Espai Vital: Comença amb normalitat la vacunació de la grip A\nComença amb normalitat la vacunació de la grip A\nAquest dilluns ha començat amb normalitat la campanya de vacunació de la grip A en els centres d'atenció primària de Catalunya, segons ha informat la consellera de Salut, Marina Geli. La consellera també ha recordat que aquesta setmana ja poden rebre la vacuna els malalts crònics i el personal sanitari. Serà a partir de la setmana que ve quan es disposarà de la vacuna sense adjuvants que redueix els efectes adversos en embarassades.\nEl col·lectiu de pacients amb factors de risc i personal sanitari suposa el 20% de la població catalana, és a dir, 1,5 milions de persones, pel que Catalunya disposa d'1.514.270 dosis de la vacuna de la grip A i que han costat 10,5 milions d'euros.\nLa consellera Marina Geli ha insistit que la vacuna és “la mesura més efectiva per protegir les persones contra la grip A” i ha afegit que els efectes secundaris són “molt lleugers” encara que “el sistema sanitari està alerta davant possibles efectes adversos”.\nPel que fa a la recent mort de dues menors com a conseqüència de la pandèmia que en principi no presentaven factors de risc, Geli ha dit que “en un terç dels casos no sabem perquè el pacient és vulnerable a la grip A”. En aquest sentit ha afegit que dijous que ve es disposarà de l'anàlisi epidemiològica que oferirà dades sobre les causes de la vulnerabilitat d'aquests nens.\nA hores d'ara, l'activitat gripal a Catalunya pel nou virus es manté amb una intensitat molt alta i una evolució creixent. Segons les dades actualitzades el passat dijous recollides pel sistema PIDIRAC (Pla d'Informació de les Infeccions Respiratòries Agudes a Catalunya) la taxa d'incidència és de 483,77 per cada 100.000 habitants. La taxa, però, és superior en el grup d'edat d'entre 5 i 14 anys, on la grip està registrant una alta afectació.\nEtiquetas: vacunació de la grip A


Un croissant campió per sortir de la crisi\nEls participants en el concurs del millor croissant artesà de mantega d'Espanya busquen multiplicar la facturació\nEl croissant campió del concurs del millor croissant artesà de mantega d'Espanya, obra de Panem, un forn artesà de Madrid. Francesc Melcion\nLa cosa més mínima pot tenir un èxit sideral. Fins i tot una mitja lluna feta amb una base de mantega i pasta de full, que el temps ha convertit en el brioix artesanal més popular d'Europa. Quan entres en una pastisseria pot ser que hi trobis a faltar unes ulleres, un pastís de poma o una canya farcida. Però sempre hi trobaràs un croissant, el rei de la rebosteria, per remot que sigui el lloc. La devoció pel croissant de mantega, d'origen vienès i tradició francesa, és tan gran que hi ha un fandom disposat a buscar-ne la perfecció, l'exemplar de gust i textura perfecta. D'això va el concurs del millor croissant artesà de mantega d'Espanya, que s'ha celebrat aquest dimarts a l'Escola de Pastisseria del Gremi de Barcelona: aconseguir el croissant definitiu, el Sant Grial de la brioixeria. Només pesa cinquanta grams, però la dosi de felicitat que proporciona, sempre que sigui bo, no es pot pesar en una bàscula. I això ben bé que ho saben els guanyadors, que multipliquen els beneficis anuals si el seu croissant és l'escollit. No és estrany, doncs, l'expectació amb què es viuen aquestes cites en èpoques de crisi.\nJutges determinant el millor croissant d'entre els seixanta-un participants Francesc Melcion\nL'exemple més pròxim és el d'Andreu Sayó, de la pastisseria Brunells de Barcelona, oberta just abans de començar la pandèmia. Aquest dimarts ha exercit de jutge del concurs i recorda que el seu establiment estava en perill de tancament a causa de les restriccions, però va ser guanyar el certamen de l'any passat i que els números volessin. Sayó guarda una història sorprenent en relació amb aquest brioix universal: de vocació tardana, va deixar una carrera segura com a biòleg, molt consolidada treballant en projectes d'educació ambiental, per dedicar-se, d'un dia per l'altre, a la pastisseria. Després d'anys agafant experiència, el 2020 va ser un dels responsables de la reobertura d'aquesta històrica pastisseria del barri del Born, que té l'origen a mitjans del segle XIX. Mesos després de començar l'aventura, i en plena crisis existencial, s'enduien la victòria: el seu era el millor croissant de mantega de l'Estat. "Sabia que podia tenir opcions, però d'aquí a guanyar hi ha un món", recorda el pastisser, que no va voler fer un model especial expressament per presentar-se al premi, sinó que va preparar el de cada dia. Això sí, afegint-hi un plus especial d'estima. "Vaig portar el que fem sempre a la pastisseria, amb la mateixa fórmula i matèria primera, tot i que en el procés del concurs intentes portar a la perfecció tots els passos perquè sigui encara millor".\nEl croissant perfecte\nAndreu Sayó sap com fer un croissant de qualitat: "Estèticament no ha de tenir imperfeccions, que les làmines que es veuen a la crosta quedin ben marcades, que la part de dins sigui regular, que tingui bona aroma i un gust equilibrat. No hi ha armes secretes". Potser un producte tan universal no té secrets, però sí valoracions, sobretot si es vol dictaminar quin és el millor. Els jutges d'un concurs d'aquestes característiques sumen punts de diverses categories: format, pasta de full, gust... i fins i tot color. Quasi una desena de categories per trobar el campió entre les més de seixanta propostes.\nCroissants participants Francesc Melcion\nAquest any el premi se'n va per primera vegada, després de catorze edicions, fora de Catalunya. "Aquí tenim especial tradició pel croissant de mantega perquè hem mirat molt cap a França, però a la resta de l'Estat cada cop els fan millor", explica Oliver Fernández, xef pastisser i director de l'Escola de Pastisseria del Gremi de Barcelona. I això que la gran majoria dels que s'han presentat eren catalans. L'origen exacte d'entre la seixantena de croissants no el podem saber, és anònim, només descobrim el del vencedor. "Imagina que s’acaba descobrint que un nom tan important com Balaguer hi participa i no guanya. És per això que no es podrà conèixer mai el nom dels concursants a banda de l'afortunat", comenta una persona de l'organització. Sigui com sigui, aquest any el millor croissant de l'Estat és madrileny, del forn Panem. "Qui guanyi avui, demà ja pot duplicar la producció. Els ve un any de molta feina", assegurava una organitzadora mentre observava una taula plena d'exemplars de campionat. Als guanyadors els tocarà anar de l'AVE directes a l'obrador.\nEls guanyadors del millor croissant de l'any, aquest dimarts a l'Escola de Pastisseria del Gremi de Barcelona Francesc Melcion\nAquest dimarts s’ha celebrat la catorzena edició del concurs del millor croissant artesà de mantega d’Espanya. Amb sorpresa, perquè és el primer cop que no ha guanyat un obrador català: el lloc d’honor ha sigut per al forn artesà Panem, del madrileny barri d’Ibiza, que succeeix la pastisseria Brunells de Barcelona. Els seus responsables són Antonio García Rodriguez i Ignacio Ramiro, i han aprofitat la victòria per recordar que la seva és un “lluita diària per fer el millor croissant”. Els dos forners han reconegut que “segurament” han guanyat el premi per petits detalls: “S’hi presenten exemplars boníssims, a la final hi devem arribar una quinzena i aquest any hem tingut sort de ser nosaltres, perquè qualsevol pot ser el primer”. Sobre el croissant que els ha fet campions, han explicat que la clau és tenir una bona matèria primera, una fermentació llarga i poc més. “És un producte força delicat, perquè que et surti realment bo no és tan fàcil d’aconseguir”, han explicat els responsables de Panem, un forn familiar en què treballen cinc germans originaris de Toledo que només fa tres anys que va obrir. A partir d’ara la parada al seu establiment serà obligada per a tots els amants de la rebosteria. Allà hi haurà tot un campió: “El croissant que menjaran serà idèntic del que ha guanyat, que no en tinguin cap dubte”. Quant costarà? Un euro i seixanta cèntims, el petit preu de la felicitat.\ncroissant pastisseria concurs


By Comunicacio Notícies Sense categoria 18 May 2022\n«Estius Simfònics» torna a Bellver amb vuit concerts que inclouen una òpera per primera vegada\nEl cicle se celebrarà entre el 30 de juny i el 12 d’agost amb la versió concert de Lucia di Lamermoor / La Simfònica oferirà també amb els Solistes del Festival de Salzburg i la Petita Simfònica, entre altres\nEl conseller de Fons Europeus, Universitat i Cultura, Miquel Company, ha presentat avui «Estius Simfònics 2022», cicle organitzat per l’Orquestra Simfònica i que inclou vuit concerts, entre el 30 de juny i el 12 d’agost, al Castell de Bellver. El programa «Estius Simfònics 2022» inclou solistes de primer nivell com el violinista Pinchas Zukerman, la violoncel·lista Amanda Forsyth, el pianista Jan Lisieci, el grup Igudesman & Joo i els solistes Teatre de l’Òpera de Zuric. «L’Orquestra Simfònica referma el seu compromís amb la cultura i la societat balear amb uns “Estius Simfònics” que, superada la pandèmia, torna al Castell de Bellver, el seu espai natural», ha destacat Company, qui ha agraït a l’Ajuntament de Palma la cessió de l’espai per acollir un cicle que compta «amb una programació de luxe amb gran protagonisme de la lírica, ja que acollirà per primera vegada una òpera».\nEl cicle començarà el 30 de juny amb Zukerman i Forsyth acompanyant la Simfònica i interpretant peces de Brahms i Mozart. Continuarà el 13 de juliol amb els cantants de l’Acadèmia del Maggio Musicale Fiorentino que donaran veu a àries de Mozart, Rossini, Donizetti o Verdi, entre d’altres. Tres dies després, el 16 de juliol, Henrik Nánási dirigirà la Simfònica amb obres de Rossini, Fáncksik i Beethoven. El 21 de juliol és el torn del grup Igudesman & Joo, amb «un espectacle mai vist abans que mesclarà clàssica, virtuosisme i humor», segons l’ha definit el director de la Simfònica, Pablo Mielgo. El 28 de juliol, amb la violoncel·lista Julia Hagen i la direcció de Joji, s’interpretarà obres de Mozart, Haydn i Beethoven.\nEl 3 d’agost està marcat com un dia especial d’«Estius Simfònics» amb la representació, per primera vegada, d’una òpera; serà Lucia di Lammermoor en versió concert amb la soprano Jessica Prat; el tenor Celso Albelo; el baríton Gabrielle Viviani; el baix George Andguladze i la Coral Universitat Illes Balears. Per al 10 d’agost està prevista la Gala de Teatre de l’Òpera de Zuric amb àries de Verdi, Puccini, Chapi i Delibes, entre d’altres, sota la direcció de Pablo Mielgo.\nLa cloenda es reserva, el 12 d’agost, per a un concert amb el pianista Jan Lisiecki que interpretarà obres de Beethoven. Tots els concerts es duran a terme a les 21.30 hores.\nA més de l’elenc d’artistes, Mielgo ha remarcat que en el cicle s’interpretaran «algunes de les àries més importants del repertori líric com també obres de gran rellevància de la història de la música», com per exemple les simfonies núm. 1 i 3 de Beethoven; el Concert per a violoncel en do major de Haydn; els concerts per a piano núm. 4 i 5 de Beethoven i el Concert per a violí i violoncel de Brahms i la Simfonia núm. 41 de Mozart, “Júpiter”.\nEl gerent de la Fundació Orquestra Simfònica, Pere Malondra, ha explicat que, del 19 al 29 de maig, es posarà a la venda un abonament amb un preu de 200 euros (platea) i 170 euros (arcades) per assistir als vuit concerts del cicle. D’altra banda, les entrades individuals estaran a la venda a partir del 31 de maig amb un preu de 30 euros (platea) i 25 euros (arcades). La venda d’entrades i abonaments serà a través de la web de la Simfònica o de la pàgina Ticket IB.\nEl tinent de batle de l’àrea de Cultura i Benestar de l’Ajuntament de Palma, Antoni Noguera, ha mostrat la seva satisfacció de poder participar en el cicle amb la cessió del Castell de Bellver.\nA més dels vuit concerts dels «Estius Simfònics» al Castell de Bellver, la Simfònica oferirà també quatre concerts extraordinaris: el 14 de juny, els Solistes del Festival de Salzburg actuaran en el Trui Teatre ; el 16 de juny, la soprano Pretty Yende i el tenor Xabier Anduaga ho faran a l’Auditòrium de Palma; el 19 de juny se celebrarà la Gala de finalistes del Concurs Internacional Juan Pons al Palau de Congressos de Palma, equipament que també acollirà un concert de la Petita Simfònica el 5 de juliol.\nLes entrades d’aquests quatre concerts ja es poden adquirir a través de la web de la Simfònica.


101 Galgos, amb seu a Sant Adrià, és l'única entitat independent formada per experts en llebrers a Catalunya - - 16/6/2015\nEl llebrer no viu només d’amor, sinó de la llibertat de la seva ànima\n“El projecte va començar l’any 2011 com un grup de trobades amb llebrers”, comenta la Miriam Carvajal, una de les fundadores del grup 101 Galgos, amb seu a Sant Adrià. Després van veure que un cop adoptat un d’aquests gossos, hi havia una gran ignorància per part dels nous propietaris. Per desconeixement i perquè algunes protectores han estès els topics que diuen que els llebrers són gossos tímids i escapistes. “Ara està de moda tenir un llebrer, però la majoria no cobreix les necessitats d’aquests animals, com són llibertat, exercici, ensinistrament, etc. A més, la majoria no són aptes per tenir llebrers”, explica la Miriam. “La gran majoria de persones els sotmeten a una corretja i a anar lligats sempre sense entendre que són gossos que necessiten llibertat i córrer per mantenir una bona forma física i mental. Es tornen apàtics i reprimits. I és injust que algunes protectores col·loquin per col·locar venent el llebrer com el que no és”.\nL’objectiu de 101 Galgos és conscienciar a la gent de les necessitats reals del llebrer per al seu benestar i de la tinença responsable. "Mitjançant quedades, activitats canines, tallers d'educació canina, assessorament de totes les races de llebrers, no només de llebrers adoptats, i mitjançant la fotografia artística dels nostres llebrers en llibertat i feliços”, comenta la Miriam. 101 Galgos és la única entitat independent formada per experts en llebrers, educadors canins, etòlegs i animalistes que lluiten per drets dels llebrers. Són l’únic club oficial no federat, que no és protectora, dedicat al benestar real del llebrer i l’assessorament de Catalunya. L'equip està format per dos educadors canins i etòlegs, Meritxell i Raphaël, un fotògraf animalista activista, Xavier, una educadora sociocultural, la Miriam, i dues delegades expertes en llebrers. “La naturalesa del llebrer és córrer i caçar...i si ja no cacen almenys que segueixin lliures”, segons Miriam Carvajal.\nSegons el grup, no tots els llebrers han estat maltractats, alguns només són desconfiats per falta de socialització. “El nostre enfocament és positiu. No ens compadim dels llebrers, els rehabilitem, ensinistrem i treballem perquè siguin gossos feliços i no zombies i tristos. El llebrer que no rep estímuls acaba sent un gos deprimit i desconfiat i hi ha més probabilitat de fuites”.\nPer més informació sobre 101 Galgos, info101galgos@gmail.com. També al seu facebook.\nEm sembla vergonyós que en aquesta entrevista s\_' acusi a les protectores de col·locar gossos per col·locar. D\_'afirmar que molts adoptants de llebrers no són aptes. D\_'afirmar que els adoptants sotmeten als llebrers a la corretja privant-l´os de la seva llibertat, de què a conseqüència de tot això els llebres passejant tristos i es tornen apàtics i reprimits, etc. I tot això afirmat per la senyora Miriam Carvajal i el seu grup de 101 galgos. Qui es Miriam Carvajal i el grup 101 galgos per posar en dubte la feina de moltes protectores i ong amb un llarg recorregut i una gran experiència en llebrers? Convido a Miriam Carvajal i al seu grup 101 galgos a què és passegin per Castella la Manxa on podran gaudir de la llibertat de aquests gossos. Els veuran a milers, corrents lliures, famèlics, ferits, a part de trobar-se amb els llebrers penjats dels arbres o moribunds als pous. Això si, en llibertat corrents cap a la mort. Convido a Miriam Carvajal i al seu grup 101 galgos a què passin, no hores, si no dies sencers esperant que un llebrer entri a la gàbia-trampa per poder ser rescatat, a què passin només 1 sol dia en un dels refugis neteja\_'n, fent cures i , donant carícies a tots aquests gossos, a fer comptes de com poder fer front a totes les despeses que suposa rescatar un gos. Convido a Miriam Carvajal a què s´enfronti amb el problema que tenen les protectores de trobar-se amb més gossos que capacitat i medis tenen. És molt facil omplir-se la boca parlant de la llibertat de la seva anima quan no ets on és el problema. És clar que hi han de córrer! Però en llocs adequats per això! I si vols parlar de la teva tasca i del teu grup, tens tota la llibertat a fer-ho, sense dubtes, però deixa de criticar la feina dels altres i la manera que cada adoptant cuida al seu llebrer, perquè no tens cap dret per decidir si som o no aptes.\nEstic totalment d'acord amb el que diu la senyora Elena. La senyora Carvajal no té cap dret a jutjar a la resta de persones que es preocupen veritablement dels llebrers (i de tots els gossos) i es indigne que vulgui vendre la idea de que el seu es l'únic camí. Desconec a la resta de persones integrants (segons la senyora Carvajal) del grup 101 galgos així que parlo basant-me en les opinions d'aquesta senyora Carvajal, i fent això recomanaria a qualsevol possible adoptant que s'allunyés de pensaments tan radicals.\nEstic d'acord amb els comentaris anteriors, crec sincerament que la administradora i fundadora del grup 101Galgos hauria de fer-se una visita a la meseta i veure la crua realitat d'aquests animals, i llavors potser pensaria millor en si ella es ningu per jutjar qui pot i qui no pot tenir un d'aquests animals. Algú creu que si l'animal pogues decidir preferiria quedar-se amb el seu amo caçador passant-ho malament en suposada llibertat o be viure en una familia que l'estimi i el faci sentir un mes de la familia, quin camí escoliria? Quin es el significat de llibertat? crec que hauriem de deixar clar el significat d'aquesta paraula tant important i que potser alguns nomes saben veure que la llibertat es poder passejar-se sense corretja, no senyors/es la llibertat, o la llibertat de la seva anima com ve diu el lema de la entitat, es que per fi el llebrer es desfassi de les cadenes que li posa el seu criador, el caçador, aquell que nomes l'obliga a fer el que ell vol, aquell que li posa el pes a sobre, que l'intimida que nomes el permet fer allo per el que ha estat entrenat… Si us plau deixem que aquest animals meravellosos puguin trencar aquestes cadenes i adopteu-los, ajudem-los a fer-ho possible i nomes es pot aconseguir d'una manera. Gracies\nSi us plau, abans de publicar un article feu una mica de recerca, penseu que hi ha persones que poden demanar ajuda o informació a la persona inadecuada. Què és exactament un club oficial no federat? Que sabeu d'aquests suposats tallers d'educació canina? Amb quin criteri i experiència diu aquesta persona que els animals dels altres són zombis i tristos? Recomano que la gent s'adreci a ASSOCIACIONS d'acollida i adopció per resoldre els seus dubtes. Salutacions.\nJaume López Ibáñez\nCrec que publicar un article com aquest des del desconeixement de la realitat dels llebrers, sense haver-ne contrastat el contingut, ajuda poc a la causa i és perillós; perillós sobretot per als gossos, ja que seguint la directriu d\_'aquesta tal Miriam - que no sé en què és experta, però en llebrers ja demostra que no- poden patir accidents i/o morir. Contrastar aquesta informació amb les protectores de Catalunya, Euskadi, Madrid, Astúries o Andalusia, desmuntaria punt per punt el que diu una senyora que es fa la foto a costa de la seguretat d\_'uns animals que, en el 90% dels casos, han patit maltractaments i abusos de tot tipus. La llibertat d\_'un llebrer no es basa en anar sense corretja, en absolut.\nÉs un despropòsit aquest article, el que sí es mereix un article d' investigació es fer un recull de les bestieses que es diu a la pagina de Facebook de 101 Galgos . En la última fira animalista a la plaça de la vila, aquest "club" tenia estand, la presidenta va dir per megafonia que eren l'única entitat no lucrativa... quan si de debò hages lluitat mai per salvar cap animal sabria que mai es tenen prou recursos, els voluntaris en el nostre temps lliure fem tot el que podem pagant moltíssimes coses de la nostra butxaca.. vergonyos!\nAngel del Moral Leon\nPoc queda per dir despres dels anteriors comentaris que ha suscitat el article poc fonamentat y generador de dubtes perillosos. Estic d\_\_\_\_\_\_\_'acord en tot el que diuen. Coneixo la tasca de la señora Miriam Carvajal, he llegit molt del que ha escrit i ha difos, he patit les seves paraules mentideres, meinspreiant la tasca de asociacions i els seus voluntaris, que portan anys d\_\_\_\_\_\_\_'experiencia dites amb la impunitat que donen les lleis a gent que sap utilitzar les paraules pero que falten constantmen a la veritat. Ja sabem que ha rebut una bona educació, sap utilitzar les paraules i sap enganyar i mentir amb elegancia. Deixi de gastar paraules boniques afalagadores a si mateixa y posis a treballar de veritat en ajudar, i si no se sent capacitada, com jo crec que no ho esta, com a minim deixi que la resta de gent que si vol fer algo de veritat ho faci sense que tingui que soportar les seves tonteries, enganys, falsetats i el seu afany de protagonisme. Faci algo mes que escriure i llegeixi el que diu la gent que la coneix, perque es coneguda señora Miriam Carvajal. Com diu l\_\_\_\_\_\_\_'escrit \_\_\_\_\_\_\_"Por sus actos los conoceras\_\_\_\_\_\_\_"\nEntiendo que cuando uno está en paro como está persona, busque una manera de ganarse la vida, pero por favor señora no intente lucrarse a costa del sufrimiento de estos animales!!!!\nEsta persona no tiene ni idea de lo que está hablando, más vale que se preocupe más de educar a sus propios perros, controlar su agresividad, y que no se le escapen, antes que decirles a los demás lo que tienen que hacer. No está capacitada, ni por formación ni por experiencia. Pero como dice la comentarista anterior, lo único que busca es hacerse publicidad y lucrarse. Encima va de abanderada de los galgos y del maltrato, cuando jamás ha acogido a ningún galgo o perro necesitado, ni curado de sus heridas, ni alimentado. Además es amiga de los galgueros y criadores. Es que no se ha enterado usted que no se puede ser ANIMALISTA al mismo tiempo que amiga de CRIADORES Y GALGUEROS!!!


Cap Vermell - "Cireres" d'Arnau Serra, una petita gran obra\n"Cireres" d'Arnau Serra, una petita gran obra\nArnau Serra presentà la seva obra teatral de curta durada a la sessió de "microtreatre a la Unió", en el marc de l nit de l'art de Son Servera.\nA més de l’obra d'Arnau poguérem veure les obres de Jaume Miró i Manel I. Serrano. L'obra de Jaume Miró, anomenada Zona Zero, estava interpretada pels glossadors Mateu Xurí i Maribel Servera. Una peça molt original que recrea una assemblea per debatre un tema polèmic però que atrau una minsa quantitat de gent (espectadors) i només un polític per debatre. A partir d’aquest moment inicial arranca un diàleg glosat amb sorpresa.\nManel I. Serrano presenta Potocâri, interpretada per Toni López, M. Bel Prieto i Carmen Maria Cabezas. Centrada en la guerra de Bòsnia, a l’estiu de 1995, tres personatges narren des de tres punts de vista molt diferents com visqueren la “massacre de Sebrenica”. Una proposta que mostra el drama de la guerra amb tota la seva cruesa.\n“Cireres”, escrita i dirigida per Arnau Serra i interpretada per M. José Gonzalez i Jesús Crespí, ens agradà molt. Aquesta peça de micro-teatre, malgrat tenir pinzellades d’humor mostren el drama de dos personatges que reviuen, per un moment, una relació personal rompuda anys enrere. Resulta molt efectiu escoltar els pensaments del protagonistes i contrastar-los amb les paraules. Quantes vegades hem pensat una cosa i hem dit el contrari? Què hagués passat si els sentiments s’haguéssin imposat a les paraules?\nUna molt bona proposta d’Arnau, amb uns personatges molt ben definits i una excel·lent interpretació, que els fa totalment creïbles, amb una posta en escena original i efectiva.


Complexe vacacional Residence Palmiers, un lloc tranquil per estiuejar\nComplex vacacional en Llançà\nEl nostre complex de vacances està ubicat en un enclavament privilegiat de la Costa Brava Nord, davant del mar i camí de ronda de Llançà a Port de la Selva. Disposem de 6.000 m2 de zona enjardinada i arborada, palmeres de més de 50 anys, preciosa piscina exterior de 17m x 7m i 2m de profunditat màxima, oberta des de principis de juny a finals de setembre, neteja per aigua salada. Petita piscina per a nens molt petits. Parc infantil amb gronxadors, pista de tennis.\nEn el nostre Bar Restaurant Cristina obert durant la temporada, podrà gaudir d’un excel·lent menjar o sopar a la carpa de fusta exòtica exterior, o si ho voleu relaxar prenent un còctel a la terrassa del bar.\nEl complex es compon de 5 cases, dues d’elles a 1ª línia de mar, i un immoble de 2 plantes amb un total de 11 apartaments. Tots els allotjaments estan perfectament equipats. Podrà veure el descriptiu de cada un d’ells en la pestanya Cases i apartaments, podrà consultar la disponibilitat i preus a l’e-mail de contacte.\nEl bar i el restaurant estan oberts de l’1 de juny al 15 de setembre. La piscina obre l’1 de juny al 30 de setembre.\nHORARI BAR – RESTAURANT – PIZZERIA\nOBERT DE DIJOUS A DIUMENGE FINS EL 15 DE JUNY\n12H30 A 15H30 I 19H30 A 22H30


GVA.ES: Sol·licitud de subvencions per a l'exercici 2020, destinades a la millora, l'ampliació o la reparació d'instal·lacions esportives en municipis de la Comunitat Valenciana.\nSol·licitud de subvencions per a l'exercici 2020, destinades a la millora, l'ampliació o la reparació d'instal·lacions esportives en municipis de la Comunitat Valenciana.\nL'objectiu fonamental és la millora, ampliació o reparació d'instal·lacions esportives, en general, i espais esportius tradicionals, en particular, en municipis de la Comunitat Valenciana mitjançant les següents actuacions:\n-TIPUS A: millora, ampliació o reparació d'instal·lacions esportives en municipis de la Comunitat Valenciana fins a 5.000 habitants. En aquestes actuacions, no serà necessària l'aportació econòmica de l'entitat local.\nTIPUS B: reforma, actuacions de millora, ampliació o reparació d'instal·lacions esportives tradicionals i dels recintes on es practique qualsevol de les modalitats tradicionals reconegudes per la Federació de Pilota Valenciana. S'entén com a tals trinquets d'escala i corda, raspall, galotxa, així com frontons valencians per a qualsevol modalitat oficial de pilota valenciana.\nEls ajuntaments de la Comunitat Valenciana que reunisquen els requisits establits en les bases de la convocatòria i en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions (BOE núm. 276, de 18 de novembre).\nPer a les actuacions tipus A, els municipis de la Comunitat Valenciana de fins a 5.000 habitants, d'acord amb les xifres oficials del padró municipal d'habitants a la data de publicació de la corresponent convocatòria, que ha d'acreditar la persona que exercisca la secretària mitjançant un certificat de l'ajuntament.\nPer a les actuacions tipus B, tots els municipis de la Comunitat Valenciana.\nLa comissió de valoració establirà un prelació entre les sol·licituds presentades atenent els criteris de valoració fixats, de manera que adjudicarà els municipis que hagen obtingut més valoració fins a l'esgotament del crèdit pressupostari consignat en aquest.\nEl termini per a la presentació de sol·licituds serà de 20 dies hàbils, a comptar des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'aquesta convocatòria.\nLa sol·licitud de subvenció s'ha d'ajustar al model que figura com a annex I de la convocatòria.\nLa sol·licitud l'ha de signar la persona que en el moment de presentar-la tinga la representació de l'ajuntament.\nLa instància s'ha d'acompanyar de la informació i documentació següent:\na) Certificat del secretari de l'ajuntament que acredite el nombre d'habitants del municipi segons l'últim padró municipal.\nb) Certificat de l'acord de l'ajuntament, en el qual s'aprova la inversió sol·licitada.\nc) Declaració del representant de la corporació, en la qual conste que l'ajuntament està donat d'alta en l'aplicació OnEsport.\nd) Memòria descriptiva i constructiva de l'actuació proposada.\nf) Dèficit d'instal·lacions esportives.\ng) Memòria esportiva.\nh) Pla de manteniment preventiu de les instal·lacions associades.\ni) Pla de foment de l'ús de les instal·lacions esportives, es valorarà.\nj) Model de domiciliació bancària en el qual conste la titularitat del compte bancari on es vulga rebre la subvenció sol·licitada (annex II). No serà necessària si s'ha presentat en una altra convocatòria; no obstant això, s'ha d'indicar en quina i el número de compte.\nk) Declaració responsable de no incórrer en cap de les prohibicions per a obtindre la condició de beneficiari indicades en l'article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions. Aquesta declaració està inclosa en l'apartat F de la sol·licitud de subvenció.\nl) Declaració responsable que es troben al corrent de les seues obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social, referida al moment de finalització del termini de presentació de sol·licituds, de conformitat amb l'article 22 i 24 del Reial decret 887/2006, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei general de subvencions.(apartat F de la sol·licitud de subvenció).\nm) Declaració responsable d'estar al corrent en les obligacions de reintegrament de subvencions en el cas que s'hagen exigit (apartat F de la sol·licitud de subvenció).\nNOTA. - Si els documents que s'aporten amb la sol·licitud telemàtica no són documents electrònics, l'òrgan instructor podrà sol·licitar els originals per a verificar-ne l'autenticitat.\n[ANNEX I] SUBVENCIONS DESTINADES A AJUNTAMENTS PER A LA MILLORA, AMPLIACIÓ O RECUPERACIÓ D'INSTAL·LACIONS ESPORTIVES EN MUNICIPIS DE LA COMUNITAT VALENCIANA\n2. Quan la sol·licitud no reunisca els requisits o falte algun document complementari dels que s'exigisquen, es requeriran les entitats interessades perquè ho esmenen en el termini de deu dies, amb la indicació que, si així no ho fan, es considerarà que han desistit de la seua petició.\n3. Es constituirà una comissió avaluadora formada per 5 membres designats per la persona titular de la direcció general en matèria d'esport, encarregada de l'estudi i la valoració de les sol·licituds presentades.\n4. La comissió de valoració establirà una prelació entre les sol·licituds presentades atenent els criteris de valoració fixats, de manera que adjudicarà els municipis o les mancomunitats que hagen obtingut més valoració fins a l'esgotament del crèdit pressupostari consignat en aquest.\n5. La comissió de valoració elevarà la proposta de concessió o denegació a la persona titular de la direcció general en matèria d'esport, que resoldrà per delegació del conseller competent en matèria d'esport, en el termini màxim de sis mesos des de la publicació de la convocatòria. No obstant això, les sol·licituds sobre les quals no recaiga cap resolució expressa, en el termini de sis mesos des de la publicació de la convocatòria, s'entendran denegades.\n6. La direcció general amb competències en matèria d'esport notificarà a les entitats interessades la resolució de concessió o denegació de les sol·licituds presentades amb la publicació de la resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nEls que preveu la Llei 39/ 2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques (BOE núm. 236, de 02.10.2015)\nAixí mateix, aquest procediment podrà realitzar-se de forma telemàtica fent clic sobre la icona "Tramitar telemàticament".\nPer a poder accedir a aquest sistema telemàtic, la persona que el sol·licite haurà de disposar d'algun dels sistemes de signatura electrònica admesos en la seu de la Generalitat. En el cas que es presente un certificat digital de persona física i que s'actue en representació d'una persona jurídica, cal inscriure's prèviament en el Registre de Representacions de Caràcter Voluntari davant de la Generalitat per a la realització de tràmits per via telemàtica.\nSi alguns dels documents que s'han d'aportar juntament amb la sol·licitud no es poden presentar de telemàticament, s'han d'entregar per registre d'entrada, en el termini més breu possible dins del que estableix l'apartat següent.\nMemòria descriptiva. Fins a 25 punts. Es valoraran:\n· Justificació de l'actuació.\n· Definició i descripció de l'objecte i fi específic de l'activitat (accessibilitat, millora energètica, etc.).\n· Programa o termini d'actuació.\n· Pressupost del projecte.\n· Tècniques i materials que s'empraran.\nDocumentació gràfica. Fins a 5 punts. Es valoraran:\n· Plànols d'emplaçament.\n· Fotografies de l'estat actual.\nDèficit d'instal·lacions esportives en la localitat i la seua relació amb la zona d'influència d'aquestes. Fins a 25 punts. Es valoraran:\n· El dèficit d'instal·lacions esportives en la localitat.\n· L'existència o manca de teixit associatiu.\n· Acords amb altres entitats públiques per a l'ús de les instal·lacions esportives.\n· La repercussió social de l'ús de les instal·lacions esportives.\n· Beneficis per a l'entorn de la inversió esmentada.\nMemòria esportiva. Fins a 25 punts. Es valoraran:\n· Detall del nivell d'ocupació de les instal·lacions, per edat i per gènere.\n· Disciplines esportives i nivells de les activitats esportives.\n· Horaris de les instal·lacions esportives.\n· Creació d'escoles esportives i clubs.\n· Acords o convenis per a la realització d'activitats esportives conjuntes amb altres municipis o entitats esportives.\nPla de manteniment preventiu de les instal·lacions associades. Fins a 10 punts. Es valoraran:\n· Pla de foment exhaustiu i integrador del conjunt de les instal·lacions.\n· Mitjans materials i humans que concreten com es realitza el manteniment.\n· Detall de la forma d'actuació.\nPla de foment de l'ús de les instal·lacions esportives, fins a 10 punts. Es valoraran:\n· L'existència d'un pla de foment.\n· La incorporació efectiva del principi d'igualtat real efectiva entre homes i dones.\nNomés es valoraran les circumstàncies que queden acreditades o justificades per la documentació aportada per cada sol·licitant.\n- Ordre 33/2017, de 7 d'agost, de la Conselleria dEducació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions destinades a la millora, ampliació o reparació dinstal·lacions esportives de municipis de la Comunitat Valenciana (DOGV 8107, 17.08.2017, modificat pel DOGV 8119, 04.09.2017)\n- Correcció d'errors de l'Ordre 33/2017, de 7 d'agost, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions destinades a la millora, ampliació o reparació d'instal·lacions esportives de municipis de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 8199, de 27/12/2017).\n- RESOLUCIÓ de 5 de desembre de 2019, de la Direcció General d'Esport, per la qual es convoquen subvencions destinades a la millora, ampliació o reparació d'instal·lacions esportives en municipis de la Comunitat Valenciana per a l'exercici 2020. [2019/11904] DOGV núm. 8698, de 16/12/2019.\nVegeu l'Ordre 33/2017, de 7 d'agost.\nVegeu la correcció d'errors de l'Ordre 33/2017, de 7 d'agost.\nVegeu la Resolució de 5 de desembre de 2019, de la Direcció General d'Esport.


Senyor Cuní, això no és periodisme | LidiaCCTT\n1 Abril, 2015 2 Abril, 2015 by LidiaCCTT\nSenyor Cuní, això no és periodisme\n8TV, Entrevistes, Josep Cuní, Periodisme, Professió\nVeiem primer el vídeo de Pilar Rahola i Josep Cuní, on diuen coses del tipus “Cal que ens preguntem si vull pels altres allò que no vull per a mi, o si vull per a mi el que no vull pels altres”, i també “Twitter és com la barra del bar” o “Twitter no és la veu del poble”. Tot plegat expressions que qualsevol de nosaltres ha dit alguna vegada, i difícils de discutir.\nI tot seguit veiem el vídeo de l’entrevista que va fer Josep Cuní a la mare d’un home que va morir a l’accident de #Germanwings. Aquesta dona va demanar participar al programa perquè necessitava parlar del seu dolor. I Josep Cuní li permet, i fins i tot l’ajuda amb les seves preguntes. Però el que fa Josep Cuní no és informació. No és d’interès periodístic. El testimoni que ens ofereix no aporta dades que l’opinió pública tingui dret a saber. No ofereix dades que en un futur hagin de servir de res, no evitarà que hi hagi un altre accident d’aviació. No ens prevé contra res. No és, com afirma Pilar Rahola diverses vegades periodisme de servei públic.\nQuan has vist el segon vídeo, el de l’entrevista, tornes a veure el primer i el discurs de Pilar Raola i Josep Cuní fa molta vergonya, i molt de fàstic.\n← Previous Post Ètica Periodística\nNext Post → Els mòbils i NY


Al cap de tres dies Josep els digué: «Jo sóc un home que crec en Déu: si feu el que us dic salvareu la vida: que un dels germans es quedi a la presó; els altres aneu a portar les provisions a casa vostra i torneu amb el germà petit: així demostrareu que sou gent honrada que dieu la veritat, i no us matarem». Ells es deien els uns als altres: «Ara paguem el mal que vam fer al nostre germà, perquè no el vam escoltar quan vèiem que ens suplicava tan afligit. Per això ara ens cauen al damunt totes aquestes desgràcies». Rubèn afegí: «Ja us ho deia que no féssiu aquell disbarat, però no me'n vau fer cas; ara Déu ens demana comptes del crim que vam cometre». Com que Josep els parlava valent-se d'un intèrpret, no sabien que ell entenia tot el que deien. Josep es retirà una estona perquè no es podia aguantar el plor.


MILLORA URBANA DE LA COLÒNIA SEDÓ (ESPARREGUERA)\nEl procés iniciat amb el Pla director urbanístic de les colònies del Llobregat redactat el 2005 i aprovat definitivament el 2007 dóna els primers fruits concrets amb la posada en marxa del Pla especial urbanístic de la Colònia Sedó i del Pla de milora urbana (PMU) residencial i industrial. Aquests, seguint les directrius del Pla d’ordenació urbanística municipal (POUM) d’Esparreguera, seran els instruments per rehabilitar i reconstruir la fesomia d’aquesta important colònia industrial del Llobregat..\nLes colònies industrials construïdes al llarg del segle XIX resseguint les aigües del riu Llobregat tenen en la Colònia Sedó (Baix Llobregat) una de les representants més antigues, més ben conservades i de més capacitat industrial i residencial. Es troba ubicada al nord del nucli d’Esparreguera i a uns 35 km de Barcelona. Aquest centre industrial inicià el seu camí l’any 1846 quan Miquel Puig comprà el molí del costat del riu, i entrà en funcionament el 1850 produint filades i teixits de cotó. Després d’uns anys d’engrandiment i expansió, amb la construcció de la presa i la incorporació de turbines, un cop acabada la Guerra Civil ja es comencen a notar els primers problemes, dificultats que s’incrementen amb la crisi dels anys setanta i que obliguen al tancament l’any 1980. Amb tot, avui la colònia encara és un dels polígons industrials més importants del municipi, amb nombroses petites i mitjanes empreses, i presenta un petit sector residencial, amb uns 120 habitants dels més de 20.000 del municipi que en conjunt conserva notablement l’antiga fesomia colonial. Tot plegat la fa única a Europa.\nLa colònia vol reviure\nL’estat de la part residencial i dels edificis històrics d’aquesta important colònia industrial van patir un abandonament continuat des del tancament de la fàbrica. Aquest fet va portar a la degradació continuada de les seves estructures fins a arribar a un punt en què la rehabilitació integral era obligada per part del municipi per raons d’utilitat i interès social.\nAmb aquest fi, el 21 de març de 2003 s’inicià el procés de recuperació de la Colònia Sedó a través de la signatura d’un conveni de col•laboració materialitzat entre conseller del Departament de Política Territorial i Obres Públiques (DPTOP) d’aleshores, Felip Puig (Convergència i Unió, CiU), i l’alcalde d’Esparreguera, Xavier Sitjà, del Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC), pel qual l’Institut Català del Sòl (INCASÒL) es convertia en propietari dels edificis i terrenys de la colònia i els seus voltants per dur a terme la promoció d’uns 65 habitatges i aparcaments, operació clau per desplegar un projecte l’objectiu del qual era rehabilitar l’entorn i recuperar un espai històric cabdal per al municipi i respondre a la finalitat, també, de ser declarat patrimoni comú de la humanitat per la UNESCO.\nEl gener del 2005, l’INCASOL i l’Ajuntament d’Esparreguera van iniciar l’ordenació del sòl de nova planta i la rehabilitació i reconstrucció dels edificis històrics de la colònia a través del desenvolupament del Pla d’ordenació urbanística municipal (POUM) d’Esparreguera que qualificava el sector de la Colònia Sedó com a sòl urbà i que obligava a intervenir-hi mitjançant un pla especial urbanístic (PE 05). A més, es definia que els criteris generals d’intervenció serien fixats pel Pla director de la Colònia Sedó.\nL’objectiu del Pla especial havia de ser coordinar les actuacions urbanístiques i assolir la rehabilitació integral de la colònia com a barri d’habitatges, sector industrial i lloc d’interès històric i paisatgístic, a la vegada que el POUM preveia també la redacció d’un pla de millora urbana (PMU-05.1) per al sector residencial i un pla de millora urbana per a la zona industrial (PMU-05.2).\nEl 18 de març de 2008 la Junta de Govern Local d’Esparreguera aprovà el projecte de portada d’aigua a la colònia, obres que assumia l’INCASOL, que ja les tenia adjudicades, a través de la concessió administrativa a l’empresa local Aigües Vidal. A la vegada, el regidor d’Urbanisme i Habitatge de l’Ajuntament d’Esparreguera, Iñaki Andrés, de l’Entesa pel Progrés (EP), anunciava la propera aprovació del Pla especial “procés de millora de la Colònia Sedó que dignifica, consolida i revalora un espai amb unes característiques històriques, culturals i socials molt rellevants per a Esparreguera i els seus habitants”. El mes de juny s’habilità un punt d’atenció a la colònia i una línia telefònica directa per acollir i resoldre les qüestions plantejades pels afectats pel projecte de remodelació.\nL’aprovació definitiva del Pla especial, el Pla de millora urbana del sector residencial de la Colònia Sedó i el conveni amb l’INCASÒL per executar les obres arribà el 17 de juliol de 2008, amb la qual cosa quedà obert el procés per renovar i rehabilitar aquesta important colònia amb un projecte pioner que ha engrescat diferents empreses privades per comprar i rehabilitar altres colònies industrials de Catalunya.\nL’agost del 2008 es van iniciar els primers enderrocs per fer realitat el projecte. L’11 d’aquest mateix mes, l’empresa pública encarregada d’executar les obres de rehabilitació i construcció, Remodelacions Urbanes, SA (REURSA), filial de l’INCASÒL, va enderrocar els blocs 2 i 3 del carrer Sant Martí que ja eren deshabitats, retirà les línies elèctriques aèries, que s’havien de soterrar, i inicià les obres per a l’abastiment d’aigua al recinte, obres aquestes últimes que no finalitzaren fins al desembre. El president de l’Associació de Veïns de la colònia, Juan Flores, destacava que “estem molt satisfets. Veure les màquines pel poble ens fa molta il•lusió, vivíem en unes condicions molt dolentes”.\nAl setembre van continuar les obres, amb l’enderroc del bloc 1 del mateix carrer Sant Martí, seguit pels carrers Santa Elisa i Santa Adela, espai alliberat on es construiran els nous habitatges promoguts per l’INCASÒL.\nAquest pla de millora preveu la construcció de 229 habitatges, amb 138 de protecció oficial, dels quals 38 es rehabilitaran i es destinaran a les 50 famílies d’antics treballadors que encara hi viuen i que seran reallotjats per REURSA en habitatges rehabilitats o apartaments llogats en el nucli de la població mentre durin les obres. Del total, 90 habitatges es refaran conservant la fesomia històrica, 101 seran construïts de nova planta amb estil lliure i de promoció privada, 65 els construirà l’INCASOL per vendre i llogar i 35 habitatges més seran edificats per diferents cooperativistes sindicals, amb un cost global d’uns 12 MEUR. Per altra banda, el projecte també inclou un acord entre el Ministeri de Cultura, el Departament de Cultura de la Generalitat i l’Ajuntament d’Esparreguera per restaurar l’antiga església, construïda el 1892, que funcionarà com a centre cultural i de convencions i, a més, l’INCASÒL recuperarà el “jardí de l’amo”, per obrir la Colònia al Llobregat, i n’urbanitzarà els carrers.\nAquestes obres es preveu que s’allarguin durant uns vuit anys, tot i que els responsables afirmen que en dos anys ja s’hi veuran els primers resultats.\nINCASÒL, Pla especial urbanístic de la Colònia Sedó, Esparreguera (Baix Llobregat), Generalitat de Catalunya, Àrea de Planificació i Gestió, febrer del 2006.


Espot es reuneix amb la directora executiva d’Unicef i referma el compromís del Govern amb el benestar dels infants\nEspot es reuneix amb la directora executiva d’Unicef i referma el compromís del Govern amb el benestar dels infants\nLa directora executiva d’Unicef s’ha interessat per projectes ja instaurats a Andorra i que pensa que poden extrapolar-se a altres països, com ara el Consell dels Joves\nEl cap de Govern, Xavier Espot, ha rebut aquest dimarts a la tarda la directora executiva d’Unicef, Henrietta H. Fore, en el marc de la 64a Reunió Anual dels Comitès Nacionals d’aquesta agència de les Nacions Unides, que té lloc aquesta setmana a Andorra.\nDurant la trobada, que també ha comptat amb la presència de la presidenta del comitè d’Unicef Andorra, Laura Álvarez, Espot ha posat en relleu el compromís de l’Executiu amb el benestar dels infants del país i amb els projectes de cooperació internacional que donen assistència a les necessitats de nens i nenes d’arreu del món. El cap de Govern ha recordat els avenços que ha fet el país en els darrers anys en aquest àmbit amb mesures legislatives.\nLa directora executiva d’Unicef s’ha interessat per projectes ja instaurats a Andorra i que pensa que poden extrapolar-se a altres països, com ara el Consell dels Joves. També ha lloat el fet que les set parròquies del Principat hagin esdevingut el primer país del món en què totes les seves corporacions locals tenen el guardó d’“Amigues de la Infància”.\nAixí mateix, Xavier Espot ha destacat el treball governamental per fer de la inclusió dels més petits, l’educació dels joves i l’accés a una vida digna per part dels col·lectius més vulnerables “una de les nostres principals polítiques” i s’ha emplaçat a seguir participant amb Unicef en més projectes de col·laboració internacional.\nLa Reunió Anual dels Comitès Nacionals d’Unicef aplegarà les delegacions dels diferents països que formen part de l’ONG amb l’objectiu de treballar conjuntament per impulsar accions dirigides a millorar la qualitat de vida entre la infància i l’adolescència.\nPrecisament, l’any vinent el Comitè Nacional d’Andorra d’Unicef celebra el seu 25è aniversari com a organització no governamental, sense ànim de lucre, que dona suport als objectius d’Unicef.


Així veu Puyol a Umtiti | We Love Barça\nAixí veu Puyol a Umtiti\n"És un líder, un dels millors del món"\nLa UEFA canvia la classificació per la Champions 2018-19\nUnai Emery: "Neymar no s'operarà, encara no està descartat"\n27 Febrer, 2018 - 14:29\nCáceres, Henrique, Chygrynskiy, Mathieu, Vermaelen, etc... En els últims anys el Barça s'ha gastat molts diners per trobar un central de garanties que substituís Carles Puyol, un dels millors centrals de la història del club. El de la Pobla es va retirar l'any 2014 per culpa de les lesions i només la reconversió de Mascherano com a central va servir per tapar el forat del company.\nPerò des de l'arribada de Samuel Umtiti la temporada passada, el club ja no té maldecaps amb la parella de Piqué a l'eix de la defensa i el francès s'ha convertit en un futbolista imprescindible en el pla esportiu de present i de futur al club.\nLes comparacions amb Puyol han estat inevitables per la capacitat de lideratge d'Umtiti i la seva capacitat d'entrega a l'eix de la defensa. Ara, l'excapità ha parlat sobre el francès en una entrevista a l'AS i li ha dedicat aquests elogis: "La temporada passada ja va estar molt bé. S'està situant com un dels millors centrals. No és fàcil defensar amb tants metres a l'esquena perquè et sents desprotegit. S'ha adaptat perfectament. És un líder, un dels millors del món."


La seu d’ERC Alt Pirineu i Aran de la localitat de Tremp ha estat embrutada per enèsima vegada - Tremp\nLa seu d’ERC Alt Pirineu i Aran de la localitat de Tremp ha estat embrutada per enèsima vegada\nDivendres, 6.9.2019 18:45h\nEl local amb número 21 del carrer Soldevila de la ciutat de Tremp, és des de fa anys una de les dues seus d’Esquerra Republicana de Catalunya a l’Alt Pirineu i Aran.\nAquest espai serveix com a punt d’informació per als càrrecs electes, militants i simpatitzants del partit al territori i també està obert al públic i a tots els veïns. En aquest espai, sovint s’hi pot trobar pels matins a un dels tècnics del partit al territori treballant i rebent a tota aquella persona que vulgui informar-se o preguntar al partit.\nLa seu està ubicada en un carrer cèntric de la ciutat, just davant del Consell Comarcal, amb l’interès de ser accessible i visible per als seus veïns, una decisió presa per un equip de persones de tot el Pallars Jussà, amb una visió clara de formar part de la realitat del dia a dia de la capital de la comarca. Anteriorment la seu era a uns metres més avall a la mateixa Rambla Doctor Pearson.\nDurant aquests anys aquesta ubicació tan cèntrica no ha evitat que en certs moments el local hagi patit desperfectes per part d’alguns veïns, a vegades els quals només son a la vila per un marge de temps breu, ja que son persones que estan de pas.\nL’espai ha rebut des d’adhesius amb banderes i missatges, fins a arribar al punt desagradable de trobar-se amb escopinades als vidres d’aquest. En l’interior d’aquests vidres normalment s’hi pot veure les cares de polítics empresonats o inclús a polítics del territori, com la mateixa actual alcaldessa de Tremp, M. Pilar Cases.\nPerò aquest divendres s’ha arribat a un punt fora de qualsevol ètica cívica i d’exemple de bon comportament. Aquest matí s’ha pogut veure a l’altura d’un cartell amb la cara de l’actual President del partit Oriol Junqueras, la defecació d’un animal encastada en aquest mateix vidre.\nÉs evident que aquesta persona no ha entès del tot com ha de gestionar els residus del seu gos o animal domèstic. Tot i això el partit agreix que hagi tingut la bondat de no deixar els residus de l’animal al terra dels carrers.\nEl tècnic del partit ja ha netejat el desperfecte i el vidre està brillant i net com el primer dia. Així doncs l’espai seguirà obert al públic en els seus horaris habituals, amb la mateixa imatge que ha tingut fins al dia d’avui.\nERC Tremp conjuntament amb ERC Pallars Jussà aprofiten aquest missatge per desitjar a tots els veïns de Tremp una molt bona Festa Major i demanen que es gaudeixi dels dies de celebració amb alegria, serenitat i responsabilitat.


Mor Pepe Csoka, la figura del futbol que va arrelar a l'FC Andorra i a Encamp - Altaveu\nMor Pepe Csoka, la figura del futbol que va arrelar a l'FC Andorra i a Encamp\nVa jugar a l'Atlètic de Madrid i va formar part de la generació de Kubala, Czibor i Puskas\nDilluns, 19 d'agost de 2019 | 18:15 h\nJosef 'Pepe' Csoka, nascut a Vácszentlászló (Hongria) l'any 1936, ha mort aquest dilluns al matí i serà enterrat dimarts a les 11 hores a Encamp. El funeral es farà a l'església parroquial encampadana. Csoka va jugar a l'FC Andorra entre els anys 1964 i 1970 i va ser entrenador. Abans havia militat a les files de l'Atlètic de Madrid o del Mallorca. Va venir a Andorra l'any 1957 per jugar un partit d'exhibició organitzat per Kubala, Czibor i Kocsis i va conèixer la que seria la seva dona. A banda de jugar a futbol va regentar un conegut supermercat d'Encamp.\nCsoka tenia 83 anys i una llarga història. El davanter es va formar a la pedrera del Budapest Honved, un dels millors equips a la dècada dels cinquanta i que comptava amb Puskas. La invasió d'Hongria per part de la Unió Soviètica va provocar la fugida del país dels futbolistes més carismàtics com Kubala, Puskas, Kocsis, Czibor i Sarosi.\nLa selecció hongaresa era una potència i el novembre del 1953 va derrotar Anglaterra a Wembley per 3-6, en el que es considera com el millor partit de la història. Csoka, tenia 17 anys, jugava en el segon equip del Budapest Honved i es va quedar a Hongria fins que l'any 1956 va ser convidat a disputar un partit amistós a Viena. Allà i mitjançant un intermediari va saber que l'Atlètic de Madrid buscava un davanter jove i Csoka va arribar a la capital espanyola. Va ser cedit al Recreativo i va obtenir la nacionalitat espanyola. De tornada a l'Atlètic va debutar en un partit del campionat de Lliga contra el Reial Madrid de Di Stefano amb victòria blanca per un contundent 5 a 0. Va disputar la semifinal de la Copa d'Europa 1958-59 contra el Reial Madrid que posteriorment es proclamaria campió a la final contra el Reims. Després d'un periple per diversos clubs com el Mallorca (on va aconseguir l'ascens a Primera Divisió), el Sabadell, el Nàstic o l'Hèrcules d'Alacant, Csoka va fer arrels a Andorra.\nEs va casar l'any 1959 amb la Pepita Llop i l'any 1964 es va incorporar a l'FC Andorra on va coincidir amb els Coll, Llovera, Dolsa, Arias o Llopis. En aquells anys els partits de l'equip tricolor reunien més de 2.000 espectadors. Csoka va penjar les botes combinant la tasca d'entrenador amb la de jugador. El novembre del 2015 se li va fer un acte de reconeixement durant la inauguració del camp de Prada de Moles, on ara juga els seus partits l'FC Andorra.\n2. 19 d'agost de 2019 | 23:52 h\nJo, sóc colchonera i com a tal sempre l’havia admirat quan anava a la papereria Llop que tenien a Encamp. Quins records a l’igual que el Manubens...DIP\nJosep María manubens\n1. 19 d'agost de 2019 | 18:51 h\nQuins records, jo tenía 17 anys quant vaig jugar amb ell al Andorra. Que descansi en Pau


Afiliació Liberals d'Andorra - Liberals d'Andorra\nEl PartitLes persones\nNúmero de telèfon mòbil: (obligatori)\nAccepto rebre misatges mitjançant SMS i/o Whatsapp :\nParròquia on vota\n** Autoritzo al Partit Liberal d’Andorra a fer efectives les quotes anyals pactades pel Congrés.\nEn compliment de l’article 13 de la Llei 15/2003 qualificada de protecció de dades personals, del 18 de desembre, mitjançant el qual es regula el dret d’informació de les persones interessades en els processos de recollida de les dades personals, s’informa que les dades de caràcter personal que es donin mitjançant aquesta notificació s’inclouran al corresponent fitxer mitjançant el qual es regulen els fitxers de dades de caràcter personal existents al partit.\nLa finalitat del fitxer és vetllar per la publicitat de l'existència dels fitxers que contenen dades de caràcter personal per fer possible l’exercici del dret d’informació, oposició, accés, rectificació i supressió de les dades. Les dades de la persona física que intervé en aquest acte fent aquesta notificació només es poden utilitzar per a les finalitats previstes estatutàriament. Té dret a accedir a les seves dades personals informatitzades, rectificar-les o, si\nescau, suprimir-les a la seu social del partit.\nEn el supòsit que a la notificació s’incloguin dades de caràcter personal de persones físiques diferents de la que porta a terme la sol·licitud o de la persona responsable del tractament, abans de fer-ho és obligatori informar aquesta persona de les qüestions que es descriuen al darrer paràgraf.\nPresentem recurs d'inconstitucionalitat a les Lleis de Competències i Transferències, conjuntament amb el… https://t.co/srmuZPsIAT about 44 minutes ago from Twitter Web Client\nHola @rtvandorra! Exercir la legítima tasca de control al @GovernAndorra per part d'un conseller general no és "ata… https://t.co/RKm1ZlkWpF about 22 hours ago from Twitter for Android\n© 2015 Liberals d'Andorra | Carrer de la Unió, Edifici Elan, 5è 3a AD500 Andorra la Vella | ANDORRA | +376 807 715


El I Festival Urbà d’Almassora se celebrarà al juny | Castelló Extra\nL’objectiu principal és potenciar la diversitat de llengües amb actuacions en castellà, valencià i anglés. Així mateix, servirà per a visibilitzar la igualtat en el sector musical, ja que, com ha avançat el regidor de Cultura, Javier Mollá, “el 60% dels grups seran dones”. Mollá admet que es tracta d'”un repte per a Almassora, però també d’una gran oportunitat”.\nLa intenció del consistori és que el veïnat del municipi gaudisca d’activitats culturals pocs dies abans de començar l’estiu i també atraure a espectadors d’altres poblacions. Cal recordar que aquest festival no serà l’únic que aculla Almassora, ja que, amb motiu de la consecució de la bandera blava, Cultura ja té entre mans la segona edició del Bandera Blava Fest, un esdeveniment musical gratuït amb fins a 10 actuacions a la platja de Benafeli.


Taula rodona: (2018) – Joan Canimas Brugué\nModerador de la taula rodona "Respuestas a las vulneraciones de derechos" formada per Carlos de la Cruz, Silvia Ventura, Sefa Miralles, Blanca Torres i Antonio Centeno. Jornades d'Ètica "El derecho a la sexualidad de las personas con discapacidad intelectual" organitzades per la Fundació Pere Mitjans a la Casa del Mar. Barcelona, 22 de novembre de 2018.\nTaula rodona amb Maria Jesús Uriz i Joan Canimas, amb el moderador Jesús Vilar, al voltant de les preguntes: Hi ha models tècnics incompatibles amb models ètics? Cal fer canvis tècnics si volem seguir un determinat model ètic? Quins reptes suposa l'ètica aplicada a les organitzacions?. Organitzada pel Col·legi d'Educadores i Educadors Socials de Catalunya a l'Espai Calàbria 66. Barcelona, 29 d'octubre de 2018.


Premis treballs de recerca: VIII Premis als Treballs de recerca en Turisme de Batxillerat\nVIII Premis als Treballs de recerca en Turisme de Batxillerat\nVIII Premis als Treballs de recerca en Turisme de Batxillerat - Curs 2013-14\nLa Fundació Gaspar Espuña-CETT és una entitat constituïda l’any 2000 amb l’objectiu de ser un impuls per a la formació, la investigació i el coneixement del turisme i l’hoteleria.\nLa Fundació Gaspar Espuña-CETT, en el seu afany per potenciar i fomentar el desenvolupament de la investigació, el coneixement del turisme i l’hoteleria i la formació dels estudiants, vol reconèixer els Treballs de Recerca dels alumnes de Batxillerat de Catalunya que tractin els camps del turisme, de l’hoteleria i d’altres afins -oci, geografia, història, gastronomia...-. En aquest sentit i com a entitat d’interès social, pretén premiar els millors treballs aportant un estímul a la seva realització amb rigor, qualitat i profunditat. Amb aquesta finalitat, convoca els Premis als millors Treballs de Recerca de Batxillerat en matèria de turisme i d’hoteleria.\nEl Premi s’adreça a qualsevol alumne de batxillerat de Catalunya que presenti el seu Treball de Recerca en el camp del turisme, de l’hoteleria o d’altres sectors afins en el curs acadèmic 2013-14.\nEls treballs hauran de ser redactats en català, la seva extensió serà lliure i el format serà:\nEn format paper: tamany Din A4; tipus lletra Arial 12 o similar; interlineat de 1,5.\nEn format informàtic: En Word. S’hi podran adjuntar fitxers d’Excel, Access, etc.\nPer a l’autor: El cost dels estudis universitaris que decideixi cursar, de qualsevol Universitat, amb un màxim de 4.000,-€\nPer al professor-tutor del treball de recerca: Un portàtil.\nPer a l’Escola: Un val de 1.000 € per a material educatiu.\nPer a l’autor: El cost dels estudis universitaris que decideixi cursar, de qualsevol Universitat, amb un màxim de 2.000 €\nPer al professor-tutor del treball de recerca: Un disc dur multimèdia.\nPer a l’Escola: Un val de 500€ per a material educatiu.\nPer a l’autor: El cost dels estudis universitaris que decideixi cursar, de qualsevol Universitat, amb un màxim de 1.000 €.\nPer al professor-tutor del treball de recerca: Una càmera digital.\nPer a l’Escola: Un val de 300 € per a material educatiu.\nA més, si algun dels premiats resideix a més de 50 Km. de Barcelona i té intenció d’estudiar a una universitat de la ciutat de Barcelona, també obtindrà un descompte del 50% de l’import de l’estada durant el seu primer curs universitari al Col·legi Major ÀGORA BCN, Residència Universitària Internacional.\nIgualment, aquests premis seran efectius per cursar el Grau de Turisme a l’Escola Universitària d’Hoteleria i Turisme CETT-UB o bé qualsevol Cicle Formatiu de Grau Superior de la familia d’Hosteleria i Turisme que imparteix l’Escola d’Hoteleria i Turisme CETT.\nPer poder fer efectiu el Premi obtingut, els guardonats hauran d’acreditar haver estat acceptats a la Universitat a 31 d’octubre de 2014.\nEls Premis seran efectius per estudis oficials cursats en qualsevol Universitat de la Unió Europea.\nEl Primer Premi serà abonat per la Fundació al seu guanyador, en base al cost de cada un dels anys de la carrera i a raó d’un màxim de 1.000 € per any acadèmic cursat (amb un màxim de quatre anys acadèmics consecutius), fins al màxim de 4.000 € esmentat, tenint en compte que el nombre mínim de crèdits matriculats haurà de ser de 50 per curs.\nEl Segon Premi serà abonat per la Fundació al seu guanyador en base al cost de cada any de la carrera i a raó també d’un màxim de 1.000 € per any acadèmic cursat (amb un màxim de dos anys acadèmics consecutius), fins al màxim de 2.000 € esmentat, tenint en compte que el nombre mínim de crèdits matriculats haurà de ser de 50 per curs.\nEl Tercer Premi serà abonat per la Fundació al seu guanyador en base al cost del primer any de la carrera fins al màxim dels 1.000,- € esmentats, tenint en compte que el nombre mínim de crèdits matriculats haurà de ser de 50 per curs.\nLa Fundació Gaspar Espuña-CETT, en el cas que els guanyadors del primer i segon premi no hagin assolit el 75% dels crèdits matriculats, es reserva el dret de poder cancel•lar la part del premi encara no lliurada, valorant les circumstàncies de cada cas.\nEn el cas que el guanyador decideixi deixar els estudis universitaris, quedarà automàticament cancel•lada la part del premi encara no lliurada.\nEn el cas que el treball de recerca sigui realitzat per més d’una persona, aquestes es repartiran equitativament el premi.\nLa Fundació Gaspar Espuña-CETT es reserva el dret de poder publicar, totalment o parcial, el contingut dels Treballs guanyadors fent esment del seu autor i en el termini màxim de 24 mesos des del veredicte del Jurat, sense que això suposi cap cessió o limitació dels drets sobre els mateixos. Per tant, i en aplicació del article 14 del Real Decreto Legislativo 1/1996 de 12 d’abril, pel que s’aprova el text refós de la Ley de la Propiedad Intelectual, la mera presentació en aquests Premis significa que l’autor autoritza a la Fundació Gaspar Espuña-CETT a divulgar-los, en les condicions i terminis anteriorment esmentats.\nEl jurat estarà format per representants de la Fundació Gaspar Espuña-CETT, d’institucions turístiques i d’ensenyament del país, de l’Escola Universitària d’Hoteleria i Turisme CETT, de l’Agència Catalana de Joventut i per professors de centres de batxillerat.\nEl jurat seleccionarà els millors treballs en base a la seva innovació, originalitat i creativitat. Es valorarà l'ús d'una metodologia d'investigació rigorosa, el propi contingut, l'estructura acadèmica del treball, una presentació acurada, l'aportació de coneixement i la seva qualitat global.\nEn el cas que algun treball seleccionat com a finalista sigui procedent de l'Escola d'algun professor membre del Jurat, aquest s'abstindrà en la votació corresponent.\nEl veredicte del Jurat serà inapel.lable. En el cas que els treballs no tinguin la qualitat suficient a criteri del Jurat, aquest podrà declarar desert qualsevol dels premis.\nEls participants hauran de presentar dues còpies complertes del treball en format paper més una en format electrònic. Només podrà aparèixer el nom del treball a la portada. En un sobre tancat on hi haurà el nom del treball a l’exterior, el participant introduirà un full amb les següents dades:\n- adreça completa\n- núm. de telèfon fix i mòbil\n- nom de l’Escola\n- nom i cognoms del professor-tutor del Treball de Recerca i correu electrònic\n- nom i cognoms del director i correu electrònic\nA més, s’haurà de lliurar una síntesi no superior als 5 folis en suport paper i en format electrònic en la que s’indicaran els objectius, les hipòtesis plantejades, la metodologia emprada i les principals conclusions de la recerca.\nEl límit de lliurament de la documentació és el 9 de maig de 2014, a les 15 hores, a:\nAv. Can Marcet, 36-38.\nPer delegació del Jurat, un Equip Tècnic Especialitzat, format per diferents especialistes, durà a terme la selecció dels projectes finalistes en base als criteris abans esmentats.\nEls treballs seleccionats rebran la notificació el llarg del mes de juny de 2014.\nEls treballs seleccionats com a finalistes passaran a ser valorats pel Jurat. Els finalistes hauran de defensar oralment el seu Projecte davant d’aquest Jurat. El Jurat, un cop escoltats els candidats i analitzat l’informe de l’Equip Tècnic Especialitzat, escollirà els tres que consideri mereixedors dels Premis.\nLa comunicació al guanyador serà a finals de juliol, els imports corresponents a cada curs acadèmic seran abonats per la Fundació Gaspar Espuña - CETT als guanyadors al llarg del mes de novembre de cada any, un cop presentats els documents corresponents. El lliurament formal dels premis es durà a terme en un acte públic durant el primer semestre del curs acadèmic següent.\nInformació treta de: http://www.cett.es/fundacio-gaspar-espuna/html/cat/premalstrebdereceenturidebatx.html [27/02/2014]\nPublicado por Institut Batxillerat en 3:17


Els mals noms de Consell - Llibrería Mediterrani\nEls mals noms de Consell.\nEls malnoms de Consell és un treball que obté la matèria prima en les font orals. El malnom a gran part de contrades mallorquines (i d'arreu) arriba a suplantar el vertader nom fins al punt de convertir-se en un tret distintiu, personalíssim, dels seus portadors. Els malnoms inclosos en aquest llibre, per a una millor comprensió, han estat dividits en seccions i se'n destaquen algunes particularitats, com ara els aspectes formals i lingüístics, a més de comentar els recursos morfol.gics que intervenen en la seva formació. Cada entrada es veu enriquida amb unes aportacions de caire fonètic i etimol.gic, així com la seva motivació. Un apartat dedicat a la documentació hist.rica tanca el treball, contextualitzat en el poble de Consell, per. provinent d'una tradició atàvica i, tanmateix, indissociable del nostre tarannà.


Quan havia arribat a l'escola aquell matí, la classe li havia semblat diferent.\nJa asseguda a la seva taula, en un silenci inusual en ella, havia observat atentament el mobiliari, els cartells enganxats a les parets, la taula de la mestra... Però res semblava haver-se mogut de lloc. Alguna cosa, però, donava a l'espai tan quotidià un aire distint.\nMentre encara rumiava què podia ser, la Joana, la seva companya de pupitre, li havia donat un cop de colze.\n“Aix! M'has espantat!”\nActe seguit, li havia preguntat a la seva amiga si no havia notat res de diferent. L'única resposta que havia pogut obtenir no l'havia satisfeta.\n“La senyu s'ha tallat els cabells”.\nNi se n'havia adonat, però l'observació l'havia obligada a centrar l'atenció en el que deia la mestra.\nHavia intentat escoltar però, impulsiva, havia aixecat el braç, tal com si hagués estat catapultat per una molla. I quan tingué l'espai per a la paraula, s'havia trobat explicant la seva vivència.\nAmb la mare, aquell cap de setmana havien viatjat una estona llarga i havien aturat el cotxe en un revolt d'una carretera recaragolada. Amb el calçat adequat havien caminat, també una estona llarga, per un corriol que planejava i que de sobte descendia fins a la mar.\nEnvoltades d'una aridesa plena d'arbustos robustos i roques de formes misterioses, havien arribat arran d'aigua.\nEl mar semblava un mirall, feia una remor mansa i encara era fresc.\nHavien dinat assegudes a la sorra i encara a la tarda havien caminat una altra estona fins a un far. Escoltant les gavines i veient-les a la llunyania, havien esperat la caiguda del sol i havien vist com l'esfera perfecta s'amagava per l'oest.\nEn acabar la seva explicació, es feu a l'aula un breu però comú silenci. Ella reproduïa a la ment les imatges del relat que acabava de contar i ara entenia per què veia amb uns altres ulls les parets i els cartells i les taules...\nEra, senzillament, perquè que darrere de tot allò hi veia, discreta, l'aigua, l'horitzó i l'olor salada del vaivé de les onades.\nPublicat per Gemma a 16:58 Cap comentari:\nLa sirena camina. Camina acostumant-se als seus nous peus i no en té ni idea de cap a on va.\nTot i així confia, però es troba estranya i, mirant-se els dits de les dues extremitats noves, a vegades dubta de quina llargada han de tenir el passos que s'inventa. Però en contra els seus pronòstics, s'acostuma de pressa al gest mecànic i avança, notant a les plantes verges dels peus nuus la rugositat negra de l'asfalt. Li dolen, però no sap definir de quin tipus de dolor es tracta. Si només és el seu o si és el dolor lògic de tots els peus.\nDe sobte, la sorprèn una lluminària. Focus que es mouen amb velocitat. Són pocs segons que serveixen per fer-la trontollar i perquè hagi d'utilitzar els braços per equilibrar-se. Instintivament, però, renuncia a la postura vertical i s'ajup. Es posa a redós rere un arbust que la protegeix i espera que torni a ser només la lluna qui la il·lumini.\nPassat el tràngol s'incorpora i de sobte sent el fred. Es palpa la pell eriçada i se sap despullada. Per un moment s'inquieta i s'estranya altra vegada perquè en la seva vida a la mar mai el seu tors s'havia trobat tan desprotegit.\nS'espanta i creua els braços per protegir-se el pit. Es gira un moment, no ho pot evitar, i encara veu el recorregut circular de la llum del far. Però la decisió ja és massa ferma i segueix. Mira a la terra i s'hi immisceix.\nSap el que deixa i continua sense saber cap a on va.\nPublicat per Gemma a 13:38 Cap comentari:\nQuan arribava a la platja ja solia ser de dia. Des de la barca, a prop de l'amarrador, posava els peus a l'aigua fins a tocar les pedres. No es treia mai les botes d'aigua, però a través del plàstic podia notar l'hivern o l'estiu. Abans, mentre surava pel llom de la mar, havia vist com per l'horitzó de l'est s'enlairava l'esfera rogenca i perfecta.\nPer primera vegada des de feia dies, el fet extraordinari tenia una previsió alegre. La mare l'havia despertada abans de fer-se de dia i s'havia vestit amb gestos que després recordaria poc. El motiu d'aquell matinejar la intrigava. Era una sorpresa, un petit viatge, que requeria una estona de carretera.\nJa al seient del cotxe, incapaç d'adormir-se degut al nerviosisme que li provocava la incògnita del destí, veié com la nit canviava de colors i es començava a entreveure el dia. En un gest casual girà el cap i veié com s'enlairava l'esfera rogenca i perfecta.\nTingué la sensació que feia massa pocs dies que s'havia trobat en la mateixa situació. Sortia d'un local on la nit no semblava tenir aturador. Aquella matinada, però, al carrer topà amb la transició entre la fosca i la llum.\nEn el descampat on hi tenia aparcat el cotxe, la mescla de colors al cel li semblà senzillament reveladora. S'aturà en sec, la mà a la maneta del cotxe, i veié, impàvida durant uns segons, com s'enlairava l'esfera rogenca i perfecta.\nLes hores matinals havien canviat el seu signe. Fins feia poc, quan agafava la bicicleta en aquelles hores en què el fred el punxava a la cara com si d'agulles es tractés, l'inici del dia era fosc, dur.\nPerò en qüestió de poques setmanes la cromaticitat havia canviat. Quan es llevava i s'aventurava al trajecte que el portava al camp, el cel oferia formes i tonalitats distintes.\nMentre pedalava seguint les línies blanques de l'asfalt, podia veure com s'enlairava l'esfera rogenca i perfecta.\nHo recordava amb tot detall. I si una nebulosa tenyia el record i el confonia, es posava en situació.\nEs llevava, quan encara era fosc, i es dirigia al seu far. Allà, a la seva roca predilecta, esperava que el gir inacabable del far es fes invisible, vençut per la llum diürna. Contemplava, com havia fet la major part de la seva vida, com el mar transformava els seus tons i com el sol s'enlairava rodó, rogenc, perfecte.\nElla, que tenia tors de dona i cua de peix, havia vist des del bell mig dels oceans cada albada, cada nou inici durant els dies que durà la seva eternitat. Fins que renuncià a la cua i a l'aigua.\nDes de llavors, els crepuscles matutins s'esfondraven sota les construccions, rere els murs, i els dies tenien un començament invisible.\nPublicat per Gemma a 13:37 Cap comentari:\nA la vora de la mar, les olors el traïen.\nTot i que ja havien passat uns mesos, de tant en tant el perfum de la dona nua encara se li movia per la pituïtària i li produïa a l'entrecuix un escalf que tan sols acabava en erecció en dies com aquell.\nA la vora de la mar, sense ningú a la vista, sense traves humanes que impedissin una total llibertat interna, induïa el pensament i revivia la suavitat d'aquella pell, l'olor de tots els fluxos, el so de cada gemec.\nMig estirat a la seva roca preferida de sota el far, es masturbava i un instant abans de l'ejaculació pensava un moment que només allà i en aquella conjunció sensorial voldria morir.\nSabia que aquell racó de món era gairebé l'únic autèntic que li quedava. Sabia també, perquè algun metge estúpid li havia dit, que el seu cor es podia col·lapsar en qualsevol moment, que havia d'evitar les emocions fortes.\nNo entenia com ell, que sempre havia viscut a mercè del clima abrupte de la mar, sobrevivint a cada batzegada, ara havia de condicionar la seva supervivència a aquell òrgan petit, fins llavors insignificant, que s'albergava sota el seu costellam.\nEn una lluita entre la voluntat de preservar la vida o el deixar-se arrossegar pels capricis de la mortal daga, s'aventurava a exposar-se a les condicions que més l'acostaven al segon pol de la dicotomia.\nNo es tractava només de la imatge reconstruïda de la puta en aquell pis de la gran ciutat. Eren també aquella pedra, la brisa que arribava al cap geogràfic des de la profunditat de la mar, el cel extens i escapçat només per la línia perpètua de l'horitzó, el soroll de l'aigua, la humitat que recobria la pell amb una capa invisible... que el feien arribar al clímax més animal.\nEn aquell compendi de circumstàncies, bramava com l'aigua en una nit ventosa, udolava com udolà un dia la seva sirena i es sentia realment viu, sabent-se funàmbul sobre una corda on la vida i la mort depenien només d'un pas en falç.\nDesprés venia la calma.\nS'escoltava el cor i no hi havia símptoma de defalliment. Tancava els ulls i els tornava a obrir, arrugava el front i aspirava l'aire.\nLa lluna era un fil i el far girava i girava.\nPublicat per Gemma a 14:56 Cap comentari:\nEstava a punt de pujar a l'autocar. Acabava de sortir de l'escola i els que no vivien al nucli urbà feien fila impacients a la porta de la façana lateral de l'edifici. Cada dia a la tarda havia d'agafar aquell transport que detestava i esperar, a casa la tieta Carme, que la mare acabés de treballar.\nTenia el peu al primer graó per pujar a l'autobús quan va sentir que la cridaven.\n“La teva mare t'ha vingut a buscar!"\nEs va sorprendre però no dubtà ni un moment i, girant-se, intentà obrir camí en sentit contrari, empentant sense miraments a tots els companys que la premien i que l'acorralaven a la porta del bus.\nLi agradaven les sorpreses i les improvisacions que podien irrompre en les rutines diàries. Si no, solia ser bastant avorrit. Però recordà que últimament les coses extraordinàries que passaven no havien estat exactament motiu de molta alegria i mantingué el sentiment congelat fins a veure la mare.\nFeia la cara seriosa, però no semblava trista. Li féu un petó i escoltà com li preguntava què tal el dia. Ella respongué breu i sense parar massa atenció a allò que explicava. De fet, havia estat un dia força normal, tant a la classe com al pati. Sense esperar cap silenci incòmode, entre encuriosida i impacient, li demanà sense embuts.\n“Per què no has anat a treballar aquesta tarda?”\nLa mare trigà una estona a contestar. Semblava que rumiava com ordenar les paraules.\n“Sobren infermeres al CAP. M'han donat festa unes quantes setmanes”.\nA vegades es sorprenia de com els grans els costava tant de parlar clar i ras. Com si els petits no poguessin entendre. Però ella de seguida ho va saber. Tothom ho deia i també n'havien parlat a classe el dia que en Ramon, aquell mestre qua ajudava a en Pau, que era l'únic nen de la classe que no parlava i que es passava el dia fent giravoltar els llapis sobre la taula, no va tornar a l'escola.\n“És la crisi, no hi ha prou diners per pagar els sous”, els havia dit la mestra.\nAra la mare pretenia explicar-li que tenia festa i que tampoc tornaria a treballar durant unes quantes setmanes...\nEs mossegà la llengua i no digué res més. Es guardà en secret les preguntes per una altra ocasió i tingué la intuïció de que a partir d'aquell dia moltes coses canviarien. Encara no sabia ben bé com. De moment, però, agafà molt fort la mà de la mare i li sacsejà el braç fins que va mirar-la. Somrigué i molt fluixet li digué que l'estimava.\nPublicat per Gemma a 11:00 Cap comentari:\nEn Paco, amb un to sorneguer, ja li havia fet un parell de comentaris que no s'havia volgut prendre massa seriosament.\nPel que podia comprovar, l'episodi del primer dia de l'any no havia passat del tot desapercebut i sabia que havia estat en boca del contertulians del bar que, per norma general, tenien poca feina i no en deixaven passar una.\nPerò eren les normes tàcites de la idiosincràsia del llogarret i ja s'havia habituat a acceptar-les com a insalvables, sense que li fessin perdre la son.\nLa xerrameca, però, li havia servit d'excusa per indagar sobre l'home negre de la ferida a la mà. Feia poc que havia arribat al poble i treballava al camp d'en Quico. Es feia dir Abu i vivia en els pisos de la Fonteta. Anava i venia amb bicicleta i tenia una edat, segons els informadors, indeterminada.\nA vegades encara li semblava increïble com es podien obtenir tantes dades en el curt temps comprès entre demanar i prendre's el mític tallat matinal. Però en aquell cas es donà per complaguda, tot i que la ferida a la mà i les ulleres d'aquell jovenet misteriós li continuaven despertant una curiositat encara insatisfeta.\nFeia un fred inusual i benvingut i el cotxe era el seu refugi. A la dreta de l'encreuament que la incorporava a la carretera principal hi havia un mur, simple, pelat. Hi era des que tenia ús de raó. Sempre l'havia vist allà i moltes vegades s'havia preguntat què carai hi feia col·locat en aquell precís indret, on tapava tota visibilitat, i per què mai cap consistori s'havia decidit a enderrocar-lo.\nEra fet de totxana antiga, massissa i rogenca i tenia, encara no, dos metres d'alçada. En el solar contigu i havia hagut una casa que va estar deshabitada durant molts anys i que, aquesta sí, havia estat demolida per odre de l'autoritat local. Ara el solar era ple d'herbotes i d'esbarzers que el feien inaccessible i semblava com si en aquell pam de terra el temps s'hi hagués aturat.\nMirar a esquerre i dreta. I el mur.\nPer suposat no es tractava de cap acte vandàlic. Al contrari. Amb premeditació i amb una cura que es feia plausiblement autoritzada, la tàpia havia estat pintada de blanc. Un blanc que per un moment l'enlluernà i que l'obligà a allargar l'aturada en aquella cruïlla habitual.\nHagué de recórrer uns quants metres per atrevir-se a formular una opinió. Sí, li agradava. L'agressió visual momentània, la virginitat aglutinant del no color, la infinitat de possibilitats que li generava aquella superfície estranyament nova, li provocaren una sensació que barrejava inquietud i assossec. Una embrionària gestació de bastes i ínfimes idees que encara no podia definir amb exactitud però que es despertaven, com després d'una hibernació somorta, i que es convertirien en un tragicòmic punt d'inflexió.\nVolen. S'enlairen fins al cel, ingràvides. Tenen ales invisibles que es deixen endur pels corrents d'aire.\nNo se sap el seu destí. Només es balancegen amb els vents i erren a mercè de les voluntats estratosfèriques.\nSón lliures, lliures de les limitacions del cos i de la carn, lliures del dolor i de les pors. Ja no senten, ni ploren ni riuen, ni estimen ni odien.\nSenzillament volen, cap a un incomprès infinit. Un lloc sense fi.\nPotser, durant el camí, fora de qualsevol abast, s'aturaran en aquella estrella i es faran llum. Només perquè durant les nits puguin ser vistes i no se les oblidi.\nEl seu viatge no tindrà retorn.\nTan sols les memòries faran que sobrevisquin en l'interior d'aquells que han quedat vius.\nPublicat per Gemma a 7:39 Cap comentari:\nEXCURSIÓ Quanhavia arribat a l'escola aquell matí...\nSIRENA Lasirena camina. Camina acostumant-se als...\nESFERA Quanarribava a la platja ja solia ser de d...


El jutge arxiva la causa penal per l’ocupació del carrer d’Almagro\nRedacció | dilluns, 7 de novembre del 2011, a les 16.19\nEl titular del Jutjat d’Instrucció número 6 de Barcelona que porta el cas de l’edifici ocupat del carrer d’Almagro, ha decidit no desallotjar. En una interlocutòria d’aquest mateix dilluns, el jutge justifica la decisió dient que els fets investigats no constitueixen una infracció penal i que, consegüentment, s’arxiva la causa.\nSegons la interlocutòria, el futur de l’edifici és de “total indefinició” i es desconeix el temps que fa que la finca no té un destí concret. Afegeix que l’edifici té diversos propiertaris però només un, CajaMar, ha denunciat. El jutge considera que s’ha demostrat que els ocupants no han causat cap atac penal als propietaris dels pisos. Per tots aquests motius, el jutge arxiva el cas per la via penal. Aquesta decisió, però, es pot recórrer. A més, els propietaris poden optar per la via civil o administrativa per recuperar l’immoble.\nDivendres, 4 de novembre, es va celebrar la vista prèvia d’aquest cas. Després que declaressin com a imputades vuit persones a qui els Mossos d’Esquara havien identificat com a ocupants, el fiscal va sol·licitar que es dessallotgés l’edifici de Nou Barris en un mes. D’aquests imputats, sis eren ocupants i els altres dos, membres d’associacions i col·lectius que donen suport als “indignats”. L’edifici va ser ocupat per membres del moviment del 15-M després de la manifestació del 15 d’octubre. Posteriorment, el van entregar a famílies amb dificultats.\nEl Parlament ret homenatge a l’Assemblea de Catalunya\nLa Caixa cedeix el Palau Meca a l’Ajuntament\nL’Ajuntament farà un estudi dels torrents de la Teixonera per evitar nous esvorancs\nAprofitant les possibilitats de la tecnologia 3G per facilitar la comunicació de la gent gran\nEl Mercat de la Mercè celebra els 50 anys amb 50 activitats\nCasal Lambda, 35 anys treballant per canviar lleis i consciències\nCau un grup de lladres que robava en immobles i comerços\nEls veïns desallotjats de la Teixonera passaran la tercera nit fora de casa


Les targes “revolving”. - Cudós Consultors i Advocats\nLes targes “revolving”.\nLes targes “revolving”, la recent Sentència del Tribunal Suprem que confirma que els interessos del 27,2% vinculats a una tarja han de ser considerats usuraris. El passat 4 de març, el Tribunal Suprem va donar a conèixer una Sentència contra Wizink, principal comercialitzadora de crèdits revolving a Espanya, declarant la nul·litat d’un d’aquests crèdits en considerar que els interessos aplicats del 27,24% eren usuaris.\nMilers d’afectats esperaven el contingut d’aquesta sentència que avalua la naturalesa i les condicions d’un producte financer que ha estat comercialitzat de forma molt agressiva per part de les entitats, generant un volum de crèdit global que, avui dia, se situa entorn dels 13.500 milions d’euros.\nLa sentència del Tribunal Suprem es fonamenta en el contingut de la Llei de Repressió de la Usura de 1908, encara vigent. Aquesta norma determina que tindran la consideració d’usuraris i, per tant, nuls, els interessos aplicats a un préstec que es considerin «manifestament desproporcionats» o «notablement superiors al normal». En aquest cas, el Tribunal Suprem resol que uns interessos remuneratoris del 27,24% es corresponen amb la pràctica de la usura perquè superen àmpliament el tipus d’interès mig aplicats a les diferents modalitats dels crèdits al consum (entre un 7% i un 9%) i també la mitjana dels interessos de la categoria concreta de les targetes revolving, situats al voltant del 20%.\nTant o més transcendent que el raonament relatiu a l’abusivitat dels interessos és, sens dubte, l’anàlisi que la sentència fa de la falta de transparència i la insuficiència de la informació facilitada per les entitats als seus clients a l’hora d’oferir aquestes targetes i els préstecs vinculats. Un producte que les entitats i els grans grups comercials que les han ofert han comercialitzat mitjançant agressives campanyes comercials i utilitzant arguments imprecisos o, en alguns casos, obertament falsos. D’aquesta manera, s’ha traslladat als usuaris que podien triar lliurement la quantitat que volen abonar cada mes en concepte de liquidació sense explicar amb la deguda diligència el complex sistema d’amortització que regeix els crèdits revolving. La sentència es mostra especialment crítica amb la falta d’informació facilitada als clients a l’hora d’explicar que l’elecció d’una quota baixa, de 50 o 60 euros al mes, podia fer que un crèdit per un import moderat com poden ser 3000 € es converteixi en impossible de liquidar i generi un deute perpetu, transformant-nos en el que la sentència defineix com a «usuaris captius».\nEls tribunals hauran de revisar la transparència i suficiència de la informació proporcionada als clients. En cap cas, que ens consti, la informació donada ha estat l’adequada per a entendre els riscos econòmics de l’operació, especialment en aquells casos del tot habituals en què la contractació de la targeta revolving es va oferir a través de campanyes telefòniques o seguint tècniques de porta freda desenvolupades en espais concorreguts com a aeroports o centres comercials. En molts casos, els usuaris han contractat les targetes revolving pensant que accedien al que pensaven era simplement un mètode còmode de finançament de compres d’una certa importància econòmica o que, tal com assenyala la resolució, s’han vist obligades a contractar aquesta modalitat de targetes davant la impossibilitat d’accedir a formes menys costoses de crèdit.


Clàudia Galícia i Oriol Cardona, campions d'Espanya d'Esquí de Muntanya Individual - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nClàudia Galícia i Oriol Cardona, campions d’Espanya d’Esquí de Muntanya Individual\nLa 5a edició de la Causiat Extreme ha acollit el Campionat d’Espanya d’Esquí de Muntanya Individual, en l’entorn de l’estació d’esquí de Candanchu, el dissabte 14. Els esquiadors catalans han estat els principals protagonistes de la cursa, ocupant totes les places de podi, tant en categoria masculina com femenina.\nEl recorregut de la prova no s’ha fet públic fins a l’últim moment degut a les dures condicions meteorològiques. Finalment, els participants han cobert un circuit amb cinc pujades i 1.230 metres de desnivell positiu, on s’ha coronat dues vegades l’emblemàtic Pico Tobazo (2.049 metres).\nClàudia Galícia i Oriol Cardona, guanyadors. Sis medalles per Catalunya\nL’esquiadora de la Selecció Catalana d’Esquí de Muntanya de la FEEC, Clàudia Galícia (CE Cerdanya Skimo Team), ha estat la millor entre les dones i s’ha proclamat campiona d’Espanya d’Esquí de Muntanya Individual. Amb aquest triomf, ja són tres els campionats conquerits per Galícia en aquesta temporada. Al desembre es va fer amb el campionat de Catalunya de Curses Verticals; la setmana passada, a La Molina, aconseguia el campionat de Catalunya Individual; i ha tancat el triplet amb el campionat estatal.\nLes medalles de plata i bronze també han estat per corredores catalanes. Mireia Miró (UEC Gràcia), també integrant de la selecció catalana, ha estat segona, i Marta Riba (Club d’Esquí Pobla de Segur), tercera la setmana passada al campionat català individual, s’ha emportat el bronze a Candanchu.\nPodi femení, íntegrament català Fotografia: Gerard Garreta\nEn categoria masculina tres membres de la Selecció Catalana d’Esquí de Muntanya de la FEEC han dominat la cursa i s’han penjat els tres metalls. Oriol Cardona (Ski Club Camprodon) ha estat el més ràpid i s’ha proclamat campió d’Espanya d’Esquí de Muntanya Individual. “Malgrat tenir una meteorologia adversa el recorregut ha estat molt ben trobat. Cinc pujades molt tècniques, totes amb zetes, amb diverses condicions de neu. He fet la primera pujada amb Pinsach, però a la segona ja m’he pogut escapar. He hagut de reobrir traça degut al fort vent i la nevada” ha comentat Cardona, que ja suma també dos campionats aquesta temporada. El primer el va guanyar a La Molina, en disciplina vertical.\nNil Cardona (Ski Club Camprodon) ha tornat progressivament a les competicions aquesta temporada i a Candanchu ha aconseguit la plata i el subcampionat. Marc Pinsach (CE Cassanenca), actual subcampió de Catalunya individual, ha pujat al tercer calaix, tancant un podi cent per cent català.\nFotografia portada / Twitter @fedme_es


Després dels ibers · Visitmuseum · Catalonia museums\nDesprés dels ibers\nPlafons descriptius de la vida al turó de Ca n’Oliver després dels ibers.\nL’àmbit que tanca l’exposició recull la història del turó de Ca n’Oliver entre el segle I aC, quan s’abandona el poblat, i el segle XX, quan es descobreix el jaciment i comencen les excavacions arqueològiques.\nLa primera part aporta una visió de conjunt del que va succeir a Cerdanyola entre l’antiguitat tardana i l’alta edat mitjana, quan el turó torna a ser habitat per raons de posició estratègica i de control del territori. En una vitrina es poden veure materials medievals.\nDesprés s’explica la història del jaciment i les excavacions arqueològiques que s’hi han fet, a través d’un audiovisual i d’una vitrina amb eines i instruments que utilitzen els arqueòlegs. L’audiovisual comença amb les primeres referències bibliogràfiques al poblat el 1919 i s’acaba amb la inauguració del museu el 2010. Entre aquests dos moments, les imatges permeten seguir la història de la recerca al jaciment i les diferents fases de recuperació del turó com a espai històric, de les quals el museu és l’última, però no la darrera.\nCa n’Oliver és un conjunt patrimonial viu que vol ser un referent en la recerca i la difusió de la cultura ibèrica, amb nous projectes, campanyes d’excavació i activitats de divulgació.


El Planetari a l'escola - Turisme Escolar\nTornar enreraHome / Visites i excursions culturals d'1 dia / El Planetari a l'escola\nSortida escolar Catalunya - A l'Escola\nActivitats d'astronomia especialment pensades per a escoles i instituts. El nostre planetari és transportable i fàcilment adaptable a qualsevol lloc. Està dissenyat per projectar al mateix temps 2.500 estels; això equival a fer una observació de l'univers com si estiguéssim a 2.000 metres d'alçada.\nI tot sense moure'ns de l'escola, estalviant despeses d'autocar, desplaçaments, etc.\nLa durada de les sessions va des de la més curta de 30 minuts a una durada més àmplia de 55 minuts, tot dependrà de l'edat dels alumnes i del tema a tractar.\nEls efectes especials que pot realitzar són els següents: - Les fases de la Lluna de forma correlativa.- Eclipsis de Sol.- Projecció de la Via Làctia.- El moviment de gir de la Terra.- Projecció dels planetes, galàxies, nebuloses, cometes, estels fugaços i altres cossos celestes sobre fons estrellat. - Projecció del cel a diferents latituds de la Terra (Pol Nord, Equador, Hemisferi Sud). Les constel•lacions i la seva mitologia.- Meteorit per fer un anàlisi visual i tàctil.\nAltres temes i activitats:- Els planetes del Sistema Solar - Els satèl•lits dels planetes del sistema solar - Galàxies, cúmuls i nebuloses - Púlsars, estels variables, forats negres i quàsars - Astronàutica - La Terra des de l’espai\n- Conferències amenitzades amb imatges: “Els cràters meteòrics de la Terra”; « L’espai un gran enigma » ; « El Sistema Solar » ; “Els descobriments més rellevants del S. Solar”; “Les naus d’exploració espacial”; “Els grans observatoris astronòmics del Món”.\n- Tallers diversos de construcció d’aparells per saber les fases de la Lluna, localitzadors de constel•lacions, fer un sistema Solar a Escala, o bé el taller de llançament de coets, treballem amb planetes, etc. - El Taller del Sol: Què es el Sol, com observar el Sol de forma segura, vigilar les seves taques i fotografiar-les.\n- Taller de les Energies Renovables: aquesta activitat es basa en uns equips d'experimentació, uns plafons explicatius i d'un manual de treball. Després de l'experimentació portem a terme una sessió més teòrica amb material gràfic. Equips d'experimentació: Solar Tèrmic, Solar Fotovoltaic, Aerogenerador, Cuina Solar, Forn Solar, Biomassa, Hidràulic. A partir de CM fins a ESO. Sessions de 1:30h per grup.\n- Observacions de nit: "Sota la llum de les estrelles".\nDimensions: Altura = 3,30 m Diàmetre = 4,5 m.Necessitats: Sala de com a mínim 5 metres d’amplada lliure de columnes i un endoll elèctric a 220v.Capacitat: Nens de 3 a 6 anys = 35 assistents; de 7 a 10 anys = 27 assistents; d’11 anys a adults = 22 assistents\nEl planetari a l'estiu està climatitzat.\n* PLANETARI: Mig dia (matí o tarda): 350 € Tot un dia: 450 €\nA partir del 2n dia i successius: 370.-€\n* LLOGUER EXPOSICIÓ TEMÀTICA DEL SISTEMA SOLAR (5 dies): 250.-€ (si voleu també el quadern de treball, cal sumar-hi 2.-€ per cada quadern de participant. Especialment per a grups de Cicle Mitjà i Cicle Superior.\n* CURSET D'ASTRONOMIA (5 sessions): 75.-€ per participant (mínim 25 participants).\n* TALLER DEL SOL: 150.-€ (mínim 25 participants, màxim 50).\n* CONFERÈNCIES (durada 1:20h. aprox.): a escollir 180.-€.\n* CONSTRUCCIÓ D'UN SISTEMA SOLAR A ESCALA: 180.-€ per grup/aula.\n* CONSTRUCCIÓ DE BRÚIXOLES D'AIGUA: 175.-€ per grup/aula.\n* JOCS DIDÀCTICS SOBRE ASTRONOMIA: 175.-€ per grup/aula. Observacions: Caldrà parar atenció a les dimensions del planetari i l'espai disponible a l'escola, així com la presa de corrent.\nPreus amb l'IVA inclòs. Demani'ns informació d'aquest viatge


Últims programes - L'entrevista del diumenge - Pàgina 10\nJoan Coscubiela qualifica el discurs de Navarro de poc creïble\nJoan Coscubiela, diputat Iniciativa per Catalunya, ha qualificat de "poc creïble" el discurs que ha fet avui el primer secretari del PSC, Pere Navarro. Segons Coscubiela, "estar pel dret a decidir i no fer cap pas per aconseguir-lo té poca credibilitat". També ha defensat que "No passaria res si primer donem la batalla al Congrés i després fem el següent pas, que seria la pregunta i la data. No podem escriure el final sense el primer capítol, perquè això ens pot portar a la frustració". Coscubiela ha insistit que cal que els partits a favor de la consulta es mantinguin units, sobretot perquè, segons ha dit, el dret a decidir no està guanyat. Ha apuntat que "Cada pas l'hem de fer amb mentalitat d'Assemblea de Catalunya. Catalunya només ha avançat quan hem estat capaços d'ajuntar les forces".\nAnuncia un front comú amb les comunitats no governades pel PP contra la Llei Wert al Senat, aquest dimarts, amb l'objectiu de demostrar que el calendari d'aplicació de la llei és impossible. Insisteix que els pressupostos de l'any vinent no inclouran noves retallades en ensenyament\nJordi Turull, president-portaveu de CiU al Parlament\nDiu que, amb incidents protocol·laris com el de dijous a Foment del Treball, el govern espanyol "vol menystenir les institucions catalanes". Assegura que el diàleg Mas-Rajoy no ha estat possible fins ara, perquè el president espanyol es nega a parlar de la consulta. Proposa una candidatura conjunta per a les eleccions europees que posi a l'agenda d'Europa la qüestió catalana.\nL'entrevista del Diumenge - Jordi Cañas, portaveu parlamentari de Ciutadans\nValora positivament la manifestació d'ahir a Barcelona, exigeix Núria de Gispert que demani disculpes i rectifiqui la seva actuació a la presidència del Parlament i vaticina que el procés cap a la consulta s'acabarà en no-res. No descarta promoure una moció de censura contra Artur Mas\nL'entrevista del diumenge - Quim Arrufat, diputat de la CUP\nCreu que l'únic aspecte a parlar amb el govern espanyol és sol·licitar la celebració de la consulta, i, en cas negatiu, actuar de manera unilateral. Assegura que hi ha molts sectors que intenten moure els fils per tornar a situar en el centre del debat la millora de l'autogovern, en lloc de la independència. Adverteix, sobre el projecte Castor, que seria un escàndol que els inversors acabessin enriquint-se, amb diners públics, encara que es paralitzi el projecte, Defensa que Arnaldo Otegi aporti la seva experiència a la comissió d'estudi pel Dret a Decidir.\nMaurici Lucena, portaveu parlamentari socialista\nAdverteix que, després del debat de política general, seran molt més prudents i desconfiaran del diàleg amb el govern sobre el dret a decidir. Creu que Artur Mas, amb Esquerra, ha triat el camí del "xoc de trens" amb l'estat. Opina que l'única via factible és la reforma federal de la constitució. I que el PP s'hi acabarà incorporant. És partidari de dialogar obertament amb el Partit Popular Català, per oferir una alternativa a l'independentisme.\nEntrevista DOLORS CAMATS, Coordinadora Nacional d'ICV\nDOLORS CAMATS, COORDINADORA NACIONAL D'ICV, A L'ENTREVISTA DE DIUMENGE DEL 3/24 Reconeix que la carta de resposta de Rajoy a Mas no és una negativa a la consulta, però denota que el govern espanyol continua sord a les demandes polítiques catalanes. Insta el Partit Popular a incorporar-se a la comissió sobre la transicio nacional del parlament, per demostrar que realment té voluntat de diàleg. Proposa portar al Congrés dels diputats la proposta de la consulta, perquè aquesta "no pot ser només producte del diàleg entre governs, sínó que ha d'implicar els parlaments"\nEntrevista amb Santi Vila, conseller de Territori i Sostenibilitat\nLamenta que Madrid no hagi aconseguit els Jocs del 2020, i diu que el govern apostarà clarament per la candidatura Barcelona-Pirineu pels Jocs d'Hivern del 2022. Creu que el debat sobiranista s'ha d'asserenar però que el reconeixement del dret de secessió és irrenunciable i espera que la Via Catalana serveixi per enviar un missatge clar al govern espanyol. Diu que els pressupostos del 2014 permetran reactivar inversions en habitatge, transport metropolità i seguretat vial.