as (exemple dessuadores, embenes etc…)\n• Abans i després de muntar cal netejar-se adequadament les mans, per a això l’hípica disposarà sabó desinfectant i paper per a assecar-se les mans que es dipositarà en galleda tancada.\n• En aquest període de contingència recomanem no donar menjar als cavalls (chuches, pastanagues, pomes,…).\n• Totes els alumne/as que tinguin cavalls de propietat i cedits hauran d’usar només el seu propi material (material de neteja, muntura, becaina, corda de donar corda, brida,…)\nACTUACIONS DE LES INSTAL·LACIONS\nNeteja diària a aigua i lleixiu del sòl, de guarda-arnesos, de portes, de poms de pista, de quadres, de manetas de paddock, de dutxes, etc…\n• Desinfecció diària del guarda-arnès amb ozó. Es desinfectarà tot el material (cadires de muntar, brides, assots i tot el material). Per tant, s’informa a tots clients que siguin propietaris de bagul que els deixin oberts per a poder realitzar una desinfecció més completa.\n• En la “zona de preparació” se senyalitzarà amb unes bandes en el sòl la separació de seguretat per al distanciament entre alumne/as i cavalls de 4 metres.\n• La porta de la “zona donar corda” romandrà tancada. Tan sols es podrà accedir donant la volta tant per a anar a la pista petita i a la de donar corda.\n• El número màxim d’alumne/as per pista serà:\n– Pista de dalt = 3 alumne/as\n– Pista de baix = 5 alumne/as\n– Pista petita= 2 alumne/as\n• Totes aquestes normes seran d’obligat compliment mentre duri la pandèmia del COVID-19\nL’hípica agrairà el compliment de totes aquestes normes a tota la família de L’ESCOLA PONY CLUB\ni el suport constant en el nostre dia a dia, sense vosaltres aquesta hípica no seria el mateix.


Fenologia i Meteorologia a l'Alta Segarra: Dades 8 de juny de 2012\nDurant la jornada d'avui el temps ha estat força tranquil i similar al d'ahir, amb nombroses boires i núvols baixos matinals que s'han desfet ràpidament, i intervals de núvols alts que han estat força freqüents, i fins i tot espessos a la tarda i que han donat algun lleu plugim a les comarques del sud. En general seguim amb la circulació de cues de front poc actius que provoquen molts núvols i poques precipitacions. Demà el temps serà similar, i entre diumenge i dilluns hi haurà més tronades amb un altre front, tot plegat amb temperatures que es mantindran moderadament altes després de la baixada d'avui. La setmana vinent es presenta amb una lleu inestabilitat i temperatures suaus, tot i que podrien pujar sensiblement a finals de setmana.\nPel que fa a les temperatures enregistrades avui, les màximes han baixat clarament respecte a les d'ahir i s'han situat entre els 24 i 29ºC, mentre que les mínimes s'han mantingut estables i amb valors compresos entre els 13 i 17ºC, amb vent fluix de nord-oest tot el dia.


Evacuades tres persones més de l'Open Arms per complicacions mèdiques - Diari La Veu\nEscriba el número 680590\n16 agost 2019 09:29h\nLes persones rescatades naveguen des de fa 15 dies esperant accedir a un port segur on desembarcar. / OPEN ARMS\nBARCELONA. Tres persones rescatades per l'Open Arms i un acompanyant han sigut evacuades aquest dijous a la nit per "complicacions mèdiques que requereixen atenció especialitzada", segons ha explicat l'organització. En una piulada a Twitter, l'entitat insisteix que "totes les persones necessiten ser desembarcades amb urgència per humanitat". Poc abans, cinc persones i els seus acompanyants ja havien sigut evacuats amb urgència per causes psicològiques.\nLes persones rescatades naveguen des de fa 15 dies esperant accedir a un port segur on desembarcar. Des d'aquest dijous a la matinada l'Open Arms es troba fondejat a mig kilòmetre de l'illa de Lampedusa esperant que se li assigne un port per a desembarcar els migrants.\nUn tribunal italià va alçar aquest dimecres la prohibició d'entrar en aigües territorials italianes emparant-se en el dret internacional marítim per tal de "permetre socórrer les persones a bord" a causa de la "situació de gravetat i urgència" i el risc de naufragi.\nEscriba el número 543693


Articles d'interès - Mutual Mèdica\nEls membres del Consell d'Administració i els directius de Mutual Mèdica són professionals que col·laboren habitualment amb diferents mitjans de comunicació com a autors d'articles i sovint com a conferenciants. Aquí trobareu una selecció dels articles i conferències més interessants, així com d'altres textos d'interès en el sector de la previsió social.\n"Les dones són ja el 48% de mutualistes de Mutual Mèdica" (en castellà) - Diario Médico entrevista al Sr. Antonio López, nou director general de Mutual Mèdica. Octubre 2017.\n"Mutual Mèdica obre cicle" (en castellà) - La Vanguardia entrevista al Sr. Antonio López, nou director general de Mutual Mèdica. Octubre 2017.\n"La situació actual dels metges no millora amb la nova llei d'autònoms" (en castellà) - ConSalud. Juliol 2017.\n"Els sistemes de previsió social complementària com a alternativa a la Seguretat Social" - Sr. Enric Tornos, director general de Mutual Mèdica. Juny 2017.\n"El metge ha de poder jubilar-se sense perdre tant poder adquisitiu" (en castellà) - Debat a Redacción Médica amb el Dr. Fernando Rivas, conseller de Mutual Mèdica. Maig 2017.\nEl 50% de les noves altes a l'assegurança alternativa a autònoms és de metges menors de 36 anys - Sr. Lluís Lana, director general adjunt de Mutual Mèdica. Maig 2017.\n"El metge jove no cau en el compte de la necessitat d'assegurar el seu futur" (en castellà) - Entrevista de Redacción Médica al Dr. Fernando Rivas, conseller de Mutual Mèdica. Abril 2017.\nSolvència II i nou Pla Estratègic: creixement, professionalització i innovació tecnològica - Sr. Enric Tornos, director general de Mutual Mèdica. Març 2016.\nDr. Nolasc Acarín: "l'administració no incentiva l'assegurança de jubilació, només ajorna l'impost" (en castellà) - Acta Sanitaria. Octubre 2015.\nPer aconseguir un complement de la pensió adequat s'ha de començar a estalviar amb 40 anys o menys - Dr. Vicente Matas, vocal nacional d'Atenció Primària Urbana de l'Organització Mèdica Col·legial (OMC). Juny 2015.\nPrevisió social és compromís i responsabilitat - Sr. Enric Tornos, director general de Mutual Mèdica. Maig 2015.\nLa mutualitat dels metges aposta per la jubilació - Dr. Nolasc Acarín, presidente de Mutual Médica. Publicat a Acta Sanitaria. Febrer 2015.\nEn què inverteix Mutual Mèdica els meus estalvis? - Sr. Miguel Ángel Cubero, director financer de Mutual Mèdica. Desembre 2014.\nDeclaracions de la guanyadora de la Beca Mutual Mèdica 2014 - Dra. Clara Bonanad Lozano. Noviembre 2014.\nLos médicos ante el riesgo - Dr. Nolasc Acarín, presidente de Mutual Médica. Octubre 2014 - Axis (revista del Col·legi Ogicial de Metges de Valladolid).\nEntrevista a Siete Días Médicos - Sr. Enric Tornos, director general de Mutual Mèdica. Agost 2014.\nMutual Mèdica comparteix amb el mutualisme europeu el seu model d'èxit de complement a la jubilació 58.24 KB - Sr. Lluís Lana, director general adjunt de Mutual Mèdica. Juliol 2014.\nDavant de qualsevol eventualitat, volem que estigui protegit en tot moment56.25 KB - Sr. Lluís Lana, director general adjunt de Mutual Mèdica. Gener 2014.\nAl 2013 ha crescut la consciència de previsió del futur entre els metges63.16 KB - Dr. Nolasc Acarín, president de Mutual Mèdica. Desembre 2013.\nDeclaracions del guanyador de la Beca Mutual Mèdica 2013 - Dr. Juan Jiménez Jáimez. Novembre 2013.\nComplir amb els compromisos adquirits amb els mutualistes, la fortalesa de Mutual Mèdica94.38 KB - Sr. Enric Tornos, director general de Mutual Mèdica. Abril 2013.\nInforme 2012 i adaptació a la nova normativa per a metges que treballen per compte propi112.47 KB - Dr. Nolasc Acarín, president de Mutual Mèdica. Desembre 2012.\nDeclaracions dels guanaydors de la Beca Mutual Mèdica 2012 - Novembre 2012\nCobraran els metges joves en jubilar-se?57.89 KB - Dr. Nolasc Acarín, president de Mutual Mèdica. Maig 2012.\nDeclaracions del guanyador de la Beca Mutual Mèdica 2011 - Dr. Alfonso Amado. Novembre 2011\nDeclaracions del president del Jurat dels Premis a la Recerca 2011 - Dr. Alexandre Darnell. Novembre 2011


Sant Feliu On Line - Xarxa Municipal d'Alfabetització Digital: d’octubre 2008\nConèixer en què consisteix un videocurrículum i com el fariem.\nPublicado por Col·laborador SFOL . 16:59 Cap comentari: Categoria: Activitats, Desenvolupament local i innovació\nL'eina de passejada virtual ja està preparada per veure a peu de carrer les ciutats de Barcelona, Madrid, València i Sevilla.\nA aquestes alçades ja sabreu de què es tracta, oi? És un complement dels mapes de Google (Google Maps) on podeu veure fotografies dels carrers en 360º del lloc desitjat. Potser millor que ho escolteu de viva veu en boca dels seus creadors. Mireu aquest vídeo:\nL'eina ha generat certa polèmica, ja que hi ha qui ha plantejat que envaeix la privacitat de les persones. Tot i així, Google diu que els interessen "els carrers, no les persones". Seguint aquesta màxima s'utilitza un sistema automàtic que difumina les cares de la gent i les matrícules dels cotxes.\nI és fàcil d'utilitzar? Doncs no és gens difícil. Només heu de seguir les fletxes per avançar, girar la càmera o augmentar la imatge si voleu.\nFeu una prova: us deixem al Carrer Pelai de Barcelona. A veure si arribeu a la Plaça de Catalunya.\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 16:52 Cap comentari: Categoria: Curiositats digitals, Recursos i eines\nL’altre dia, vaig instal·lar una càmera web al meu ordinador i vaig estar trastejant amb una nova aplicació anomenada Oovoo.\nPerò, què és exactament l’Oovoo? Doncs és una nova aplicació que permet gravar vídeos i enviar-los de manera instantània per Internet i permet també mantenir una conversa de vídeo cara a cara per Internet.\nÉs molt fàcil d’utilitzar i de descarregar, i el millor de tot, és gratuït!!\nNomés s’han de complir els següents requisits tècnics:\nPèntium 4, 1 Ghz amb 256Mb de RAM\n20 Mb d’espai en disc dur\nCàmera Web i auriculars\nConnexió de banda ampla (cable, DSL, etc)\nUs deixo un petit pas a pas, per demostrar-vos realment, la facilitat d’ús del programa:\nPer a enviar un vídeo:\nPer a l’enviament d’un arxiu de vídeo gravat amb el programa Oovoo, s’han de seguir els següents passos:\n1. Fer un clic sobre l’apartat Operaciones i triar l’opció Enviar un mensaje de vídeo de Oovoo.\n2. S’obrirà una finestra com la que es mostra a continuació. Per començar a gravar el vídeo, fer un clic sobre el botó Grabar. Quan es vulgui aturar la gravació, s’ha de fer un clic sobre el botó Detener.\n3. Per enviar el vídeo que s’ha gravat, fer un clic sobre el botó Agregar destinatarios de e-mail. S’obrirà una finestra com la que es mostra a continuació.\nEn la caixa de text, introduir les direccions d’e-mail dels destinataris als que es vulgui enviar el missatge de vídeo. Un cop introduïdes les adreces, fer un clic sobre el botó Añadir.\nEn aquesta pantalla també es pot modificar o editar el tema de l’email, i fins i tot seleccionar el idioma de la teva invitació. Finalment, fer un clic sobre el botó Aceptar.\nPosteriorment fer un clic sobre el botó Enviar.\n5. Per guardar el vídeo fer un clic sobre el botó Guardar como\nDoncs ara heu de convèncer als vostres amics, coneguts o familiars a que ho provin... us fareu un fart de gravar totes les converses!!!\nI us ho adverteixo... pot ser molt divertit!\nPublicado por Sant Feliu On Line . 09:38 1 comentari: Categoria: Curiositats digitals, Recursos i eines\nEn José Antonio és aficionat als esports de contacte, com la boxa, el kickboxing o la boxa tailandesa (muay thai). Com que a YouTube hi ha tot de vídeos de combats, freqüentment el tenim per aquí mirant els vídeos dels seus esportistes preferits.\nPerò... aquests vídeos es poden descarregar i enregistrar en un CD per veure'ls a casa amb tranquilitat?\nDoncs hi han diverses maneres de fer-ho! Si teniu el navegador Firefox (a aquestes altures segur que sí) , podeu descarregar un munt d'extensions que us permetran descarregar els vídeos en Flash (.flv) com els de Youtube.\nPerò potser una manera més senzilla de fer-ho, i sense necessitat d'instal·lar res, és utilitzar un servei de conversió de fitxers en línia. - Maniiii? - Sí, un web on podem enviar un vídeo (o dir-li l'adreça de Youtube on es troba aquest vídeo), i ens el tornen convertit en un format diferent (per exemple, de .flv a divx).\nÉs el que ha fet en José Antonio. Ha entrat a Mux.am, ha escrit l'adreça on havia vist el vídeo, i s'ho ha descarregat. Així de fàcil!\nAmb aquesta aplicació online, podem a més enviar els nostre vídeos a les persones que volguem, i fins i tot enviar-nos vídeos al telèfon mòbil.\nPerò i si el que vull fer és canviar el format d'altres arxius que no siguin vídeos (fotos, documents de text, etc...). Doncs llavors ho podeu ver amb Zamzar, l'arxiconegut lloc web on podem convertir qualsevol cosa en qualsevol altre.\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 17:12 1 comentari: Categoria: Recursos i eines, Telecentre dia a dia\nFeu un cop d'ull al valor que marca l'estació meteorològica situada a l'edifici de l'Ajuntament:\n6 graus! Brrrrrrrr!!!\nTot i així, l'accés lliure funciona a hores d'ara quasi al 80%. Són uns valents! Han estat previsors, i han vingut abrigats.\nPerò... com podem saber el temps que farà abans de sortir de casa? Podem entrar al web del Meteo.cat i mirar-ho... o potser no cal ni que obrim un navegador. Com? Descarregant-nos en el mateix web l'aplicació TempsEscriptori. En quant l'instal·leu podreu veure a la barra de tasques la temperatura actual en el vostre municipi, i la predicció per les següents hores. Una cosa així:\nEs molt fàcil. Descarregueu-la des d'aquí, instal·leu-la, trieu l'idioma, trieu el vostre municipi, i ja està!\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 16:50 2 comentaris: Categoria: Curiositats ciutat, Curiositats digitals, Recursos i eines, Telecentre dia a dia\nAquest és el número d'accions formatives (cursos, tallers i seminaris) que hem fet en el que portem de 2008 al Telecentre del Palau Falguera. Entre d'altres, hem fet:\nTallers de blocs, fotografia digital, seguretat infantil a la Xarxa...\nSeminaris curts (Firefox)\ni és clar, els productes estrella:\nCursos d'Iniciació al PC i processador de textos.\nCursos d'Iniciació a Internet i correu electrònic.\nSembla mentida que un local petitet com és el Telecentre pugui tenir tanta activitat, oi? Això són centenars de persones formades!!!\nI no penseu que ens aturarem aquí, no... Poc a poc, sembla que molta gent va perdent la por a apropar-se a la tecnologia i ens pregunten pels cursos. Sempre els diem el mateix: "Dóna'ns un parell de mesos i VEURÀS"\nEns hem proposat que ningú quedi desconnectat de la Xarxa, si no vol.\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 17:42 2 comentaris: Categoria: Activitats, Telecentre dia a dia\nDivendres va finalitzar el Taller d'iniciació a la fotografia digital, i clar, toca diploma!\nEn Carles Soriano, el Regidor de Noves Tecnologies va passar a fer el lliurament a les somrients alumnes, que han après:\nA corregir alguns errors habituals a l'hora de fer fotos.\nA copiar les fotos des de la tarja de la seva càmera fins a l'ordinador.\nA deixar les fotos presentables amb Picasa.\nMireu la Lluïsa! Quina alegria!\nI com que ha acabat un taller, anem per feina i aquest divendres en comencem un altre! Ja sabeu que aquesta acció formativa té molta demanda, així que el tenim ja ple. Tot i així, us podeu venir a pre-inscriure al Telecentre, i us trucarem per properes edicions.\nNo espereu als reis (ja sabem que us regalaran una càmera!). Apunteu-vos ara!\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 09:52 Cap comentari: Categoria: Activitats, Telecentre dia a dia\nLa infal·lible dinamitzadora digital Mar Cots ens envia un parell d'eines molt interessants:\nHigh Quality Photo Resizer: Com ja sabeu, les fotos que fem normalment amb la càmera digital són massa grans per penjar-les al nostre bloc o enviar-les per correu electrònic. Molts cops les hem de redimensionar, fent-les més petites, i sovint ho hem de fer d'una en una, amb la conseqüent pèrdua de temps. Amb aquest micro-programa (ocuparà aproximadament 1 Mb de la vostra memòria!) podeu afegir un bon grapat de fotos:\nA continuació li dieu on voleu desar les fotos amb la nova mida:\nI escolliu com voleu que siguin de grans aquestes fotos, i el format desitjat (.jpg, .bmp, .tif...):\nFastStone Capture (versió de prova d'un mes): Sovint necessitem fer una "captura de pantalla", és a dir, convertir en una imatge el que veiem en el monitor. Tot i que normalment ens en sortim amb la tecla "Impr Pant" i amb algun editor d'imatge senzill com el Paint, aquest sistema té les seves limitacions. Per exemple, si el document o web que volem "capturar" és més gran que la pantalla, només en podrem agafar la part que estem veient. Amb FastStone Capture podem capturar fàcilment tota la plana web, encara que sigui més gran que la pantalla, o també podem capturar només un àrea específica. Mireu, per exemple, com quedaria una captura del web www.santfeliu.cat:\nI potser una de les funcions més interessants és la de poder gravar en vídeo allò que està passant a la pantalla. Ho hem provat i aquí en teniu una petita mostra:\nI vosaltres com ho feu? Teniu algun programa similar per fer aquestes feines? Deixeu-nos un comentari i expliqueu-nos-ho!\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 17:35 1 comentari: Categoria: Recursos i eines\nEl 28 d'octubre de 2008 es celebrarà la III Jornada sobre Formació oberta i a distància a les administracions públiques.\nL'organitza l’Escola d’Administració Pública de Catalunya i té molt a veure amb l'aplicació de les TIC que s'està fent des del Telecentre del Palau Falguera i el programa municipal de noves tecnologies.\nL'objectiu d'aquesta jornada és abordar la formació en competència digital en una doble vessant.\nD'una banda, reflexionar sobre els continguts i les implicacions de la formació en competència digital així com la seva transferència en l'àmbit del servei públic.\nI d'altra banda, analitzar mètodes formatius per consolidar el conjunt de competències clau per a l'aprenentatge al llarg de la vida (ús interactiu de les eines de comunicació, interacció en grups heterogenis, actuació autònoma), definides per l'OCDE.\nReflexionar sobre l'aprenentatge a les organitzacions i la innovació tecnològica.\nAvaluar els avantatges d'adquirir competències TIC enfront de models anteriors.\nAnalitzar les condicions de transferència dels procediments adquirits en la formació als contextos reals de feina.\nValorar els efectes de l'aprenentatge entre iguals (per learning) a les organitzacions.\nCom es comprovar al programa moltes explicacions s'enfoquen als dinamitzadors i facilitadors digitals que existeixen a l'interior de les organitzacions, en aquests cas públiques. Però de fet, la seva tasca en moltes ocasions no difereix tant de la d'un/a dinamitzador/a digital d'un Telecentre, Punt TIC, Òmnia...\nAlguns de les matèries que es tracten són:\nReptes de present. Reflexions dels dinamitzadors I:\nFormar en les competències clau establertes per la OCDE. L'acreditació TIC de la Generalitat de Catalunya\n* Una aposta per l'acreditació de competències (Ricard Faura, Cap del Servei de Societat de Coneixement de la Secretaria de Telecomunicacions i Societat de la Informació de la Generalitat de Catalunya)\n* Una oportunitat de desenvolupament professional (Gemma Marcet - eLogos)\nGuiar en l'univers 2.0 - Reflexions dels dinamitzadors II:\n* 2.0? No entenc res: pistes per fer un ús eficient del serveis 2.0 a l'Administració (Xavier Belanche, ICT Coacher)\n* Jo sóc Google: identitat, espai privat i Web 2.0 (Amadeu Abril, advocat i professor de Dret d'ESADE)\n* Un model de formació realista basat en l'aprenentatge reflexiu i col·laboratiu (Olga Esteve i Zinka Carandell, Departament d'Educació)\n* Un wiki com a instrument de treball col·laboratiu i eficiència a les organitzacions (Eduard Díaz, Scopia)\n* Proposta de formació virtual de l'Escola (Lluís Ràfols i Marta Clar, secció de formació no presencial de l'EAPC)\n16.45 h Treball en grup: Formació en competència digital\n* Concreció d'objectius\n* Detecció de necessitats\n* Procediments: aprenentatge entre iguals\n* Recursos: eines de treball col.laboratiu\n* Creació de xarxes i descentralització\n* Un destí: les comunitats d'aprenentatge\nPublicado por Sant Feliu On Line . 10:24 Cap comentari: Categoria: Curiositats digitals\nCàmeres, micròfons i... la Lolita Carrión? Què passa al Telecentre?\nUna vegada més, la televisió ens visita per conèixer les històries que amaguen aquestes quatre parets del Palau Falguera.\nEn aquest cas, han volgut conèixer de més a prop la Lolita Carrión, una vella coneguda nostra. Ella els ha explicat la seva experiència amb les noves tecnologies.\nCom ja sabreu, la Lolita no coneixia res d’informàtica ni internet fa poc més de dos anys. Ara ja és una experta navegant i continua venint al Telecentre per tal que l’Alfons l’ajudi amb els dubtes que van sorgint en el dia a dia.\nI potser tornen algun altre dia, ja que volen conèixer algun més dels nostres habituals de la xarxa Sant Feliu On Line, que han vist al nostre documental Connectats.\nAquestes històries personals serviran perquè el seu programa ajudi a apropar les noves tecnologies al públic de TV3, canal pel qual s’emetrà.\nCada setmana, i durant cinc minuts, aquest programa s’inserirà al magazine de sobretaula El Club, que presenta el periodista Albert Om.\nJa tenim ganes de veure la Lolita. Ella ens ha explicat que l’han tractat tan bé que s’ha sentit “estrella per un dia”.\nUs avisarem quan surti a TV3.\nPublicado por Col·laborador SFOL . 11:34 Cap comentari: Categoria: Telecentre dia a dia\nPublicado por Sant Feliu On Line . 07:51 Cap comentari: Categoria: Activitats, Desenvolupament local i innovació, Recursos i eines\nPublicado por Sant Feliu On Line . 14:14 Cap comentari: Categoria: Desenvolupament local i innovació, Recursos i eines\nEntre els propers dies 27 d'octubre i 5 de novembre tindrà lloc a Sant Feliu la cinquena edició de la ‘Setmana per la Llengua’.\nEn el marc d’aquesta celebració, podràs participar en una sessió de jocs en línia en català a l’aire lliure el dijous 30 d’octubre, entre les 17.30 i les 19.30h. a la Plaça de la Vila.\nS'instal·laran ordinadors portàtils amb accés WIFI a Internet a través dels quals es facilitarà l'accés a jocs que podem trobar per Internet en català.\nN’hi ha d’aventures, de naus espacials, d’esports, de cotxes... Anima’t i vine a jugar! Podràs gaudir de jocs del Club Super 3, de les tres bessones o del 3xl.net i també podràs fer una partida d’escacs amb la Queta i conèixer els jocs de Cavall Fort.\nEn aquesta web podeu conèixer tots els jocs del Consorci per a la Normalització Lingüística.\nLa ‘Setmana per la llengua’ inclou moltes més activitats: teatre, contes, xerrades, projecció de pel·lícules, etc. Si vols participar-hi, consulta el programa d'actes.\nPublicado por Col·laborador SFOL . 17:24 Cap comentari: Categoria: Activitats\nTal i com vam fer l'any passat, ens tornem a afegir a la campanya "Blog Action Day" (Dia de la blocacció).\nUs recordem una mica de què va la cosa: Es tracta de que, en un mateix dia, milers de blocaires del planeta facin un comentari sobre un únic tema rellevant. L'any passat va ser el Medi Ambient, i aquest any li toca a un tema no menys preocupant: la pobresa.\nAquí podeu veure el vídeo promocional que ha preparat l'organització de l'acte (en anglès).\nEn qüant al tema d'enguany, defensem l'accés i la utilització de les tecnologies com a arma per lluitar contra la pobresa. Les Noves Tecnologies, i especialment Internet, ens permeten accedir amb molta més facilitat i rapidesa a allò que ens interessa. Poden fer molt més fàcil el procés de cercar feina, d'accedir a ajuts i subvencions, de realitzar accions formatives, i ens pot estalviar molt de temps que podríem ocupar a fer altres coses.\nÉs per això que en una fase de situació econòmica desfavorable (mireu, ja tenim un altre sinònim de crisi!), creiem que s'ha de potenciar l'accés de tothom a aquest munt de possibilitats. No creieu?\nJa sabeu que podeu deixar-nos els vostres comentaris!\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 18:50 1 comentari: Categoria: Activitats, Curiositats digitals, Telecentre dia a dia\nLuís Ángel Fernández Hermana és periodista, professor i consultor TIC.\nVa ser el ponent de la Jornada "Sant Feliu, ciutat digital i innovadora" que vam fer al 2005.\nAl web del Citilab, el nou equipament tecnològic de Cornellà, a l'antiga fàbrica de Can Suris, ara totalment remodelada per acollir aquest punt de trobada de la nova economia del coneixement, es poden trobar continguts sobre noves tecnologies molt interessants.\nAvui, us presentem aquest vídeo d'en Fernández Hermana on parla de les xarxes socials i Internet:\n"A les xarxes socials, la dona compta amb l'extraordinari avantatge que socialitza amb major naturalitat que l'home".\nPublicado por Sant Feliu On Line . 13:32 Cap comentari: Categoria: Curiositats digitals, Desenvolupament local i innovació, Dona i TIC, Recursos i eines\nPublicado por Sant Feliu On Line . 12:04 Cap comentari: Categoria: Desenvolupament local i innovació, Recursos i eines\nPublicado por Sant Feliu On Line . 10:30 Cap comentari: Categoria: Activitats, Curiositats ciutat, Desenvolupament local i innovació, Recursos i eines\nPublicado por Sant Feliu On Line . 08:04 1 comentari: Categoria: Curiositats ciutat, Desenvolupament local i innovació, Recursos i eines\nL'Àlex no s'ho creia. Va arribar tot tranquil al Telecentre amb totes les respostes de la gimcana, tot un gentleman sense fils, i es va endur un Samsung Q1!\nAquesta és la joguina. Quina enveja!\nTambé volem felicitar l'Anna i la Irene, que ho van fer molt bé i es van endur una impressora làser en color i un reproductor mp4, respectivament. I per suposat, agraïr a tots/es els/les participants l'estoneta que van passar amb nosaltres, corrent com bojos pels carrers de Sant Feliu!!\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 11:45 Cap comentari: Categoria: Activitats, Curiositats ciutat, Telecentre dia a dia\nJa són aquí! Suant, corrent, en bici... Han estat molt ràpids!\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 12:19 Cap comentari: Categoria: Activitats, Curiositats ciutat, Telecentre dia a dia\nJa tenim tots els participants corrent per Sant Feliu! En bici, a peu... cadascú ha escollit la seva estratègia. Aquí els podeu veure responent a la primera pregunta, als jardins del Palau Falguera.\nPublicado por Punt TIC del Palau Falguera . 11:30 Cap comentari: Categoria: Activitats, Curiositats ciutat, Telecentre dia a dia


20 pentinats Inspiring Pixie Undercut - Talls De Pèl\n20 pentinats Inspiring Pixie Undercut\nDes de les passarel·les fins a Pinterest i Instagram, el punt baix de Pixie continua sent un dels preferits entre les dones experimentades amb estil. Valent, atrevit i ple de diversió, és l'epítom de pèl poc mantingut i fresc. Al seu nucli, aquest pentinat combina un bonic tall de pixie i un afaitat sense por. Però no us deixeu enganyar, aquest estil encara us proporciona molta versatilitat, des de coifes desenfrenats fins a dissenys de tall brunzit i coques de coqueta.\nEl soterrament Pixie per als matins de baix manteniment\nL’odi ha de dedicar temps addicional a l’estil dels cabells a primera hora del matí. 'Text-align: left;'> Té la intenció de despedir-se de la seva longitud? A tall de pixie amb bretons llargs té una aparença femenina i et proporciona més opcions d’estil, mentre que una petita baixada en un sol costat és la introducció perfecta per als cabells super-curts.\n# 2: Edgy Undercut amb Side Fringe\nSi ja teniu un tallat de píxel amb un subcercat, aneu un pas més enllà provant una característica de disseny punyent. Demaneu al vostre perruquer que afegeixi una ratlla afaitada o que jugui amb longitud mantenint una secció del soterrat una mica més llarga i esvaint l’altra.\n# 3: Pixie de baix manteniment amb baix cost\nUn estil elegant i androginat pixie és ideal quan el temps és essencial en els matins molt concorreguts. N’hi ha prou amb fer servir una mica d’estil de producte a través de les longituds mentre surtis per la porta.\n# 4: Razor Cut Pink Pixie amb Edgy Undercut\nEls colors caleidoscopis poden transformar el cabell. Les tonalitats de rosa rosa i morat clar duraran bé en els cabells rossos, mentre que els extrems del tall de la navalla i un soterrat lateral impedeixen que el pentinat es converteixi en massa cutis.\n# 5: Extrema arrissada coiferada amb segmentació inferior\nPorta l'estil a l'extrem amb un coif complet i arrissat i un segment segmentat. Un afaitat proper a la pell pot incloure un element de disseny interessant per personalitzar el seu baix tall de píxel. L’única norma? Mantingueu-vos al capdamunt de les cites del vostre saló per tal que sembli agut.\n# 6: Talla Pixie rossa amb ratllons llargs\nEl fet de contrastar un trencall curt amb els bangs millora la feminitat del teu aspecte. A més, tindreu prou cabells per jugar-hi si decidiu dissenyar-lo d'una manera diferent per a una ocasió especial.\n# 7: Classic Pixie Cut amb Undercut\nSi el pensament d’un descens extrem et fa por, comença petit. Feu que la vostra perruqueria s’afegeix només una petita secció en un costat i mantingui les capes més llargues intactes perquè pugueu disfressar el timbre a sota quan vulgueu.\n# 8: pentinat Pixie Pixel amb Undercut\nLes tonalitats pastel dignes de Pinterest tenen un aspecte increïble en un tall de pèl pixie. Només estigueu preparats per comprometre’s amb un colorant regular, ja que aquests tons de tendència tendeixen a desaparèixer ràpidament\n# 9: Cabells de fauxhawk gris\nAconseguiu una vibració fantàstica amb una fauxhawk. Les seves llargades ondulades són molt ben arrebossades amb un estil mohawk, posant de manifest el cabell retallat que hi ha a sota. Assegureu-vos de treballar molt de producte en les arrels per mantenir el vostre fauxhawk durant el dia.\n# 10: Coif elegant i trencament de doble cara\nDesitjau un estil amb una vista posterior fàcil i senzilla? Un modern rockabilly compleix pixie cut és el camí a seguir. No deixeu de separar-se i retracteu-vos els cabells més llargs en un bell coix amb un ascensor d’arrels, col·locant-se al lloc amb un lleuger pèl de cabell.\n# 11: Tallat Pixie graduat i tallat en picat\nUn pica pixat amb cotxe sembla fresc, atrevit i divertit. Si es manté més llarg a la part superior del cap i es combina amb un color negre, tindrà un pentinat amb el mínim esforç, l'efecte màxim.\n# 12: Cabell Pixie Blau amb Undercut\nToqueu la tendència del color de l’arc de Sant Martí i transformeu els cabells curts amb tonalitats de blau gelat. Tan elegant, tindràs en compte seriosament el seu color actual!\n# 13: Tall Pixie Gris amb Undercut Graduat\nBonic per la seva senzillesa, un subjecció de pixie super-curta amb descolor no pot fer cap mal. Aquest estil s’adapta a aquells amb el cabell naturalment recte, ajudant-lo a caure sense esforç cada vegada que es renta.\n# 14: Contrast de contracor amb textura Coif\nSi teniu molts pèls per jugar, un pixie amb sotrac és per a vosaltres! Trieu un tall proper al clatell i per sobre de les orelles, deixant els cabells descolorits i plens a sobre. Assegureu-vos d'estil amb un aerosol texturitzant per afegir oomph.\n# 15: Subcontracte de dos tons afroamericà\nEls cabells negres i gruixuts són perfectes per extreure un ritme de confiança segur: tindreu una cobertura excel·lent a la secció retallada que hi ha a continuació. Si us sents atrevit, experimenteu amb tons de gris, blau i fins i tot rosa.\n# 16: Coral Mohawk amb disseny de tren\nRevela el teu costat inquietant amb un modern Mohawk. Els cabells prims són perfectes per extreure aquesta forma tènue, ja que són prou lleugers per desafiar la gravetat durant tot el dia. A més, es mostrarà el vostre preu inferior de disseny dissenyat per sota.\n# 17: tall asimètric Pixie amb Pops of Color\nSi preferiu els cabells elegants, el pixie asimètric baixar ho té tot; estil, actitud i classe. Ens encanta que aquest estil s’adapti tant als cabells gruixuts com prims, amb colors pops mantenint-lo divertit i lúdic.\n# 18: Estil Pixie coniciat amb extrema baixa\nAneu atrevits amb el cap mig afaitat, un trencall extrem que comença a l'escot i es dirigeix cap a la part lateral. Amb una mínima necessitat d'estil, aquest aspecte cònic permet que els pòmuls prenguin el protagonisme.\n# 19: Tousled Pixie amb Super Short Undercut\nQui diu que una baixada no pot ser glam? Aquesta atrevida baixada manté un avantatge femení amb brots trencats. Un petit ferro de curling us ajudarà a aconseguir l’aspecte, i les cites habituals dels cabells mantindran aquest afaitat que cau de la mandíbula.\n# 20: Pixie amb subjecció dissenyada per a cabells gruixuts\nUna de les millors coses sobre el pixie amb soterrament és que a mesura que creix, podeu experimentar amb diferents dissenys. El cabell gruixut funciona especialment bé dissenys de baix costi obteniu una forma definida cada vegada que es retalla.\nEsteu preparats per acomiadar aquests llargs per obtenir un pentinat vistós i de baix manteniment? En cas afirmatiu, el baixatge del pixie és una forma fantàstica de donar als teus cabells un nou model de vida.


Arrenquen les vendes del ‘Throw the dice’ – eurobloc.cat\nArrenquen les vendes del ‘Throw the dice’\n25 abril, 2016 Jaume Bertran Estocolm 2016 0\nQuart dia de venda de la reedició del ‘Throw the dice” de Barei, que ja inclou el ‘Say yay‘; l’album ocupa actualment el número 23 en descàrregues a l’iTunes, i escalant posicions. En aquesta plataforma, el número 1 és ‘The very best of Prince‘, coincicint amb la recent mort de l’artista. Mentrestant, encara falten dies per saber com està funcionant en general la venda del nou treball de la representant espanyola, ja que a dia d’avui tan sols es coneixen els resultats de la setmana del 8 al 14 d’abril. Entre aquestes 2 dates, el single del ‘Say yay‘ ha estat el 71 més venut en tot l’Estat. Barei va tornar a llançar el seu últim disc el passat dia 22, però ara, amb el segell Universal, que l’ha fitxada poc després de guanyar el dret de representar Espanya al Festival d’Eurovisió.\nL’artista, que actuarà dijous en una gala a l’ambaixada de Suècia a Madrid, té programada també una festa al Palacio de la Prensa de Madrid a l’endemà a partir de les 19.00h. L’accés serà gratuït i les entrades es començaran a posar a disposició dels fans dijous a les 16.00h fins a esgotar-se. Es tractarà d’una sessió amb música eurovisiva on la madrilenya interpretarà diversos temes del seu ‘Throw the dice‘ en versió acústica. En la seva línia de promocionar la seva candidatura, TVE ha creat un concurs on es premiarà 10 fans amb conèixer Barei en persona tot just després de la festa. Per participar-hi, els interessats hauran d’enregistrar-se cantant un fragment del ‘Say yay’ i enviar el video a les xarxes socials amb el hashtag #meetandgreetBarei.\nTVE anuncia que el ‘Say yay’ es cantarà íntegrament en anglès a Estocolm\nL’Academia de la Lengua qualifica de ‘complex d’inferioritat’ cantar en anglès a Eurovisió\nBarei actuarà acompanyada de 5 coristes, entre les quals hi haurà Brequette\nBulgària renuncia a Tel Aviv’19 a causa de la manca de finançament\nTVE prepara una gala eurovisiva amb 10 temes\nPublicada la llista de participants de l’Ogae Song Contest 2018\nUcraïna assegura que la seva televisió no ha plegat i que participarà a Tel Aviv’19\nLa televisió pública d’Ucraïna cessa les seves emissions a causa dels deutes\nTVE anuncia que el ‘Say yay’ es cantarà íntegrament en anglès a Estocolm L’Academia de la Lengua qualifica de ‘complex d’inferioritat’ cantar en anglès a Eurovisió Barei actuarà acompanyada de 5 coristes, entre les quals hi haurà Brequette Barei retallarà la coreografia preparada per poder controlar millor la veu


EMPRESA: FUNDACIÓ PRIVADA TUTELAR TERRES DE LLEIDA\nFINALITAT: Organització sense ànim de lucre que proveeix suports a l’exercici de la capacitat jurídica de persones amb discapacitat intel·lectual, malaltia mental o gent gran.\nADREÇA: c/Torras i Bages, 10 25.300 Tàrrega\nPOSICIÓ VACANT: AUXILIAR DE TUTELAR\nPosició dins l’àrea social de l’entitat, té un component principal d’atenció directa a les persones, en gestions relacionades amb els múltiples i diversos àmbits de suport i en coordinació i supervisada per part de la posició de referent de tutela.\n- Mínim títol de grau mitjà d’ atenció sociosanitària. Desitjable formació complementària específica en el camp de la tutela i del seu àmbit d’ actuació.\n- Es valorarà l’experiència amb persones amb discapacitat intel·lectual, malaltia mental o gent gran.\n- Ha de ser una persona amb sensibilitat i passió per les persones, amb maduresa emocional, compromesa amb la feina, flexible, polivalent, amb recursos davant situacions imprevistes, responsable i amb capacitat per treballar en equip.\n- Carnet de conduir, vehicle propi i disponibilitat a desplaçar-se per la demarcació de Lleida durant la jornada horari laboral.\n- Disponibilitat per treballar amb horaris flexibles segons circumstàncies de les persones ateses i a entrar en torn de guàrdies setmanals.\n- Contracte laboral a jornada complerta (1.704h/any).\n- Salari segons categoria (conveni de Tallers Ocupacionals) i experiència.\n- Flexibilitat (jornada laboral, vacances, ..) sempre que sigui compatible amb\nseguiment de les persones tutelades.\n- Possibilitat de carrera professional dins d’una entitat en creixement en l’àmbit dels\nEnviar CV abans del 10/02/2021 a: fundacio@tutelarlleida.org


Publicat el número 68 de la Revista de Llengua i Dret amb la secció monogràfica ‘De la traducció a la jurilingüística’ . Escola d’Administració Pública de Catalunya\nPublicat el número 68 de la ...\nPublicat el número 68 de la Revista de Llengua i Dret amb la secció monogràfica ‘De la traducció a la jurilingüística’\nL’Escola d’Administració Pública de Catalunya (EAPC) acaba de publicar el número 68 de la Revista de Llengua i Dret – Journal of Language and Law, que conté la secció monogràfica “De la traducció a la jurilingüística”, on s’incideix en la necessitat d’adoptar una concepció dinàmica i transdisciplinària de les relacions entre la llengua i el dret. Aquesta concepció inclou la traducció, la interpretació, la formació, l’autopercepció professional, la recerca teòrica o l’elaboració terminològica, i es reflecteix en els nous estudis que s’han seleccionat.\nEl monogràfic s’obre amb una presentació a càrrec dels professors Juan Jiménez-Salcedo (Universitat Pablo de Olavide) i Javier Moreno-Rivero (Universitat de Califòrnia) on reflexionen sobre el concepte de jurilingüística i ressegueixen les aportacions principals de cadascun dels articles. Entre d’altres, destaquen contribucions rellevants d’experts internacionals sobre dret comparat i traducció legal, llenguatge jurídic europeu i reglaments de dret internacional privat, interpretació judicial en processos penals, interpretació d’entrevistes policials o mediació lingüística en el cas de sol·licitants d’asil.\nA més, la secció Política i planificació lingüística ofereix un article sobre les lleis de Carles III a Mallorca, a càrrec de Rosa Calafat (Universitat de les Illes Balears), i la secció Notes i informació inclou una contribució sobre l’assessorament lingüístic en la redacció de les lleis, a càrrec de Margarida Sanjaume, coordinadora dels serveis lingüístics del Parlament de Catalunya.\nFinalment, el número conté les cròniques sobre la legislació de Catalunya, el País Valencià, les Illes Balears, l’Aragó, el País Basc, Navarra, l’Estat espanyol i la Unió Europea, sobre la jurisprudència del Tribunal Constitucional i el Tribunal Suprem i sobre l’activitat del Parlament de Catalunya en matèria de llengua durant el primer semestre de 2017.


Pilar Morey Bulbena-Cat: FAIG EL QUE PUC, AMB LES EINES QUE TINC\nFAIG EL QUE PUC, AMB LES EINES QUE TINC\n(Dedicat a S)\nFaig el que puc, amb les eines que tinc…\nL’auto-exigència és això; auto, perquè ens la imposem a nosaltres mateixos. I exigència, perquè emana de la tirania, una tirania de la qual no en som conscients.\nPreguntem-nos, si això que ens estem exigint a nosaltres mateixos, ho exigiríem al nostre millor amic, a la nostra parella… Demanem-nos si, de ser batlles del nostre poble, faríem una llei que obligués a tothom a fer el mateix que ens exigim a nosaltres mateixos…\nSi la resposta és que no, és molt clar que ens auto-exigim. Plantegem-nos doncs, d’on provenen aquestes ordres auto-imposades.\nI aquí vull introduir el concepte del “cassette gravat”: Probablement vam tenir un pare o mare que eren molt exigents. Ens repetien un cop i un altre el mateix, ens exigien una sèrie de coses, sempre més, sempre més lluny, sempre més amunt…\nElls ja no son presents en el nostre dia a dia, però se’ns ha quedat un “cassette gravat” a dins, que es dispara davant de moltes situacions, i fa que el nostre cervell repeteixi les consignes dels pares un cop i un altre.\nI què podem fer? Primerament, escoltar-nos a nosaltres mateixos. Escoltar el nostre cos, el nostre cansament, el nostre disgust,… el nostre enuig davant la auto-tirania. Llavors, pensem: “això m’ho dic jo mateix?” “o estic repetint frases del meu pare o mare”?\nMolt probablement hi ha un cassette gravat a dins nostre. Davant d’això:\nTenim el dret a revisar-ho.\nTenim dret a canviar d’opinió.\nTenim dret a desobeïr els mandats dels nostres pares.\nElls, carregats de bones intencions, ens van passar una sèrie de missatges, sobre què està bé o malament, què hem d’aconseguir a la vida, com ho hem d’aconseguir… Ho van fer de la manera que sabien. Probablement, des del seu propi cassette. I nosaltres, si no fem una revisió profunda, meditada, dels valors que ens han transmès, del cassette gravat, repetirem la història, i traspassarem el cassette als nostres fills i filles. I la història continuarà.\nAl llarg de la vida, fem diverses revisions dels valors que ens transmeten. Principalment, en l’adolescència i en els moments de crisi vital. Aquestes revisions són molt necessàries.\nAixí com hem fet revisió de valors morals, religiosos, educatius, polítics… i probablement molts dels nostres valors no coincideixen amb els que ens van transmetre els nostres pares, també convé que revisem els valors més interns, com fins a on hem de resistir i aguantar, quant hem de donar de nosaltres mateixos, a on estan els límits del que és exigible.\nI podem re-decidir, i canviar, i abaixar el llistó. No estem en aquest món per satisfer el mandat dels nostres pares, ni dels seus cassettes. Obeïm el nostre propi mandat, el que nosaltres decidim en tant que persones adultes.\nFem el que puguem, amb les eines que tenim.\nEtiquetas: Articles , Autoafirmació , Autoconeixement , Autoestima , Autolimitació , Fills , Pares , Psicologia , Psicologia humanista , Reflexió


Carina Mejías infla el currículum amb un màster i un postgrau que no té - VilaWeb\nCarina Mejías infla el currículum amb un màster i un postgrau que no té\nEl màster de la UVic i el postgrau de la UIC són, de fet, dos cursos de cinc i tres crèdits\nLa portaveu de Ciutadans a l’Ajuntament de Barcelona, Carina Mejías, s’apunta a la llarga llista de polítics amb un currículum sota sospita. Segons que publica Eldiario.es, a la web del consistori Mejías presumeix de tenir un màster en dret concursal de la Universitat de Vic (UVic) i un postgrau en dret de fundacions de la Universitat Internacional de Catalunya (UIC). Tanmateix, ambdues titulacions són dos cursos de cinc crèdits i tres, respectivament.\nLa UVic explica que no imparteix pas cap màster sobre dret concursal, sinó solament un curs suplementari sobre administració concursal. El màster hauria de tenir, pel cap baix, seixanta crèdits i, en canvi, aquest curs que va completar Mejías el 2012 tan sols en tenia cinc. A la pàgina web del parlament, on fou diputada fins el 2015, deia erròniament que aquest curs era un postgrau d’especialització.\nQuant al postgrau de la UIC, Eldiario.es explica que només és un seminari de tres crèdits sobre dret de fundacions cursat el desembre del 2009. Segons Mejías, les errades en el seu currículum no són voluntàries i les atribueix a ‘errors’ de l’equip de Ciutadans que va facilitar la seva informació biogràfica a l’Ajuntament de Barcelona.


Operatiu conjunt per desmantellar un grup itinerant de lladres de botigues de telefonia\nFoto: Europa Press Un operatiu conjunt de Mossos d'Esquadra i agents de la Guàrdia Civil de Madrid, Granada i Toledo ha servit per detenir tres homes a qui s’atribueixen almenys dos robatoris amb força a establiments comercials de tecnologia, dos robatoris de vehicles i un delicte contra la seguretat del trànsit a Tarragona. A banda de dos robatoris amb intimidació, dos robatoris amb força a establiments comercials a Màlaga i El Ejido, un delicte de conducció temerària i un altre de desobediència i resistència per fugir d’un control policial a Granada.\nEl treball coordinat ha estat clau en l'operatiu. Foto: Europa Press\nUn operatiu conjunt de Mossos d'Esquadra i agents de la Guàrdia Civil de Madrid, Granada i Toledo ha servit per detenir tres homes a qui s’atribueixen almenys dos robatoris amb força a establiments comercials de tecnologia, dos robatoris de vehicles i un delicte contra la seguretat del trànsit a Tarragona.\nA banda de dos robatoris amb intimidació, dos robatoris amb força a establiments comercials a Màlaga i El Ejido, un delicte de conducció temerària i un altre de desobediència i resistència per fugir d’un control policial a Granada. Els tres detinguts acumulen 192 antecedents i un d’ells ha ingressat a presó.\nDesprés d'un llarg seguiment a Tarragona i Màlaga, entre altres punts, la investigació es va precipitar la primera quinzena d'aquest mes a la capital de la Costa del Sol, per "l’alta activitat delictiva del grup". El dia 16 d'aquest mes, l’equip conjunt d’investigadors dels dos cossos policials va establir un operatiu de localització dels investigats. Van detenir els tres presumptes autors i van realitzar una entrada i escorcoll al domicili on dormien, on van trobar indicis que acreditaven la seva participació en els robatoris investigats a Tarragona.\nEl grup, expliquen els Mossos, es caracteritzava per la gran mobilitat dins del territori espanyol, la qual cosa "queda palesa en la seva activitat delictiva en multitud de localitats al llarg de la geografia de tot l’Estat".


Recordant i analitzant el Servei d’Atenció a Domicili al Vallès Oriental « Àmbits de Política i Societat\nRecordant i analitzant el Servei d’Atenció a Domicili al Vallès Oriental Respon\nCiència política, Pàgina d'Actualitat\nAlbert Valls. Politòleg especialitzat en Relacions Internacionals i Anàlisi de dades per la gestió pública\nL’edat no perdona i fins i tot, quan som joves el cos ens traeix i deixa de fer cas a la nostra voluntat. Podem perdre autonomia física, mental i sensorial que ens impedeix fer actes simples i quotidians, com cuinar, anar a comprar, caminar, menjar, etc. Quan això passa es diu que esdevenim dependents. Fer front a aquesta realitat no sempre és fàcil en el context econòmic, polític i social que vivim que és ple de grans reptes als quals cal distribuir una atenció pública limitada.\nTradicionalment, aquesta situació s’ha resolt a través de les cures de la família envers aquells membres que han esdevingut dependents. Tanmateix, les famílies tenen configuracions diverses que obren la possibilitat al fet que molts membres que puguin esdevenir dependents, no tinguin l’alternativa de tenir una atenció perquè els potencials cuidadors són parents llunyans, treballadors o tenen altres ocupacions prioritàries, entre d’altres.\nDes de l’aparició de l’estat i les administracions públiques, s’han cercat diverses solucions. Per exemple, s’ha procurat que altres membres de la societat tinguin cura d’aquelles persones que per diversos motius, afronten una situació de dependència. Una segona opció ha consistit en donar una compensació als familiars d’una persona dependent que hagin esdevingut cuidadors del seu familiar. Aquestes solucions, que poden derivar en serveis o ajuts públics, generen riscos i costos econòmics que col·lectivament cal afrontar.\nActualment, podríem dir que la dependència no és un tema que aparegui sovint als mitjans de comunicació o a les xarxes socials, però entre els anys setanta i el 2006, les cures de llarga durada i l’atenció a la dependència sí que van tenir una presència destacada a l’agenda pública. De fet, és l’època en la qual es configura el sistema de cures de llarga durada (CLD) que tenim des de 2006 i del qual, el Servei d’Atenció a Domicili (SAD) en forma part.\nEn aquest article, he volgut estudiar preliminarment quines són les variables sociodemogràfiques que expliquen el canvi en el nombre d’usuaris del SAD i analitzar com varien els usuaris del SAD en funció d’aquelles variables que l’expliquen a la comarca del Vallès Oriental.\nPer fer això, faig servir tècniques de recerca multivariants mentre ofereixo un conjunt de mapes de la comarca on es visualitzen les distribucions als municipis de les variables sociodemogràfiques estudiades. Abans d’oferir aquest anàlisi, faig una breu descripció de l’esmentat sistema de CLD implantat des del 2006 i del qual el SAD en forma part. També hi ha una menció a la legislació catalana posterior, perquè les dues lleis diferencien la gestió i el finançament del SAD. Fent tot això, espero retornar els afers de cures de llarga durada com el SAD al radar públic. Perquè com veurem, hi ha autors que afirmen que la universalització de serveis d’aquest tipus encara no s’ha assolit, tot i que ha millorat força.\nL’anàlisi se centra en el servei del SAD pel fet que he estat jove en pràctiques al Consell Comarcal del Vallès Oriental (CCVOR) i la meva tasca ha estat analitzar les dades del SAD de la comarca. Els fitxers rebuts i treballats es corresponen amb les dades del SAD dels municipis de l’Àrea Bàsica de Serveis Socials del Vallès Oriental – Resta del Vallès Oriental (ABSSVOR – Resta del VOR). Per més informació sobre les ABSS, veure l’article 34 de la llei 12/2007.\nPel catedràtic Vicenç Navarro, el debat sobre la dependència anterior al 2006 es va correspondre en desenvolupar el quart pilar de l’estat del benestar a Espanya i complementar els altres tres: el dret a la sanitat, el dret a l’educació i el dret a la jubilació. Aquest catedràtic ha explicat que va assessorar a membres del PSOE sobre el desenvolupament d’aquest quart pilar. Quan el PSOE va tornar a assolir el govern, Vicenç Navarro fa èmfasi en el fet que el govern del president José Luís Rodríguez Zapatero es va centrar exclusivament en el desenvolupament dels serveis domiciliaris tot menystenint l’impuls de les escoles bressol. Mentrestant, l’equip econòmic del president aplicava polítiques d’austeritat (Navarro, 2020).\nSegons Rodríguez Cabrero i Marbán Gallego a l’estat Espanyol, el debat sobre la dependència es va caracteritzar per la interacció entre l’estat, el mercat, la família i la societat civil en mig de canvis de governs i canvis sociodemogràfics. Especialment, l’envelliment de la població, canvis en la funció de la família i la integració laboral de la dona. Durant el debat hi va haver una tensió latent entre els següents punts de gravetat; assolir un model de servei universal, assolir un model de caràcter assistencial i contenir la despesa del servei (Rodríguez Cabrero & Marbán Gallego, 2016).\nLa culminació del sistema de CLD el trobem amb l’aprovació de la llei 39/2006, de 14 de desembre, de Promoció de l’Autonomia Personal i Atenció a les Persones en Situació de Dependència (LAPAD) i el desenvolupament del Sistema Espanyol d’Autonomia i Dependència (SAAD). Posteriorment, a Catalunya es va aprovar la llei 12/2007 de serveis socials, que va introduir les ABSS i el professional de referència. En relació al SAD, les dues lleis han establert diferències de modalitats en l’aprovisionament, la gestió i finançament a Catalunya: SAD Social i SAD Dependència.\nSegons Rodríguez Cabrero, la LAPAD és una combinació amb major o menor mesura dels següents elements (Rodríguez Cabrero, 2007):\nUniversalisme creixent, però limitat.\nExtensió i intensificació de la responsabilitat familiar.\nSuport en el sector privat: això ha comportat que empreses i el tercer sector proveeixin serveis públics.\nImportància de la persona afectada o usuari i el seu dret a escollir la prestació adequada a les seves necessitats.\nJuntament amb Marbán Gallego també explica que l’actual sistema de resposta a la dependència, el risc es comparteix entre diversos agents institucionals i socials mentre es garanteix una cobertura universal de prestacions bàsiques topades; es gestiona de manera descentralitzada; i la provisió de serveis és mixta en un marc creixent de competència entre els sectors mercantils i el Tercer Sector (Rodríguez Cabrero & Marbán Gallego, 2016). Per tant, serveis com el SAD acostumen estar externalitzats.\nRespecte a l’èxit o fracàs del sistema establert des de 2006, Aguilar-Hendirckson argumenta que no hi ha una resposta concreta sinó que depèn de certs paràmetres d’avaluació. Si es pren al peu de la lletra els objectius i el discurs de la llei (màxima universalització), és fàcil concloure que ha fracassat perquè no s’ha assolit. A més, encara hi ha moltes queixes sobre la qualitat del servei (Aguilar-Hendirckson, 2020).\nEn qualsevol cas, aquest autor considera que la reforma va ser parcialment exitosa. El govern central, sense tenir gaire en compte els ens autonòmics i locals, va regular i estructurar un sistema de serveis de cures i atencions socials que anteriorment eren gairebé residuals (Aguilar-Hendirckson, 2020).\nMalgrat la posterior descentralització i fragmentació del sistema CLD a les autonomies i ens locals, es va contribuir a oferir serveis socials, com el Servei d’Atenció a Domicili (SAD), a una creixent part de la població (Aguilar-Hendirckson, 2020). Segons aquest autor, encara no hi ha plena universalització, tot i que la provisió i l’accés al servei ha millorat.\nPer mesurar la universalització dels serveis de CLD, la qüestió fonamental per respondre és quina part de la població que és dependent té o no té accés als serveis de CLD i quina quantitat de població dependent en fa ús actualment.\nAquesta qüestió no la intento resoldre però n’ofereixo una aproximació des d’altres paràmetres. Mitjançant el llenguatge de programació en R, he transformat els fitxers proporcionats pel CCVOR. He contat quantes persones usuàries del SAD hi ha a cada municipi (casos) i quantes hores se’ls hi ha dedicat conjuntament de manera anual per un període de deu anys que compren des del 2011 a 2020.\nHe incorporat a l’anàlisi aquelles variables que després de lectures sobre la dependència i les CLD m’han semblat que poden tenir una estreta relació amb el SAD. Per això, he inclòs variables poblacionals, de salut o de pobresa. Així com també, el llindar de pobresa, l’esperança de vida, o els anys de vida saludables. Un cop incorporades, mitjançant una matriu de correlacions he determinat quines estan correlacionades amb les variables del SAD al Vallès Oriental i les he analitzat més profundament.\nSegons la matriu de correlacions, les variables poblacionals, com la població de 71 a 100 anys, el nombre de pensionistes i la Renda Familiar Disponible (RFD) estan correlacionades amb els usuaris del SAD. Les variables relacionades amb la pobresa, els anys de dependència i l’esperança de vida no estan correlacionades amb els usuaris del SAD. Per això, no les he estudiat més profundament.\nDit això, faig un breu incís demogràfic sobre el Vallès Oriental. En efecte, la comarca no s’escapa de les tendències sociodemogràfiques esmentades i és cert que la població s’està envellint.\nEls grups d’edat d’entre 51 i 70 anys i de 71 a 100 anys augmenten progressivament a mesura que passen els anys. L’esperança de vida de les dones a la província de Barcelona és de 86 anys i la dels homes de 80 anys. Els anys estimats de dependència de la gent gran a la província de Barcelona, resultat de restar l’esperança de vida amb els anys de vida saludable després dels seixanta-cinc anys; pel que fa a les dones és de 4,7 anys de mitjana i pels homes de 3,5 anys de mitjana. Pel que fa a les dades del SAD de l’ABSSVOR – Resta del VOR, durant el període estudiat hi ha hagut més del doble de persones usuàries que eren dones respecte als homes. D’aquesta manera, a les persones usuàries que eren dones, també han rebut moltes més hores que els homes.\nTot i això, hi ha hagut anys en els quals les persones usuàries que eren homes rebien de mitjana més hores de servei SAD que les persones usuàries que eren dones al Vallès Oriental. Això pot ser causat pel fet que els homes, malgrat tenir un període més breu de dependència, aquest és més intens que el de les dones.\nEls mètodes de recerca multivariants emprats indiquen que de manera indirecta, la renda familiar disponible (RFD) per habitant té un efecte sobre els usuaris del SAD a través de la població (envellida o pensionistes). A més, he analitzat com varien els usuaris del SAD en funció de canvis en la RFD al Vallès Oriental. L’any 2014 hi va haver un augment brusc de la RFD per habitant al Vallès Oriental i he volgut veure com això ha afectat la variació dels usuaris del SAD a la comarca.\nPer això he generat dos grups de municipis del Vallès Oriental. Un grup de municipis amb menys població envellida i un grup de municipis amb més població envellida. Un cop fet això, els comparo abans i després del canvi en la RFD de l’any 2014.\nAbans d’analitzar aquesta taula, cal comentar que aquest és un experiment descontrolat perquè els increments de RFD per habitant al Vallès Oriental afecta tant al grup de municipis del Vallès Oriental amb més població envellida com el grup amb menys població envellida. No tenim control sobre l’increment de la RFD del 2014 a la comarca, perquè no va ser una intervenció pública premeditada.\nPer tant, la interacció no ens dirà que hagués passat en el grup de “control” si no hi hagués hagut un augment de RFD per habitant l’any 2014 en un grup de tractament, com si empréssim el mètode de les dobles diferències. Si no que ens dirà com varien els usuaris del SAD a municipis amb més i menys població envellida en funció d’un canvi en la RFD sense tenir en compte altres variables.\nFet aquest aclariment, interpretem la interacció de la taula anterior del quart model: si la variable “abans després de 2014” pren el valor “després 2014”, l’impacte de la variable “abans després de 2014” quan pren el valor “abans” sobre el nombre d’usuaris del SAD als municipis del Vallès Oriental, es redueix de potència en un 0.99% per als municipis amb més població envellida (per sobre de la mitjana de població envellida).\nÉs a dir que els municipis per sobre de la mitjana de població envellida van reduir els seus usuaris del SAD després de l’augment de RFD per habitant. Per altra banda, els municipis per sota de la mitjana de població de 71 a 100 anys del Vallès Oriental, van augmentar els seus usuaris del SAD.\nEn altres paraules, no podem inferir l’efecte causal dels augments de la RFD per habitant sobre els usuaris del SAD. Però si podem observar que els municipis amb menys i més població de gent gran varien el seu nombre d’usuaris del SAD en funció d’un canvi en la RFD per habitant al Vallès Oriental. A continuació, veiem les tendències dels dos grups de municipis establerts.\nEntre 2011 i 2013, el grup de municipis amb més població de gent gran redueix el seu percentatge mitjà d’usuaris del SAD, mentre que l’any 2012 hi ha un pic del percentatge mitjà d’usuaris del SAD pel grup de municipis amb menys població envellida. L’any 2012 també hi ha un notable ascens de la RFD per habitant al Vallès Oriental. A partir de la crescuda forta de la RFD per habitant de l’any 2014, es veu clarament com els usuaris del SAD dels dos grups de municipis varien de manera oposada. El grup amb menys població envellida augmenta el seu percentatge mitjà d’usuaris del SAD des d’1,2% fins a 1,7% mentre que els municipis amb més població envellida redueixen el seu percentatge mitjà d’usuaris des del 5,1% fins al 4,4%. Des de 2015, el percentatge mitjà es manté gairebé constant, pels dos grups. Ara bé, si ens hi fixem millor, podem copsar que pel grup de més població envellida, el percentatge mitjà d’usuaris disminueix i pel grup de menys població envellida s’intensifica.\nAquesta paradoxa també la podem observar als mapes de la comarca. Només per fer els mapes sobre el SAD de la comarca he inclòs a les dades de l’ABSSVOR – Resta del VOR les observacions de Mollet del Vallès i Granollers per l’any 2019. Les he extret del portal de dades obertes de la Generalitat. Malgrat que el servei del SAD està ofert a qualsevol persona dependent o amb una necessitat social justificada sense tenir en compte l’edat, no és cap secret que la majoria de persones usuàries o dependents són persones d’edat avançada. Aleshores, he localitzat on es concentrava la població envellida i les persones usuàries del SAD l’any 2019:\nFont: Elaboració pròpia amb dades del Consell Comarcal del Vallès Oriental i de l’ICGC\nFont: Elaboració pròpia amb dades de l’INE i de l’ICGC\nAmb aquestes dues imatges del Vallès Oriental, podem veure com la majoria de les persones usuàries del SAD i la majoria de la població envellida es concentra a les zones més urbanes de la comarca (entre Granollers i Mollet del Vallès). Tot seguit comparem el percentatge d’usuaris del SAD d’un municipi amb el percentatge de població de 71 a 100 anys del mateix municipi i la distribució de la RFD per habitant a la comarca.\nFont: Elaboració pròpia amb dades de l’INE, del Consell Comarcal del Vallès Oriental i l’ICGC\nFont: Elaboració pròpia amb dades de l’IDESCAT i l’ICGC\nPodem observar que allà on hi ha un percentatge més alt d’usuaris del SAD respecte al grup d’edat d’entre 71 i 100 anys de la població del mateix municipi, no es correspon amb les zones més urbanes. Només a Gualba i Figaró-Montmany, els seus usuaris del SAD representen una mica més del 15% de la població d’entre 71 i 100 anys dels respectius municipis. Pel que fa a la distribució de la RFD (2018) per habitant (2019) al Vallès Oriental (l’IDESCAT no ha actualitzat les dades de la RFD des del 2018), podem copsar que els municipis més poblats no tenen una RFD alta.\nNo obstant això, en els seus treballs, Rodríguez Cabrero i Marbán Gallego emfatitzen que s’ha produït un cert desplaçament del sector no lucratiu, o economia social, pel sector mercantil allà on existeixen marges de rendibilitat, alhora que el sector no lucratiu tendeix a concentrar-se en els col·lectius més vulnerables i en els àmbits de menor economia d’escala (Rodríguez Cabrero & Marbán Gallego, 2016).\nTanmateix, hi ha fonts del CCVOR que destaquen que els marges de beneficis són petits pel fet que és necessari fer moltes hores de servei per generar-los. Visualitzant els mapes podem pensar que allà on hi ha més potencial per fer més hores és a les zones urbanes, on hi ha més població envellida, però també són zones on hi ha menys RFD per habitant en comparació a altres municipis amb menys població envellida.\nPer validar el clam d’aquest autors, caldria un estudi a la comarca del Vallès Oriental per determinar si les entitats del tercer sector concentren els seus usuaris a municipis amb més població envellida però amb menys renda per habitant mentre s’avalua també, si les empreses privades concentren els seus usuaris als municipis amb menys població envellida amb més RFD per habitant.\nUn cop analitzat el servei del SAD al Vallès Oriental, complim amb l’objectiu de tornar a posar un dels serveis del quart pilar de l’estat del benestar al radar públic. Hi ha tres elements a destacar pel fet d’haver cercat quines variables sociodemogràfiques afecten els usuaris del SAD i com el seu nombre varia segons les variacions de les mateixes.\nPrimer, la RFD per habitant té un efecte sobre els usuaris del SAD a través de la població envellida (relació indirecta). Segon, després de l’augment de la RFD per habitant al Vallès Oriental l’any 2014, els municipis de l’ABSSVOR – Resta del VOR amb més població envellida van reduir els seus usuaris del SAD mentre que aquells municipis amb menys població envellida els van augmentar. Tercer, assumint que bona part de la població envellida és majoritària en el conjunt d’usuaris de serveis com el SAD, els mapes ens diuen que la gestió del servei és una circumstància social molt urbana i que relativament, el servei a determinats municipis cobreix a més població envellida que a les zones més urbanes i amb més població envellida.\nDit això, el futur del servei del SAD encara té molt recorregut per fer i dependrà de la correlació de forces polítiques als ens locals. Aquest ens, són una peca clau per expandir la universalització del servei del SAD. En aquesta línia, actualment Vicenç Navarro insisteix en tres propostes clau: Primer, un canvi d’actitud de l’home, que ha de ser corresponsable de la tasca familiar. Segon aprofundir molt més amb la integració de la dona al mercat laboral i tercer, facilitar la immigració per incorporar-la a la provisió de serveis públics (Navarro, 2020).\nAguilar-Hendirckson, M. (2020). Long-term care in Spain: a reform failure or regulation of a development path? International Journal of Sociology and Social Policy.\nNavarro, V. (2020). El quart pilar del benestar: alliberar les dones i salvar les pensions. Públic. https://blogs.publico.es/pensament-critic/2020/01/23/el-quart-pilar-del-benestar-alliberar-les-dones-i-salvar-les-pensions/\nRodríguez Cabrero, G. (2007). La protección social de la dependencia en españa: un modelo sui generis de desarrollo de derechos sociales. Política y sociedad, 69-85.\nRodríguez Cabrero, G., & Marbán Gallego, V. (2016). La atención a la dependencia en perspectiva europea: de la assistencialización a la cuasi-universalización. En E. del Pino, & M. Rubio Lara, Los estados del bienestar en la encrucijada: políticas sociales en perspectiva comparada (págs. 314-338). Madrid: Tecnos.\nEnllaços a les fonts de dades obertes\nCodis del Vallès Oriental\nRFD – Renda familiar disponible per municipis índex:\nPoblació i superfície:\nSector públic de la Generalitat. Despès pressupost per àrees polítiques de despesa:\nAltres variables econòmiques:\nProducció de béns públics de caràcter social\nSuport financer als ens locals\nIngressos Consell Comarcal Vallès Oriental\nPIB Vallès Oriental\nLlindar del risc de pobresa\nDesigualtat (Gini) i S80/S20\nProjecció del nombre de llars Vallès Oriental\nNúmero de llars a Barcelona segons tipus de llar i número d’habitacions de la llar\nPlaces Centres de dia\nAnys de vida saludable al néixer i a partir dels 65 anys. També estimació del percentatge de prevalença de fumadors, consum d’alcohol i sedentarisme a Catalunya.\nMapes CAT (Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya)\nClick to access divisions-administratives-v1r0-esp-01ca-20211014.pdf\nLa Conferència sobre el futur d’Europa\n#GestióPública twitter.com/antifraucat/st… 51 minutes ago\nRT @EugeniaBretones: 📅El proper 26 de maig debatem sobre #dadesobertes, moderat per @carmegalve. Quins reptes tenim com a professionals i c… 2 hours ago


ANTONIO LA CAVA , BARTOLOMEO SMALDONE , BIBLIOMOTOCARRO , CULTURA , FRANCESCO FIORE , ITÀLIA , LLIBRES , RADIO ALTAMURA »\nEl món el fan meravellós algunes persones amb les seves accions. La capacitat que tenen per generar projectes que beneficiïn als altres, fa possible que els nostres dies valguin la pena. Antonio La Cava és un dels exponents del que comento. Després de 42 anys fent de professor, un cop ja jubilat, va decidir que volia seguir difonent als nens el seu amor per la lectura. Va comprar una moto de segona mà i la va modificar per convertir-la en el vehicle que veieu a la imatge. Va crear la Bilbio Moto Carro, una biblioteca portàtil amb 700 llibres amb la que viatja pels pobles de la regió de Basilicata, al sud d'Itàlia.\nQuan arriba a un poble, un so d'orgue avisa de la seva presència als professors. Quan els nens escolten la cançó, s'apropen a la Biblio Moto Carro contents. A més, l'Antonio ha creat un Llibre Blanc on els nens escriuen allò que volen. Alguns comencen la narració d'una història inventada i altres segueixen la mateixa narració de manera que una història pot tenir diversos autors de diversos poblets.\nCada dia l'Antonio recorre uns 500 quilòmetres per portar la lectura als nens. I no cobra res per aquesta feina que realitza tot convençut que el sistema escolar actual no disposa de mecanismes per aconseguir que els nens s'interessin per la lectura. Diu l'Antonio que la lectura ha de ser un plaer i no un deure. Aquest divendres l'han entrevistat els amics Bartolomeo Smaldone i Francesco Fiore al programa "Cultura me reparavit" de Radio Altamura. Ha estat interessant escoltar la conversa. La història de la Bibliomotocarro és intensa, interessant i, sobretot, educativa i humana com tota la seva essència.\nSi en voleu saber més detalls, podeu entrar a la web oficial del projecte fent clic AQUÍ