Inici\tLlocs amb encant\tCultura\tLa nostra gent\tGastronomia\tProductes típics\tAnimals\tPlantes\tExcursions\tCicloturisme\tEsport\tPorts i nàutica\tMercats, fires i festes\tEsdeveniments\tO.I.T. a Mallorca\tTenda de Mallorca\tCultura\nL'Església de Cristall, Porciúncula\nLa popularment coneguda amb l'àlies d'Església de Cristall és en realitat l'Església de la Mare de Déu dels Àngels, la construcció va ser iniciada en 1964 sota la direcció de l'arquitecte mallorquí Josep Ferragut. L'Església va ser inaugurada quatre anys més tard, en 1968, coincidint amb la defunció del seu projectista.\nLlegiu-ne més: L'Església de Cristall, Porciúncula\nLlegiu-ne més: Ca’n Carasses, un exemple italià a Palma\nLa visita al Museu Diocesà de Mallorca és un complet recorregut per l'art cristià a l'illa.\nLlegiu-ne més: 100 anys de Museu Diocesà a Mallorca\nLlegiu-ne més: Un passeig per Santanyí\nÉs possible que fins i tot hi hagi qui es sorprengui en descobrir que Mallorca és molt més que una destinació de sol i platja. Encara que últimament sembli haver-se convertit en l'ingredient de moda, la cultura ha tingut des de sempre un pes fonamental en la història i evolució de l'illa. A Mallorca es pot trobar una oferta cultural molt àmplia i variada.\nLlegiu-ne més: Mallorca, destí cultural\nAl carrer del Temple número 9, entre les Avingudes i la plaça de Sant Francesc, hi ha un edifici d'habitatges abandonat, construït sobre un arc, amb aspecte de porta fortificada. No ens engana: cobreix unes torres islàmiques i donava accés a l'antiga fortalesa del Temple.\nLlegiu-ne més: El Temple continua oferint un servei a Palma de Mallorca\nInteressants mostres del barroc i el neogòtic a Mallorca. Una manera encantadora de gaudir l'estiu a Palma de Mallorca és passejar immersos en l'ombra dels pintorescos carrerons que desemboquen a la Plaça de Cort.\nLlegiu-ne més: Ajuntament de Palma i Consell Insular\nPàgina 1 de 6\tInici


– Green quiz: quinzenalment, els dijous a les 19 hores, es publicarà al perfil de Polseres Verdes, mitjançant Stories d’Instagram, un joc de preguntes i respostes d’una temàtica mediambiental en concret. S’hi podrà participar durant 24 hores. L’endemà es publicarà el guanyador, que rebrà un obsequi.\n– Recollida Polseres Verdes: quinzenalment, i alternant-se amb el Green Quiz, s’organitzarà una recollida de residus per part dels membres del grup de joves, durant 1 hora, i en diferents punts del municipi.\n– Entrevista: es faran entrevistes a persones vinculades al món de l’ecologisme i el medi ambient a través d’un directe d’Instagram al perfil de Polseres Verdes.\n– Brossa challenge: tindrà lloc durant 15 dies els mesos d’abril i juny. Són uns reptes en els quals la població haurà de realitzar una recollida de residus en una zona concreta del municipi i penjar a les xarxes l’abans i el després de la recollida. Al final, s’entregaran obsequis mitjançant un sorteig entre tots els participants.\n– Activitat popular: consisteix en una gran recollida de residus oberta a altres entitats i població en general, amb inscripció prèvia i entrega de recordatoris als participants. Aquesta és una activitat pendent de confirmar en funció de com evolucioni la situació sanitària.


Editorial: Mossos contra polítics en el judici al procés\nMossos contra polítics en el judici al procés\nMés enllà d'interpretacions jurídiques, els testimonis dels caps dels Mossos són demolidors per al Govern políticament\n03 de d’abril del 2019. 22:41\nFerran López, número dos dels Mossos i cap del cos durant l’aplicació de l’article 155, va reforçar en el judici al procés la versió del major Josep Lluís Trapero , i va anar fins i tot més enllà. Va confirmar que els caps dels Mossos van advertir als alts càrrecs del Govern –president, vicepresident i conseller d’Interior– que si se celebrava el referèndum de l’1-O es produirien incidents i disturbis (un incendi, va descriure) pel qual els van aconsellar que suspenguessin la consulta. Però López va aportar una dada fins ara desconeguda: va dir que el president Carles Puigdemont els va assegurar que si passava el que preveien declararia immediatament la independència.\nLópez, com abans Trapero, es va esforçar a deslliurar els Mossos de qualsevol complicitat amb els caps polítics i va assegurar que mai es podrà acusar el cos de col·laborar en l’organització del referèndum. Aquesta exculpació dels Mossos pot ser interpretada pel tribunal, com ja fan els independentistes, en el sentit de descartar el delicte de rebel·lió perquè sense força armada no hi ha rebel·lió possible. Però també hi ha la interpretació contrària, la que les advertències desateses dels Mossos reforcen la tesi de la fiscalia que els membres del Govern van seguir endavant malgrat que coneixien que hi podia haver incidents violents.\nAquestes dues hipòtesis discutibles s’inscriuen en el terreny jurídic, però els testimonis dels caps dels Mossos són demolidors per al Govern des del punt de vista polític. Perquè una vegada advertits que els Mossos no col·laborarien, o Puigdemont i els seus consellers van enganyar la gent mantenint un referèndum que no tindria conseqüències polítiques o, al contrari, van intentar declarar la independència tant sí com no, fet que contradiu les afirmacions actuals que tot va ser simbòlic i que era un farol assumit. Qualsevol de les dues possibilitats és políticament perversa.\nFora d’això, la versió de López contradiu de ple les aportades pels caps polítics i policials del Ministeri de l’Interior. El número dos dels Mossos va negar passivitat i falta de col·laboració, i va tornar el retret de la deslleialtat –tot i que sense utilitzar la paraula– als cossos i forces de seguretat de l’Estat. Per afrontar aquestes contradiccions, l’advocat de Joaquim Forn ha sol·licitat un acarament entre López i el coronel de la Guàrdia Civil Diego Pérez de los Cobos, que el tribunal faria bé de concedir.\nTribunal Suprem Referèndum a Catalunya Carles Puigdemont Editorials El Periódico Judici del 'procés' Polítics catalans presos\nBaixes per regles incapacitants\nMés enllà del relleu al CNI\nPendents del gas


Westberry Hotel Bodmin Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRhind Street, Bodmin City Center, Bodmin, Regne Unit - Veure al mapa\n"The location of the hotel was perfect, central to the town,..."\nConvenientment situat a Bodmin, Westberry Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Westberry Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, instal·lacions per a reunions i banquets .\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, telèfon, despertador, TV satèl•lit/cable, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com camp de golf (a 3 km), jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Westberry Hotel és una elecció inteligents per a viatgers a Bodmin, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (351) Parelles (203) Viatgers en solitari (74) Famílies amb infants petits (21) Famílies amb infants grans (10) Grups (46)


Un centre per gaudir més i millor de la platja | Blog de Barcelona. Tenim punts en comú\nVoleu anar a la platja amb la canalla i no haver de carretejar joguines? Us ve de gust prendre una estona el sol llegint un llibre o una revista, però no voleu anar carregats? Cap problema, el Centre de la Platja us ofereix la possibilitat d’endur-vos en préstec diaris, revistes i llibres per a grans i petits, o material esportiu i estris per jugar amb la sorra per als més menuts. Només caldrà que dediqueu uns minuts a fer-vos el carnet i ja podreu utilitzar aquest nou servei.\nEl Centre de la Platja és un equipament municipal situat als porxos de la platja del Somorrostro, sota el passeig Marítim i a tocar de la sorra, que ofereix un munt de serveis a totes aquelles persones a les quals els agrada gaudir de la costa. A més de la Biblioplatja i la Ludoplatja, el centre també inclou un servei d’assessorament, respon consultes de tota mena sobre el mar, la costa i el litoral, i organitza activitats per a grups i a títol individual, tant per a petits com per a adults.\nAquest mes de juliol, el Centre de la Platja està ple de grups d’infants que hi van a fer activitats amb els casals d’estiu i els esplais, però també hi ha pares i mares amb canalla que utilitzen el servei de préstec o que aprofiten la relativa frescor de l’interior del local per reposar una estona de la calor de la platja, perquè el centre disposa d’una sala on seure a llegir, amb connexió Wi-Fi, i un racó destinat a la lectura dels petits.\nContes per a menuts, xerrades per a adults, activitats per a joves, itineraris per a tothom per conèixer els barris de la ciutat més propers a la costa, el centre té una àmplia oferta de possibilitats relacionades amb el mar, el medi ambient i el territori més proper. Obre les portes en començar la primavera i les manté obertes fins a final de setembre. Entre les activitats en grup, a partir de sis persones, hi ha el passeig ambiental a la vora del mar, una ruta històrica per la Barceloneta o una ruta sobre rodes (amb patins o bicicleta) pels espais verds del litoral.\nPer a grups de quitxalla hi ha un taller d’estels, i un conte o xerrada, segons l’edat dels participants, sobre els tipus de residus que es poden trobar a la platja, amb una passejada final per recollir-ne i classificar-los. També hi ha el Joc d’en Sumi, un submarinista que ha perdut els papers del seu quadern de bitàcola i a qui els participants han d’ajudar seguint les pistes que els donen els monitors del centre. Per a persones adultes i gent gran també hi ha una activitat anomenada Geoplatxing, que permet descobrir secrets de la Barceloneta i de les platges tot fent servir un GPS que presta el mateix Centre.\nEl Centre de la Platja compta, per a les activitats que organitza, amb la col·laboració d’altres entitats i equipaments com el Museu Marítim, el Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) o la Fàbrica del Sol. Entre les activitats programades per a aquests propers mesos, cal destacar la tertúlia taller del dia 7 de setembre sobre la gestió intel3ligent del litoral barceloní; la tertúlia literària amb l’escriptor Paco Villar, autor del llibre Banys de mar. Quan la platja de Barcelona encara no era platja, el dia 9 de setembre; una sortida a navegar per la festa major de la Barceloneta, el 18 de setembre, i la festa de cloenda de la temporada, el diumenge dia 29 de setembre.\nAjuntament ciutat vella festa major Google Maps fotografia exposicions cultura art Arxiu Històric Muhba Born raval MNAC itineraris Sant Andreu de Palomar Gaudí tradicions Mobile World Congress música guerra civil memòria històrica Barceloneta llibres metro rambla Pedralbes Sant Andreu història sants Poblenou Tibidabo montjuïc Horta eixample Arquitectura Sant Gervasi Les Corts modernisme barri gòtic TIC Gràcia rec comtal TMB sant martí call


Els comuns volen que el delicte de sedició estigui vinculat a la violència - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls comuns volen que el delicte de sedició estigui vinculat a la violència\nEls comuns volen que el delicte de sedició estigui vinculat a la violència Regió7\nEls comuns han entregat al PSOE una proposta per reformar el delicte de sedició que recull el Codi Penal i vincular-lo explícitament a la violència, és a dir, a l'ús d'armes. Segons va avançar ahir el diari Ara i va confirmar el president d'Unides Podem al Congrés, Jaume Asens, la iniciativa vol que fets com els de l'octubre del 2017 no puguin ser considerats sediciosos, com sí que va fer el Tribunal Suprem, i «desactivar» així un article que també pot ser utilitzat contra moviments socials i activistes, va advertir.\nEn una entrevista amb Catalunya Ràdio, Asens va reconèixer que els comuns preferirien abolir el delicte però que són «realistes» i saben que la majoria actual al Congrés no ho permet. La proposta dels comuns, que també van fer arribar a CCOO, UGT i Òmnium Cultural, és «molt assumible per al PSOE», va dir Asens, tot i que va admetre que socialistes i Unides Podem podrien «arribar a votar per separat». Així mateix, va descartar l'amnistia dels líders independentistes empresonats perquè «té moltes dificultats d'encaix jurídic» i deixaria la decisió final en mans del Tribunal Constitucional. «Un avantatge que té aquesta reforma respecte de l'amnistia és que els tribunals no hi intervindran», va afirmar.\nPere Casaldàliga ingressa a l'hospital de São Félix do Araguaia per problemes respiratoris .


EOI web 2.0: de novembre 2010\nEOI web 2.0\nrecurs útil AVIARY\nMoltes vegades, navegant per Internet , trobem alguna cosa que ens interessa i si fem :seleccionar i copiar, per exemple , en un Word, el document perd el seu disseny original. Per poder mantenir el format , hem d'utilitzar un capturador de pantalla com el d'Aviary. Per poder fer-lo servir, heu d'utilitzar el Mozilla Firefox i clicar "add to Firefox". A partir d'aquest moment, us apareixarà una nova icona a la barra de navegació del vostre navegador.\nNomés cal que accedir a la web que us interessa i clicant just al costat de la icona nova trieu si voleu seleccionar:\n-una part de la pàgina\n-la part que teniu en pantalla\n-tot el document\ni el guardeu a l'escriptori del vostre ordinador. I ja està llest per fer-lo servir.\nUs passo un exemple perquè veieu com funciona:\n1- pàgina web original\n2- imatge que he capturat amb Aviary\nAmb aquest recurs podeu donar una imatge diferent als textos que treieu d'Internet i els podeu insertar directament al Word,Powerpoint...\nPublicat per Chantal a divendres, de novembre 19, 2010 1 comentaris\nEtiquetes de comentaris: aviary, textos\ntreballar amb TESTMOZ\nJa fa molt de temps que busco un programa senzill per fer preguntes tipus test als meus alumnes i aquesta vegada l'he trobat. Es tracta de Testmoz. No cal que us registreu. Només heu de donar un nom al test i posar-li un password. A partir d'aquí podeu crear diferents tipus de preguntes:\n-veritat o fals\n-diferents respostes vàlides\ni marcar les respostes correctes.\nÉs molt senzill d'utilitzar,molt pràctic i gratuït. Un cop tingueu el test, el programa genera un link que podeu proporcionar als vostres alumnes ja sigui, via mail, o bé, via Moodle.\nQuan l'alumne fa el test, ha de posar obligatòriament el seu nom i contestar les preguntes. El programa li diu els encerts i els errors. I vosaltres podeu consultar, en tot moment, els resultats dels vostres alumnes.\nAquí us passo el link d'un test que he fet amb els alumnes.\nQuè , us animeu ?\nPublicat per Chantal a dimarts, de novembre 02, 2010 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: test, Testmoz\nEspero que tots els recursos que vaig penjant siguin d'utilitat per les vostres classes.\nEls vostres comentaris i suggeriments seran ben rebuts.\nrecurs útil: L'ARBRE À IMAGES\ntreballar amb: SPEAKINGIMAGE\nalarma animacions arxiu arxius audio audiobooks audiograbber audiolingua avatar aviary banner blog blogs bon any bookmarks bubbl calaméo cançó cançons cantar cartells CE CO collage compartir delegat delegats delicious descripció doc domino dominos Doodle downloadhelper EE EO evernote fonts foto fotopedia fotos glogster Goanimate google reader google_docs guia professorat hora HotPot hotpotatoes iBook icould imagiers imatges imprimir introducció tema issuu jocs lletres llibres llista llistes lyrics Mac Mapes conceptuals moodle mp3 música my avatar editor mystudiyo nadal newspaper map nota online converter pdf PDI photopeach picasa pistes planificar esdeveniments podcast polyvore powerpoint ppt presentacions prezi primer pronunciació publicació publicacions QCM qüestionaris Quizlet quizz random name picker read the words recettes rellotge roba rss Sant Jordi Shape Collage slideshare speakingimage test Testmoz text-to-speech textos thoughtaudio timerime títols tubeoke Tubesnack Turbocollage TypeIt v video vídeo videos vídeos videotutorial vocabulari voki voxopop web 2.0 wiki wikipedia wondersay word wordle Wordstep youtube\nSubscriure's a EOI web 2.0


Territori i paisatge a l’Antiguitat - Sapiens.cat\n« Les cartes de Schulten\nDe Troia a Barcelona: Les columnes del Palau de la Generalitat »\nTerritori i paisatge a l’Antiguitat\nAmb el títol d’Hàbitat rural i transformació del paisatge a l’Antiguitat, els propers dies 31 de gener i 1 de febrer del 2012 se celebrarà a l’ICACuna trobada científica en el marc dels Seminaris Internacionals d’Arqueologia Clàssica.\nVista de la vil·la romana de Centcelles, Tarragona\nEn aquesta trobada es reuniran especialistes d’arreu per exposar la seva recerca i debatre sobre arqueologia del paisatge i el poblament rural, l’organització del territori de les ciutats romanes i de les vil·les.\nEls coordinadors científics del seminari són Marta Prevosti, Josep Maria Palet i Ignacio Fiz. La convidada principal és la Dra. Annalisa Marzano de la University of Reading, que exposarà alguns exemples de vil·les romanes recuperades a la zona central d’Itàlia. Altres especialistes parlaran de les comarques de Girona i les de l’ager de Tarraco, així com de la dinàmica del paisatge, canvis ambientals, estructuració del territori, i de les tecnologies cartogràfiques que s’empren en l’estudi d’aquests hàbitats rurals.\nSi voleu saber-ne més, cliqueu aquest enllaç.\nEntrada publicada a General\tel Divendres, 27/01/2012 a les 12:59.


Mònica Miró Vinaixa ha vingut a presentar ‘Al dellà de l’enlloc’, poemari que ara fa res, el febrer de 2021, publicà Editorial Trípode, amb un retrat de l’artista i poeta Abraham Mohino Balet a la pestanya de la coberta. « Ni res aquí, ni res allà ─llegim en un escrit a la coberta de darrera del llibre─. O potser tot, en aquest trànsit d’un buit a un altre: conrear el cos, l’únic terreny propi, saber que és bell el lloc on l’ull descansa, dir-se el passat com si fos viu encara i fer de cada mot una darrera casa. Aquests són els camins que porten [el poemari], cent poemes que des del fons de la terra construeixen el moment com a acte estètic i la paraula com a punt de partida i d’arribada. Res no és banal en una poesia on l’enyor es fa carn, on, sense déus, el jo poètic trena vincles amb la natura per trobar-hi una nova forma de completesa.»\nMònica Miró Vinaixa, la convidada, nasqué a Barcelona el 23 de setembre de 1969, un dia abans de la Mercè. «El metge ─ens diu en un missatge─, [que] volia fer festa […] li va provocar el part a ma mare, així que sóc […] com August, l’emperador, i com el Julio Iglesia (ai!).» Professora, editora, traductora, investigadora i assagista, poeta i divulgadora del món clàssic. Dona de talent, és llicenciada en Filologia Llatina i en Filologia Francesa i Màster en Història de les Religions. En aquests moments, està redactant la seva tesi doctoral Guerra i exili en l’obra de Josep Solanes i Vilaprenyó: experiència de vida i constructe cultural. Ha estat docent a la Universitat de Barcelona, a la Universitat Pompeu Fabra i a la Universitat Oberta de Catalunya. Des de fa deu anys, és professora d’escriptura creativa i de literatura clàssica a l’Escola d’Escriptura. Autora de nombrosos estudis sobre llengua i cultura llatines, literatura francesa, antropologia de les religions i llengua i literatura catalanes. En tant que divulgadora del món clàssic, conduí, des de setembre de 2016 fins a juny de 2017, la secció setmanal radiofònica ‘Els ulls de Minerva’ dins el programa cultural Wonderland, dirigit per Rosa Gil, de RNE-Ràdio 4, amb la comesa d’establir ponts i diàlegs entre l’antiguitat romana i el món contemporani. També col·laborà regularment amb la secció ‘L’art d’escriure’ de l’esmentat programa.\nGuaita, escriu també poesia, gènere en el qual fins ara té publicades tres obres: Moll el 2011 li publicà En el límit de l’ombra, pols de cinabri, escrit a quatre mans amb Abraham Mohino Balet i el 2019 Godall Hybrida. Fa poc, el 2021 Trípode Al dellà de l’enlloc, que és l’obra que presentarem. Cal remarcar que Godall edicions li publicà el 2019 Perennia, una mostra de poesia epigràfica funerària llatina.\nHa merescut alguns premis. Premi Extraordinari de Llicenciatura, l’any 1995. Amb el recull Entre l’ocell i l’argila. Tríptic ambrat d’haikus agredolços fou premiada l’any 2004 en la XXVIIIA edició dels Premis Castellitx d’Algaida. La tasca de tutorització del blog ‘El teixit de Penèlope’, de Mònica Flores, va merèixer l’any 2012 el premi Núria Tudela i Penya que concedeix la revista Auriga, única publicació en català dedicada a la divulgació de la tradició clàssica a Catalunya.


Posa't les botes!!: TORRENT FONDO i COLL DE LES GARRIGOSES\nTORRENT FONDO i COLL DE LES GARRIGOSES\nDistància recorreguda: 5,78 quilòmetres\nAltitud mín: 349 metres, màx: 799 metres\nDesnivell acum. pujant: 537 metres, baixant: 697 metres\nTemps: 4 hores 25 min. (incloent totes les parades),\ndels quals 2 hores són per fer el Torrent Fondo (fins la fita)\nRecorregut: La Salut, Coves de Salnitre, Torrent Fondo, Coll de les Garrigoses, camí de les Bateries,\ndrecera del Fra Garí, La Salut.\nal Coll de les Garrigoses. La baixada per la drecera Fra Garí és una desgrimpada\naccessible si hi estàs acostumat.\n- del parking a l'inici del Torrent Fondo 35 min.\n- del Coll de les Garrigoses a l'inici de la Drecera de Fra Garí 35 min.\n- baixada per la Drecera de Fra Garí 30 min.\n- del final de la Drecera de Fra Garí al parking 15 min.\nPetit ressalt llis\nAra baixem per aquesta pista força transitada. Passarem de llarg un caminet per la dreta que ens porta a St. Joan. Una mica més endavant veurem a la nostra esquerra la Font Seca.\nSeguirem baixant i en un revolt pronunciat a la dreta (vigileu perquè ja n'haurem passat algun més), trobarem unes marques blanques i grogues que ens conviden a deixar el camí principal per l'esquerra. Som al capdamunt de la Drecera de Fra Garí. Seguirem les marques i baixarem pronunciadament desgrimpant els diferents graons i algunes escales malmeses picades a la roca.\nUna vegada arribem a la torre d'alta tensió, podem tirar directament en direcció a la Salut pels camins que anirem trobant per arribar al cotxe.\nSi no, seguim baixant fins al poble de Collbató i una vegada aquí tirarem cap a l'esquerra per anar a buscar l'ermita de la Salut i arribar al cotxe.\nPublicat per Alfred i Jaume (Posa't les botes!!) a 14:47


El Sr. Postu, sota la marca Postureig de Lleida,estrena botiga virtual\nUna de les grans novetats és que ara es poden comprar les unitats que el consumidor desitgi\nper Redacció dissabte, 14 de desembre 2019 - 15:18h\nCaptura de pantalla de la nova web de Postureig de Lleida. | LleidaDiari.cat\nEls seguidors i les seguidores del Sr. Postu estan d'enhorabona! Postureig de Lleida té ja una botiga virtual en la qual es venen postuxapes i altres productes de la marca, com postuimats i postusamarretes, amb els mateixos dissenys que les xapes. Una de les grans novetats és que ara es poden comprar les unitats que el consumidor desitgi. Això sí, tota la recaptació continuarà repartint-se entre les diferents entitats de Lleida amb les quals col·labora aquest conegut 'spiderman' lleidatà.\nEl propi Sr. Postu ha informat en un comunicat que un cop arrenqui l'any 2020 farà els donatius recaptats enguany, que arribaran fins als 50.000 euros, i es repartiran entre 20 entitats solidàries. Si ens remuntem al principi, ara fa sis anys Postureig de Lleida va començar la seva aventura. Des d'aleshores s'han recaptat 200.000 euros de forma altruista.\nDinamitza aquests comptes amb aportacions humorístiques i reivindicatives de la realitat lleidatana, catalana i global en diferents formats, algunes d’alta viralitat. Es desplaça sovint pel territori fent presentacions, xerrades i pregons. Des del seu inici va aprofitar l’èxit per difondre i dur a terme accions solidàries; gràcies al disseny i confecció de més de 20 models de #PostuXapes i altres productes, i la participació en actes i festes, ha recaptat més de 200.000 euros per entitats benèfiques de Lleida, de forma altruista i desinteressada.


Per Quim Curbet dijous, de gener 16, 2014\nÉs –encara– un promontori rocós que resisteix l’embat no sempre benigne de les onades. Té amb prou feines la grandària d’un menjador, d’un pis modest. S’hi arriba amb dues braçades contingudes, una barca amb prou feines passa pel lleu canal que deixa entre ell i el continent.\nDe petit em semblava un territori immens, un país salvatge, indòmit, gairebé inexplorat, on jo podia deixar anar lliurement els meus somnis, alimentats amb el tecnicolor de moltes sessions de tarda al cinema parroquial. Tots aquells castells al vent van quedar allà, per sempre més, engrunats entre les roques.\nTornar a aquests indrets un diumenge a la tarda d’hivern sempre em produeix com una mena de neguit existencial, perquè em veig reflectit a la roca com si fos un mirall i, si bé l’illa continua en el mateix indret, amb les mateixes rugositats, jo em veig diferent, bandejat ja irremissiblement per la tempesta perfecta del temps.\nPenso que, si la devastació urbanística i l’escalfament del planeta ho permeten, segurament aquella illa em sobreviurà i, potser algun dia, serà explorada per algun infant del futur, habitant d’un estiu invencible. Veurà les punxes negríssimes dels eriçons marins, el balanceig gelatiniforme de les algues, algun petit gòbit d’aquells que a mi em semblaven de la grandària de Moby Dick i els derelictes que porten les llevantades, i en alguna escletxa de la roca encara hi podrà trobar l’eco somort dels meus pensament d’infant, que van quedar atrapats, d’estiu en estiu, fins que la vida em dugué definitivament molt lluny de la cala dels Bots.


Reflexiva i implacable (Carme Colomina)\nReflexiva i implacable\nCARME COLOMINA 05/01/2013 00:00\nAls Estats Units, que els agrada tant fer llistes de tot, s'acaben de treure de la màniga els 100 pensadors globals del 2012. Només tretze dels cent són europeus, i cap està entre els deu primers. I el més curiós de tot és que la primera europea de la llista és Angela Merkel (en el número 12).\nLa cancellera alemanya és una persona tenaç, reflexiva i inflexible. Però no una pensadora. Merkel no és una gran oradora. És la reina de la vaguetat i del pensament pràctic. És la determinació amb què s'imposa, marcant els temps i les reformes a una eurozona atrapada per la crisi, que li ha acabat cedint el rol de cervell i braç executor de la Unió. I és per això que s'ha guanyat la confiança dels alemanys.\nMerkel lidera Europa empesa per les circumstàncies, però de manera implacable. Així és també com ha mantingut el control de la CDU durant els últims tretze anys i ha eliminat qualsevol competidor que li fes ombra. I així és com es pot guanyar la reelecció.


La Fundació MAP estrena l’obra “Pessics de Rock” davant els alumnes del Ripollès – Fundació MAP\nLa Fundació MAP estrena l’obra “Pessics de Rock” davant els alumnes del Ripollès\nPessics de Rock és el nom de l’obra que la companyia La Tropa de la Fundació MAP, formada per persones ateses i educadors que els hi donen suport, ha preparat aquest any sota la direcció d’Eudald Jordà i Valentina Hernández, professionals de l’entitat.\nAquest dijous 3 de maig al matí s’ha estrenat en una doble funció al teatre Comtal de Ripoll davant més de 500 alumnes de 5è i 6è de primària i de 1r i 2n d’ESO de la comarca. Tracta la història del rock català a través d’una mestra de música que, cansada que els seus alumnes no facin res a classe, decideix endur-se’ls al Canet Rock. Els guions, el muntatge i l’escenografia han estat realitzats des de la pròpia entitat.\nL’estrena de l’obra forma part d’un taller de teatre que es realitza cada any a les escoles, en coordinació amb el Servei Educatiu del Ripollès, i s’emmarca en el programa de sensibilització de la Fundació MAP, que porta diferents activitats i tallers als centres educatius del Ripollès des del 2012. Hi participen una mitjana de 1.200 alumnes de totes les edats cada any.\nEl taller de teatre consisteix a visitar les classes que assistiran a la representació amb alguns dels actors i actrius i contextualitzar l’obra, al mateix temps que es sensibilitza sobre la discapacitat i el teatre amb suport. També es busca la complicitat d’alguns alumnes perquè facin de suport en un moment determinat dalt de l’escenari.\nEls dotze centres amb qui s’ha treballat el taller d’enguany han estat Vedruna, Joan Maragall, Salesians, Abat Oliba, Tomàs Raguer i Ramon Suriñach de Ripoll; Pirineu de Campdevànol, Germans Vila Riera de Camprodon, Mestre Andreu de Sant Joan de les Abadesses i escoles de les dues ZER de la comarca, en concret, les de Planoles, Vallfogona de Ripollès i Llanars.\nCom a mostra d’agraïment al treball conjunt que el MAP realitza amb les escoles i coincidint amb el 50è aniversari de l’entitat, s’ha fet entrega a cada alumne d’un regal molt especial realitzat per les persones ateses. Es tracta d’unes boles fetes amb terra i fang i pintades de colors que contenen llavors de flors, plantes de l’hort i aromàtiques perquè els alumnes les plantin on vulguin i les facin créixer.\nadmin2019-03-01T16:18:01+00:00Dijous,3 Maig, 2018|


Maruja Rambla: «Donarem tot el suport necessari perquè el Consorci Sanitari de Terrassa tiri endavant» | NacióSabadell\nper Joaquim Albalate, Terrassa | 20 de desembre de 2016 a les 09:58 |\nLa regidora de Salut de Terrassa, Maruja Rambla, en un ple municipal | J. A.\nL'Ajuntament de Terrassa "donarà suport al Consorci Sanitari" com sempre, tot i la suspensió de l'autonomia de gestió decretada divendres passat per la Generalitat de Catalunya. El consistori forma part, amb un 20% de llocs del consell de govern, del Consorci; un altre 20% està controlat per la Fundació Sant Llàtzer i l'altre 60%, i, per tant, la majoria absoluta, és de la Generalitat.\nPer això, ha dit la regidora de Salut de Terrassa, Maruja Rambla, la suspensió de l'autonomia de gestió "no suposa un gran canvi", si bé això suposa que totes les decisions que es prenguin, especialment pel que fa a la gestió econòmica i de recursos humans, han d'estar d'acord amb la Generalitat. En declaracions a La Torre, Rambla ha dit que "és cert que l'Ajuntament ha perdut, ara com ara, capacitat de pressió", però espera que el CST "tiri endavant" com ha anat fent fins ara.\nTot i això, la regidora assegura que aquesta suspensió és temporal. "El 29 de novembre es va aprovar un pla de viabilitat de l'empresa que es va enviar a la Generalitat" i, per tant, quan la comissió interdepartamental d'economia que controla ara el CST l'aprovi, s'aixecarà la suspensió, que ve donada per la llei de mesures fiscals i financeres, que diu que "els ens públics han de complir l'objectiu general de pressupost sense desviacions", és a dir, sense pèrdues.\nUn problema d'infrafinançament que ha portat a un deute gegant\nEl Consorci Sanitari de Terrassa té pèrdues anuals gairebé des de la seva fundació, el 1988. Això ha fet que actualment tingui un deute que es calcula en més de 40 milions d'euros. L'alcalde de Terrassa, Jordi Ballart, s'ha reunit amb la conselleria de Salut, el CatSalut i fins i tot amb el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, per intentar solventar-ho.\nDe moment, s'ha aconseguit que el pressupost del 2017 quadri els números. "Va venir el conseller [Toni Comín] i va prometre 9,2 milions d'euros d'injecció", explica Rambla. "4,5 milions seran per l'activitat addicional ja contractada, i dos i mig seran per l'absorció de l'activitat de la Clínica del Vallès", que farà que el contracte sigui més gran. "Si ens exigeixen més, també el CST podrà demanar més recursos", diu la regidora.\nTot i no tenir el control sencer de l'ens, "es tracta de l'Hospital de Terrassa, i com a ajuntament hem de treballar per millorar la sanitat a Terrassa", afirma Rambla, "l'objectiu és que tot això no afecti el servei, i l'objectiu és, sempre, que vagi a millor, tant el que depèn del CST, on tenim més control, com a Mútua".\nLa regidora afirma estar "il·lusionada" amb el Consell Municipal de Salut, creat recentment i que inclou una quarantena d'entitats de salut i associacions ciutadanes, i que, entre altres temes, ha creat una comissió per analitzar les llistes d'espera i l'accés a la sanitat. Serà en aquest consell on, diu, es donaran totes les informacions amb la col·laboració del CatSalut, també pel que fa a l'evolució del Consorci Sanitari.\nL'Hospital de Terrassa és un dels dos centres de referència de la ciutat i el principal actiu del CST Foto: Cristóbal Castro\nVallès Occidental, Societat, sanitat, Maruja Rambla, CST, Consorci Sanitari de Terrassa, Hospital de Terrassa, suspensió de l'autonomia


Circuit per Torrefeta | Gloria Condal\nTotes les aigües es comuniquen →\nCircuit per Torrefeta\nPublicat el 4 gener 2009 per Gloria Condal\nUn dia boirós i humit de principis del 2009 vam anar fins a Guissona. D’allà vam pujar a Selvanera, un poble que es va formar a l’entorn de la casa senyorial de Can Viles i l’església de Sant Sebastià; el nom ve de “selva” bosc i “nera” negra. En tota la passejada sota la pluja no vam trobar cap humà, tan sols els lladrucs dels gossos. Algunes cases estan molt ben cuidades, d’altres cauen. Vam fotografiar la que recordàvem on havien viscut els padrins, al costat de can Cisquella. Vam tornar a la carretera en direcció a Ponts i vam continuar endavant fins a desviar-nos, uns quilòmetres enllà, cap a Florejacs.\nFlorejacs. Foto: gloriacondal\nCom el nucli anterior, forma part del terme municipal de Torrefeta i Florejacs, format l’any 1972, el segon en extensió de la Segarra, travessat pel riu Sió d’est a oest, amb castells i restes arqueològiques. En total són unes 650 persones; el nucli on se n’agrupen més és Sedó, amb 136, que a nosaltres ja ens sembla petit. La majoria es dediquen a l’agricultura de secà (ordi, blat…) i explotacions ramaderes; queden petites superfícies d’ametllers i oliveres, bosc i matoll.\nVilalta. Foto: gloriacondal\nFlorejacs té un conjunt medieval integrat pel castell (que es pot visitar) i les cases que segueixen el traçat de l’antiga muralla del poble. La llegenda explica que la dama de Florejacs era una bruixa que atreia els homes i quan se’n cansava, els feia olorar flors i aquests s’hi convertien. Vam deixar el cotxe a la plaça de la Bàscula i vam enfilar el carrer de l’esquerra cap al castell. L’església de Santa Maria abans en formava part; potser per això està adossada a la resta de cases. Aquí vam trobar en Jaume i el seu germà, que no ens coneixíem però en aquests llocs, tot va lligant i acabes, per poc que et descuidis, sent família i tot. Abans de pujar al cotxe, vam anar fins al petit cementiri de l’entrada, des d’on destacava un nínxol gran, amb el nom de la meva família. A terra hi havia flors.\nVam retornar a la L-313 i vam continuar fins a Vilalta. Més petit que els anteriors, no forma part del municipi: té una petita placeta, l’església, i quatre cases comunicades per dalt, sobre arcs a sota. D’allà estant, vam anar per un camí de terra fins al Mas Formiga. Em va semblar més petit que quan era petita, envoltat de granges, tancat i barrat perquè la família viu a Guissona. Un altre dia, amb sol, hi tornarem.\nVam continuar camí fins a Selvanera i aquí vam tancar el cercle.\nAquesta entrada s'ha publicat en Excursions i etiquetada amb florejacs, mas formiga, salvanera, torrefeta, vilalta. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


La Universitat d'Alacant participa en la segona edició d'UNIferia, fira virtual d'estudis universitaris. Actualitat Universitària\nLa Universitat d'Alacant participa ..ira virtual d'estudis universitaris\nLa Universitat d'Alacant participa en la segona edició d'UNIferia, fira virtual d'estudis universitaris\nL’objectiu d’aquest saló virtual és ajudar els estudiants a obtenir tota la informació relativa a l’oferta acadèmica de 54 universitats espanyoles. Enguany, com a novetat, es fa també la fira de postgrau\nAlacant. Dilluns, 17 de febrer de 2020\nLa Universitat d’Alacant participa, per segon any, en la segona edició del saló virtual UNIferia, que organitza la Crue Universitats Espanyoles entre el 17 i el 28 de febrer, dedicada als estudis de grau, i del 23 al 27 de març la primera edició dedicada als estudis de postgrau. L’objectiu d’aquest saló virtual és ajudar els estudiants a obtenir tota la informació relativa a l’oferta acadèmica de 54 universitats espanyoles.\nAixí, mitjançant la plataforma en línia d’UNIferia, les universitats comunicaran de manera personalitzada a les persones interessades les propostes de titulacions de grau, els diferents sistemes d’accés, de beques, possibilitats d’internacionalització i els passos necessaris per a fer la matrícula. A través d’aquesta plataforma virtual, els i les potencials estudiants podran vèncer les fronteres geogràfiques i temporals, informar-se i interactuar amb els diferents serveis d’informació i orientació de les institucions participants, amb un format modern i accessible.\nUNIferia és una plataforma atractiva i en format responsive, que s’adapta als dispositius mòbils, es podrà obtenir atenció personalitzada sobre informació i orientació de cada universitat. En el punt d’informació principal, els usuaris trobaran dades generals sobre el Sistema Universitari Espanyol, i també un cercador per a localitzar títols de les universitats participants en la fira, bé per branca de coneixement o bé per àmbit geogràfic.\nConèixer l’oferta dels títols de grau i màster, els diferents sistemes d’accés, les opcions de beques o d’internacionalització poden ser factors decisius per al futur professional dels joves. Per aquesta raó, el Grup de Treball dels Serveis d’Informació i Orientació Universitària (SIOU) ha posat en marxa aquest saló virtual, una eina que millora els canals de comunicació i garanteix la igualtat d’oportunitats sense les limitacions que tenen les tradicionals fires d’Educació Superior.


L'olotí Jordi Masegur, a un pas de la final de l''Oh Happy Day' - Diari de Girona\nL'olotí Jordi Masegur, a un pas de la final de l''Oh Happy Day'\nL'actor i cantant garrotxí és un dels integrants de Jarks, un dels grups que aquesta nit es juga ser un dels finalistes\nddg | girona 21.11.2015 | 09:50\nDesprés d'una gran trajectòria al concurs televisiu, els integrants del cor Jarks es juguen avui el seu pas a la final de la tercera temporada d'Oh Happy Day. Entre els seus integrants, tots nois, hi ha l´actor i cantant Jordi Masegur Iglesias.\nMasegur, de 23 anys, va començar a fer teatre de molt petit. Més endavant, d´adolescent va rebre classes de cant i piano i va descobrir d´adolescent la seva passió pels musicals. Això el va portar a inscriure´s a l´Escola de Coco Comin a Barcelona.\nHa treballat en projectes com Hard Work de Coco Comin, concursos televisius, al musical Gulliver, i ha tingut aparicions en diversos curtmetratges, pel·lícules i sèries de televisió i a l'obra "Ramón" de les T de Teatre.\nOh Happy Day encara la seva recta final aquest vespre (21.50h) amb la penúltima emissió abans de la gala final del proper dissabte, 28 de novembre. Jarks, el grup de Jordi Masegur,es troba entre les quatre corals semifinalistes, i avui se sabrà si és un dels tres grups que lluitarà per convertir-se en guanyador o si, per contra, es quedarà a les portes.\nEls Jarks arriben al penúltim programa amb una trajectòria que ha anat in crescendo i el jurat va considerar que havien fet la millor actuació de l´últim programa.\nEscola de Coco Comin


La Universitat Lliure Rimaia\nEn plena Gran Via de Barcelona una trentena de joves tiren endavant un projecte de Universitat Lliure inspirat en el model dels ateneus obrers de primera meitat de segle. La Rimaia ofereix gratuïtament un ventall de cursos, seminaris i trobades per potenciar un altre model educatiu basat en la lliure circulació del saber.\nLa Universitat Lliure la Rimaia és un espai okupat , gestionat per una trentena de joves que ofereixen gratuïtament classes de català, d’anglès, d’informàtica o electricitat per a totes aquelles persones interessades.\nEl model de gestió del centre s’inspira en els ateneus obrers de la primera meitat del segle XX en els que es promovia una que lliure circulació del saber a través de nous canals d’aprenentatge. Els joves que regeixen l’espai són en la seva gran majoria universitaris descontents amb el model educatiu vigent i que aposten per una altra manera de transferir els coneixements, una manera més democràtica per tal de poder arribar a més gent. La idea és que l’accés al saber sigui molt més ampli, capaç d'arribar a més gent i on el procés de creació de continguts sigui també col.lectiu.\nPer això el ventall de cursos ofert és ben ampli: seminaris sobre control social, sobre decreixement, classes d’electricitat que es preparen per treure el títol oficial d’electricista, aules de català i castellà per a estrangers, cursos preparatoris de formació professional, de fotografia, d'informàtic, grups de gènere... A més a més també disposen d’una biblioteca amb 3.000 volums que posen a la disposició de tota la comunitat veïnal.\nTot i que fa poc més d’un mes el projecte Rimaia va ser desallotjat de la seva seu, l’endemà els joves ja havien ocupat un nou espai a la Gran Via de Barcelona, en un gran edifici de la ciutat que ja han rehabilitat i posat a punt per poder acollir totes les activitats que desenvolupen.\nEm sembla força lamentable\nSubmitted by Tela (no verificat) on Dll, 10/05/2010 - 11:30\nEm sembla força lamentable que en un nitjà com aquest, pagat amb els impostos dels ciutadans, al servei del voluntariat, la pau i el bon enteniment, es doni veu a persones que realitzen actes il·legals i es passen les lleis democràticament aprovades per l'entrecuix, okupant cases per la força.\nCom ser voluntari o voluntària ambiental?\nFemarec inicia nous cursos 100% subvencionats\n35è Curs Anual de Drets Humans 2017


La Universitat d'Alacant celebra per primera vegada la Nit Europea de la Investigació - LOBLANC\nEl pròxim 28 de setembre professors i estudiants inundaran el campus amb un programa d’activitats divulgatives: experiments científics, un itinerari geològic, observació astronòmica i tallers de robòtica i astronomía.\nEntrar en una bambolla de sabó, crear el mapa de constel·lacions d’una nit de tardor, com funciona un pulmó artificial, descobrir les petjades dels dinosaures i com es treballa en una excavació paleontològica, saber com funciona i per què es produeix un terratrèmol i com predir-lo, conèixer les propietats curatives dels fongs, o aconseguir que el teu propi robot construït a partir de peces de lego seguisca les teues instruccions, són algunes de les activitats proposades per la Universitat d’Alacant per a la Nit Europea de la Investigació.\n“En concret, al voltant de 180 investigadors i estudiants de la Universitat d’Alacant participen en aquesta posada de llarg de la ciència oberta a tota la societat en la qual es podrà gaudir de cinc activitats simultànies: experiments científics davant de la Biblioteca General; una ruta geològica al campus; una observació astronòmica al costat de l’edifici del Rectorat, i tallers de robòtica i astronomia en diferents aules”, ha explicat en roda de premsa la vicerectora d’Investigació i Transferència de Coneixement de la UA, Amparo Navarro.\nNomés s’estima el que es coneix, assegura Navarro, per això el que pretenem és fer arribar els diferents aspectes de la ciència i la divulgació amb un llenguatge amè, accessible i divertit que permeta desertar talents i vocacions. S’hi empraran metodologies docents innovadores i proactives amb un contingut eminentment pràctic que permeta a les persones que hi participen convertir-se en científics per un dia. “Som conscients que la ciència ha d’eixir dels laboratoris i mostrar-se a la societat”, ha insistit la vicerectora d’Investigació i Transferència de Coneixement.\nContinuant amb els tallers, «Astropeques_UA» és una activitat innovadora per a aprendre en família les claus de l’Astronomia i les seues connexions amb altres disciplines. Les xiquetes i xiquets participants, d’entre sis a dotze anys acompanyats d’un familiar, podran construir un mapa celeste, comprendre maquetes cognitives, reconèixer el sistema solar, els colors de les estrelles, satèl·lits artificials, etc. L’activitat conclourà amb un llançament de coets d’aigua. El taller tindrà lloc a l’aula A2/0C04 de l’aulari II en dues sessions, de 17 a 19 i de 19 a 21 hores, sota la coordinació del professor Enrique Aparicio, del Departament d’Expressió Gràfica, Composició i Projectes i president i fundador de l’Associació Universitària d’Astronomia Astroingeo. Les places estan limitades a trenta xiquets i xiquetes per sessió acompanyats d’un familiar, de manera que és necessari inscripció prèvia.\nFinalment, «Nit d’estrelles», des de les 20.30 hores a la una de la matinada, proposa una observació astronòmica que es durà a terme entre l’edifici del Rectorat i la Torre de Control. Coordinada també per Enrique Aparicio, l’activitat consisteix en la col·locació de telescopis controlats i manipulats per especialistes per a acostar la ciència de l’astronomia a tota la població. S’hi podran observar diversos objectes del firmament com estrelles, estrelles dobles, planetes, la Lluna, cúmuls de galàxies, nebuloses, etc., acompanyat d’explicacions del cel de tardor: comiat del triangle d’estiu i arribada del triangle d’hivern amb maquetes de 2D a 3D, projecció de vídeos i pòsters explicatius. Les persones que vulguen podran acudir-hi amb els seus equips d’observació.\nPrevious«Desde mi ventana» exposición de óleos de Rudy Mercado en Freaks Gallery\nNext«Desde mi ventana» exposició d’oleos de Rudy Mercado en Freaks Gallery


El PP d’Aras de los Olmos proposa l’anul·lació de l’impost de plusvàlua quan l’immoble perd valor – tucomarca.com\nHomeEls SerransAras de OlmosEl PP d’Aras de los Olmos proposa l’anul·lació de l’impost de plusvàlua quan l’immoble perd valor\nEl portaveu de Grup Popular a l’Ajuntament de Llaures dels Olmos, Domingo Sáez, ha presentat una proposta perquè sigui estudiada i debatuda pel ple municipal per anul·lar l’impost de plusvàlua quan l’immoble perd valor. «En un poble afectat pel fenomen de la despoblació, els representants públics tenim l’obligació de facilitar tots els mitjans que tinguem a la nostra disposició per a millorar la qualitat de vida de la població», assenyala Sáez.\nEn la seva petició fa referència a l’any 2017 quan «el Tribunal Constitucional anul·lava l’impost municipal sobre les plusvàlues, que gravava la revalorització dels immobles quan són venuts, encara que hagin perdut valor». Segons aquesta sentència, aquest impost només hauria de ser liquidat quan es generen guanys reals.\nDe la mateixa manera la Constitució Espanyola, indica que «tots contribuiran a les despeses públiques d’acord amb la seva capacitat econòmica mitjançant un sistema tributari just inspirat en els principis d’igualtat i progressivitat».\nÉs per això, ha explicat Sáez, que «el fet de determinar la quota tributària d’acord amb la diferència de valoració cadastral, independentment dels mitjans econòmics de l’obligat tributari vulnera aquests principis constitucionals, ja que no es tenen en compte ni la variació patrimonial que ha patit el subjecte passiu de l’impost, ni la valoració real de l’immoble objecte de la transmissió ».\nDavant la doctrina establerta pel Tribunal Constitucional, i en favor dels contribuents, el Grup Popular considera «injust que un ciutadà que hagi perdut diners en l’operació tingui, a més, que pagar un impost a l’Administració».\nAmb l’objectiu de contribuir a millorar l’economia, la qualitat de vida de les famílies, ia combatre el repte demogràfic de Llaures dels Olmos, els populars insten els seus companys de corporació municipal de l’equip de Govern a «aprovar aquesta proposta en benefici de la ciutadania ».\nPost també disponible en: CastellanoLa Guàrdia Civil Xelva ha procedit a la detenció d’un home de 51 anys per un delicte continuat de danys El detingut utilitzava un ganivet de grans dimensions per a esberlar […]


Castelló licita la construcció del nou CEIP Vicent Marçà per 6,37 milions d'euros | Castelló Extra\nLa Junta de Govern Local de l’Ajuntament de Castelló ha aprovat aquest matí el pleg de clàusules administratives que regirà el procediment obert de contractació de les obres d’enderrocament i construcció del Centre d’Educació Infantil i Primària Vicent Marzà, inclós al pla Edificant de la Conselleria d’Educació.\nEl preu base de licitació del projecte serà de 6,37 milions d’euros, 1,1 dels quals corresponen a l’IVA. El consistori especifica que el termini d’execució de les obres serà de 15 mesos a partir de la signatura de l’acta de replanteig que permetrà iniciar els treballs.\nEl regidor d’Educació, Francesc Mezquita, ha comunicat la informació a la direcció del centre i ha celebrat que “fem un pas més per a arribar al nostre objectiu final: que els 435 xiquetes i xiquets que estudien al Vicent Marçà puguen tindre un centre accessible, amb instal·lacions renovades i que permeten portar endavant el projecte educatiu del centre, el qual guanyarà un aula de 2 anys”. Mezquita també ha recordat que “el fet que aquesta licitació isca endavant evidencia que Edificant és una de les prioritats absolutes d’aquest equip de govern i que, ni tan sols l’estat d’alarma, ha fet que el procediment s’aturara”.\nEl regidor d’Obres i Contractació, Rafa Simó, ha destacat la importància d’impulsar projectes com l’aprovat hui en la Junta de Govern Local “per a contribuir a la reactivació econòmica de la ciutat a través d’obres públiques”. A més, ha ressaltat que en el plec de condicions de la construcció del Vicent Marçà “s’inclou que se subcontracte, com a mínim el 30%, a autònoms, pimes i micropimes, preferentment locals”.\nEn la proposta econòmica de les ofertes, s’ha inclós un apartat de criteris socials en què es valorarà la contractació de personal en situació de vulnerabilitat o de desocupació de més de tres mesos, de persones amb discapacitat o de joves d’entre 18 i 25 anys. Així mateix, en l’apartat de millores s’ha inclós la utilització de tècniques sostenibles en l’execució de l’obra.\nCal assenyalar que el termini per a la presentació de proposicions serà de 26 dies a contar des de la data de publicació de l’anunci de la licitació al perfil de contractant. En aquesta mateixa plataforma, figuraran els plegs i la resta de documentació que acompanya l’expedient elaborat per l’Ajuntament de Castelló. El consistori també ha habilitat dos correus electrònics per a que les empreses licitadores pugen adreçar els seus dubtes (contratacionobras@castello.es i plataformadecontratacion@castello.es).\nA punt, la remodelació del col·legi Herrero\nL’Ajuntament de Castelló ultima els detalls del pleg que regirà al licitació de les obres del CEIP Herrero. El consistori ja ha licitat l’adequació del solar municipal al qual es traslladarà l’alumnat i el professorat mentre duren els treballs, els quals també tindran una durada aproximada de 15 mesos.


Sant Antoni de Portmany - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Quartó de Portmany)\nSant Antoni de Portmany és una vila i municipi de l'illa d'Eivissa, situat a l'oest. Correspon a l'antic Quartó de Portmany, un dels quatre quartons en què Jaume I dividí l'illa al [segle XIII]. El mot Portmany (del llatí "portus magnus", 'port gran') fou adoptat pels àrabs com a Burt'uman, i conservat després pels conqueridors catalans. El gentilici és "santantonienc" per la vila, i "portmanyí" per al terme municipal. Altres gentilicis són: coroner a Santa Agnès, aubarquí o mateuer a Sant Mateu, rafaler a Sant Rafel. Batle de Sant Antoni de Portmany és Pep Tur "Cires" (PSIB) des de 2015 amb coalició amb REINICIA i el PI.\n38° 58′ 51″ N, 1° 18′ 02″ E / 38.980833333333°N,1.3005555555556°E / 38.980833333333; 1.3005555555556\nSantantonienc, santantonienca, portmanyí,\nSant Antoni Abat Sant Bartomeu\nEl relleu no és molt accidentat a l'illa d'Eivissa, però a Sant Antoni de Portmany s'hi troben formacions muntanyoses com:\nPuig de n'Andreu 399 m.\nPuig d'en Jaume (226 m) a la vénda del mateix nom del poble de Santa Agnès de Corona.\nPuig Nunó (258 m), situat al nord de l'illa d'Eivissa. Pertany a la zona muntanyenca anomenada es Amunts. El nom del puig ve de Nunó Sanç que va rebre el quartó de Portmany l'any 1235.\nSerra des Puig. Situada a nord-est de Sant Mateu d'Albarca, assoleix els 241 metres sobre el nivell de la mar.\nEs Camp Vell 398 m\nDins la zona de Sant Rafel:\nPuig Blanc (63 m).\nPuig des Llobets, situat a gregal del poble arriba a 121 metres d'altitud.\nSerra Llarga (Sant Rafel de sa Creu) (254 m), situada a la vénda de sa Creu.\nLa primera notícia escrita que ens assegura que hi havia pobladors a Eivissa és de temps dels romans i ens explica que la ciutat d'Eivissa va ser fundada pels cartaginesos l'any 654 abans de Crist. Però és ben segur que segles abans ja hi vivia gent: un exemple el tenim al poblat de sa Caleta.\nA Sant Antoni de Portmany hi vivia gent perquè s'han descobert unes pintures fetes a la roca a la cova d'es vi (ses Fontanelles), i una destral de bronze trobada a sa Bassa Roja, una finca de Sant Rafel.\nEls púnics varen aprofitar el port de Sant Antoni per carregar aigua per als seus viatges, als pous i fonts que hi havia als voltants de la badia de Portmany, per pescar i salar peix, etc. Vivien a cases separades repartides per sa Talaia, sa Vorera, a la part de sa Serra i es Pouet. Prop de les cases enterraven els morts, i és possible que tenguessin un santuari dedicat a la deessa Tanit a la cova de Santa Agnès.\nMolt a prop de l'Institut IES Quartó de Portmany, a la finca de can Rova de Baix, hi havia una fàbrica de ceràmica on feien àmfores per dur oli, vi, peix salat, plats, gerrets, llumeners, etc. També cuidaven animals per ajudar a treballar la terra i altres per alimentar-se la família.\nDesprés arribaren els romans, que varen conviure amb els púnics. Els romans varen donar nom a Sant Antoni: Portus Magnus, que vol dir port gran i important, paraula que ha evolucionat a Portmany.\nEls romans també vivien a cases repartides per la muntanya, es dedicaven a pescar, treballaven la terra per viure, treien llenya i carbó del bosc que era exportada; les figues seques d'Eivissa eren molt famoses per tot Roma. Els romans tenien la seua religió i adoraven els seus déus. Fa quasi dos mil anys que els romans vivien a Eivissa, a cases repartides pel camp i es varen convertir al cristianisme. Els romans parlaven llatí, a partir de la qual s'han format el català i el castellà actual, el francès i l'italià, el gallec, entre altres. En la cova de Santa Agnès s'alça una capella dels primers segles del cristianisme.\nCap a l'any 900, varen arribar els àrabs, procedents del nord d'Àfrica; tenien la religió musulmana i parlaven àrab. Aquesta població va donar un important impuls a l'agricultura, com per exemple a les feixes del pla de Portmany, construïren molins per moldre gra al Broll de Buscastell, aprofitaven la fusta de pi per construir embarcacions, i tenien una important cultura, entre els quals cal destacar el poeta eivissenc del segle XI Idris Al-Sabini. De la llengua dels àrabs han quedat moltes paraules referides a topònims, com Benimussa, Alcalà, Benimaimó; noms relacionats amb la terra i l'agricultura com séquia, sénia, aljub, safareig, etc.; noms d'herbes i plantes com atzavara (això és una classe de pitrera), cotó, escarxofa, etc.\nAl segle XIII arriben a Eivissa les naus amb la tropa del Rei Jaume I. Els conqueridors cristians varen guanyar Eivissa als àrabs i després varen repoblar-la amb famílies cristianes; molts àrabs degueren seguir vivint a Eivissa com a esclaus. A Eivissa i Formentera, idò, es parla la llengua catalana des del segle xiii.\nEls conqueridors varen dividir Eivissa i Formentera en quatre parts, i d'aquí el nom de quartons i el nom de l'institut: Quartó de Portmany. Els quartons varen ser dividits entre els senyors nobles que havien fet la conquista en nom del rei, i el senyor feudal de Portmany va ser Guillem de Montgrí. Aquest fet explica que tenguem una escola que porta aquest nom. La religió, la llengua, costums, cançons i romanços, llegendes i rondalles són reflex d'aquesta època; per exemple les antigues Caramelles que es canten en temps de Nadal.\nQuan parlam de l'antic quartó de Portmany hem de tenir en compte que comprenia, a més del poble de Sant Antoni, Sant Mateu d'Albarca, Santa Agnès de Corona, part de Sant Rafel, Sant Agustí des Vedrà, Sant Josep de sa Talaia i es Cubells. La majoria dels pobles i parròquies actuals són del segle xviii i la des Cubells del segle xx.\nLes famílies que varen quedar a viure a Portmany, després de la conquesta de 1235, només tenien la catedral, que es deia Santa Maria, per anar a missa, i naturalment els queia molt lluny per anar-hi i per això una colla d'homes de Portmany va anar a Tarragona, on residia el senyor de Portmany, a demanar una església; l'autorització per construir una capella i un cementeri va arribar l'any 1305, i segurament molt aviat varen començar les obres de construcció de l'antiga església que devia estar al mateix lloc que l'actual.\nL'església ha estat un lloc d'oració, però també de defensa i de vida social; pensem que la gent vivia a cases allunyades i els vesins es reunien als porxos de l'església, arrecerats de les inclemències del temps. L'església és del segle xvii i acabada al xviii.\nAl segle xviii, les salines d'Eivissa i Formentera, que havien estat la font més important d'ingressos per pagar la despesa pública, varen ser expropiadades a la Universitat d'Eivissa (únic ajuntament fins al segle xviii) i incorporades a les propietats del rei i, més tard, varen ser venudes a una empresa particular.\nAl segle xviii trobam a Europa la Il·lustració, un moviment cultural i econòmic molt important, preocupat pel retard que patia Espanya en tots els camps: tant en agricultura com en ensenyament. Ajudats pel primer bisbe d'Eivissa, Manuel Abad y Lasierra, decideixen fer un poble a cada parròquia i agrupar les cases, per la qual cosa donaren un solar prop de l'església i un tros de terra per a agricultura, i així es va començar a fer poble Sant Antoni de Portmany. En agricultura varen dur ametllers i altres arbres fruiters de València i Mallorca, i persones per ensenyar a cuidar-los, i es varen fer vivers d'arbres fruiters als horts de Buscastell.\nAl segle xix, ja tenim notícies que a Sant Antoni hi ha unes vint cases prop de l'església. El municipi té 3.807 habitants i 693 famílies.\nEls canons de la torre de l'església encara funcionaven en cas de necessitat per defendre's dels enemics. Durant la primera meitat d'aquest segle es crea i es construeix l'edifici de l'ajuntament. L'any 1860-1861 es fan les primeres escoles públiques a Sant Antoni de Portmany, es comença la carretera de Sant Antoni a Vila, que va tardar deu anys a acabar-se, es treballa per arreglar el port i a final de segle entra un funcionament el far de ses Coves Blanques.\nActualment és un dels nuclis turístics principals de l'illa d'Eivissa. Situat a 15 km de la capital (la ciutat d'Eivissa), compta amb un gran port natural, que permet el trànsit marítim de passatgers i mercaderies amb la península.\nMonument a Colom al centre de Sant Antoni\nSant Antoni de Portmany 15.210\nSant Rafel de sa Creu 1.838\nS'Església de Sant Antoni\nEsglésia de Sant Antoni.\nS'Església amb sa Torre\nL'església de Sant Antoni, fundada el 1385 i acabada de construir cap al 1640, fou utilitzada sovint com a fortalesa i torre de defensa. La parròquia de Portmany es trobà sota el control del bisbat de Tarragona fins al 1786, any en què el primer bisbe d'Eivissa, Manuel Abad y Lasierra, se'n féu càrrec. L'arxiu parroquial conté textos de gran valor documental, ja que s'ha mantingut en molt bones condicions.\nTorre A partir del segle xvi a Eivissa i Formentera eren freqüents els atacs de pirates i altres enemics, i aleshores els portmanyins feien senyals de foc i fum, o feien brular corn per avisar que tothom havia de refugiar-se a l'església, i per això l'església no té finestres, i té una gran torre damunt la qual fins al segle actual hi havia dos canons que disparaven cap a sa Conillera; les portes de l'església eren de ferro perquè no es poguessin cremar; i si us hi fixau, darrere la porta de l'entrada s'hi travessava una grossa biga de savina perquè quedàs ben segur que no es podia obrir la porta. Dins l'església també hi havia un pou d'aigua bona per si feia falta durant el temps que havien d'estar tancats. Si els enemics s'acostaven a la porta d'entrada els portmanyins tiraven oli bullent des de dalt el campanar.\nCova de Ses Llagostes. Des de l'any 1995 l'ajuntament patrocina la prova de natació Travessia cova de ses Llagostes, organitzada pel Club de Triatló Trijasa.\nTalaia de Sant Antoni\nPintures rupestres de sa cova d'es vi (Ses Fontanelles )\nSa punta d'es molí amb es molí i una sínia\nSa Punta d'es Molí\n↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Jaume, puig d'en\n↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Puig Nunó\n↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Puig, serra des\n↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Puig Blanc\n↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Puig des Llobets\n↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Llarga, serra\n↑ «Història de Sant Antoni de Portmany». Ajuntament de Sant Antoni de Portmany. [Consulta: 8 juliol 2014].\n↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Travessia cova de ses Llagostes\n↑ Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Talaia de Sant Antoni, capella de sa\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Sant Antoni de Portmany\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sant_Antoni_de_Portmany&oldid=24203404»\nDarrera modificació: 22 jul 2020 a les 19:11\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 jul 2020 a les 19:11.


Inauguració de l’exposició: Carles Fages de Climent. L’arcàdia empordanesa\nAmb motiu de la celebració de l'Any Fages de Climent, el dilluns 22 d'octubre, a les 12.30 h, s'inaugurarà a la biblioteca Barri Vell l'exposició itinerant "Carles Fages de Climent. L'arcàdia empordanesa" i es presentarà l'itinerari literari "Fages de Climent a l'Empordà" de la Càtedra de Patrimoni Literari.\nDel 22 al 28 d'octubre se celebra la Setmana Internacional de l'Accés Obert i la Biblioteca ha preparat tallers i cursos per difondre la ciència oberta i especialment donar a conèixer la importància de publicar en accés obert.\nUniversidad, Recerca, Societat, Promoció, Publicacions\nUdG llegeix presenta les propostes de lectura per al curs 2018/2019\nJorge Wagensberg, Maylis de Kerangal i Blai Bonet seran els autors que protagonitzaran la 5ª edició del club de lectura universitari.\nNova exposició a la biblioteca del campus Montilivi: "Meitats"\nLa biblioteca del campus Montilivi acull des d'avui i fins al dia 4 de novembre, l'exposició "Meitats" de la Diputació de Girona i la Casa de Cultura les Bernardes de Salt.


Club Triatló S.J.A.: 11-12/09: UN CAP DE SETMANA DE TRIATLÓ DIFERENT (III)....\n11-12/09: UN CAP DE SETMANA DE TRIATLÓ DIFERENT (III)....\nUN CAP DE SETMANA DE TRIATLONS DIFERENTS A LES HABITUALS\n(Amb representació groga a totes elles)\n11 Setembre 2010: II Cursa de Muntanya de VIC\nVictoria d'Alba Xandri del CTSJA\nLa sortida de la II Cursa de muntanya de Vic, el passat dissabte. Foto: Unió Excursionista de Vic\nA dos quarts de 10 en punt del passat dissabte 11 de setembre, i amb el Cant de la Senyera sonant, es va donar el tret de sortida a la 2na cursa de Muntanya de Vic. La participació va augmentar considerablement i es va doblar la de la primera edició, amb 201 inscrits.\nEnguany, l’organització, formada pel Club Atlètic Vic i la Unió Excursionista de Vic, havia preparat dos circuits diferents pels corredors. Un de 10 km que anava fins a Sant Roc i vorejava la Creu de Gurb per sota, per corriols que molts dels corredors locals varen acceptar ni conèixer. Pel que fa a l’altre recorregut, de quasi 20 km, sortia juntament amb el de 10 fins a Sant Roc, on el deixava per anar a pujar dues vegades la Creu de Gurb per diferents vessants i tornar finalment cap a Vic.\nL’organització va quedar parada de la rapidesa amb que es va completar el recorregut llarg, ja que el primer en creuar la línia de meta, en Josep Barrufet de la Unió Excursionista de Vic/Club Atlètic Vic, ho va fer amb menys d’1 hora i mitja. El varen seguir en Gerard Morales i en Xavier Valldeoriola.\nPel que fa a les noies de la cursa llarga, l’Alba Xandri es va imposar amb rotunditat davant de Tina Bes i d’Anna M. Tomàs.\nPublicado por Triatló Sant Joan Abadesses en 17:05


Artur Mas no signa pel dret a decidir La República\nDimarts es va celebrar a Barcelona un acte de masses organitzat per Òmnium amb el lema “Nosaltres decidim: Dignitat Nacional”. Centenars de persones van assistir a l’acte, que va omplir […]\nDimarts es va celebrar a Barcelona un acte de masses organitzat per Òmnium amb el lema “Nosaltres decidim: Dignitat Nacional”. Centenars de persones van assistir a l’acte, que va omplir de gom a gom l’Auditori Winterthur per escoltar Jordi Porta i Isidor Marí, els quals van denunciar la situació d’assetjament que pateix Catalunya per part de l’Estat i van fer una crida a avançar sense complexos per la via sobiranista. Com és habitual, molts polítics s’hi van deixar caure, entre els quals el conseller de Cultura i Mitjans de Comunicació, Joan Manuel Tresserras, el president de CiU Artur Mas, i els candidats a l’alcaldia de Barcelona, Xavier Trias i Jordi Portabella, entre d’altres.\nPrecisament l’anècdota de l’acte la va protagonitzar el cap de l’oposició. A fora del recinte hi havia una parada de la campanya Decideixo Decidir, que recullen firmes entre la bona gent d’aquest país per tal que el Parlament tingui competències en matèria de referèndums. Aquesta campanya està impulsada per les plataformes cíviques Sobirania i Progrés i la Plataforma pel Dret a Decidir. La majoria d’assistents van signar-hi, però Artur Mas es va limitar a agafar la butlleta de participació que li van atansar i se la va posar a la butxaca discretament. Finalment, a la tarda d’ahir dimecres però, Mas va acabar signant… però es veu que li va costar 24 hores decidir-se.


“Ara sembla que tot és culpa dels musulmans” | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nCHEMSEDINNE HAFIZ | Cap del Consell de Culte Musulmà\n“Ara sembla que tot és culpa dels musulmans”\nHafiz creu que algunes propostes del Govern francès, com ara augmentar la formació d'imams, són excel·lents. "Com més cultivats, millor", considera\nParís 9 MAR 2015 - 09:49\tCET\nChemsedinne Hafiz. LIONEL BONAVENTURE (AFP)\nChemsedinne Hafiz és vicepresident del Consell Francès del Culte Musulmà (CFCM), una organització creada el 2003 per iniciativa del llavors ministre de l'Interior Nicolas Sarkozy. S'estima que a França hi ha entre 3 i 6 milions de creients musulmans i que el CFCM representa la majoria.\nPregunta. No és paradoxal que un Estat laic organitzi una religió?\nResposta. No. El laïcisme no és un fre a la religió i algunes propostes del Govern són excel·lents, com ara augmentar el nombre de diplomes universitaris o crear centres d'investigació de l'islam. Des del 2001 es considera que l'islam és una religió de violència i nosaltres no tenim mitjans per formar els nostres dirigents. Necessitem l'Estat, sempre que no interfereixi en el dogma.\nP. Aquests diplomes han de ser obligatoris per als imams?\nR. Per què no? Els imams són clau per a l'organització del culte i com més cultivats i instruïts, millor. Tampoc és lògic que cadascun ensenyi coses diferents.\nP. L'absència de jerarquia a l'islam causa problemes d'interlocució a l'executiu.\nR. Aquesta és la força d'aquesta religió, que no hi ha intermediaris entre el creient i el Creador. De vegades se'ns pren com a instrument polític i se'ns demana que arreglem tots els problemes, inclosa la violència als barris.\nP. Hi ha els que maten en nom de la seva religió. Això alimenta una imatge negativa de l'islam i l'exigència d'explicacions.\nR. Aquests elements utilitzen l'islam per cometre crims abominables, però el problema no és la religió, sinó la situació social. Ara tot sembla que és culpa nostra, però els musulmans no som responsables de l'atur i la precarietat. Després dels atemptats del gener no fem res més que reflexionar sobre la qüestió de l'islam.\nP. L'Estat francès ha de finançar la construcció de mesquites? Mentre s'absté perquè l'hi obliga el laïcisme, altres països les construeixen en sòl gal.\nR. Fa molts anys que els països del Golf no construeixen mesquites aquí. Això és una faula. Ara només ajuden una mica. Tenim greus dificultats per construir temples. La nostra comunitat és pobra de classes socials encara en l'escala baixa. I si tenim imams estrangers és perquè aquí hi ha falta de candidats; és un problema comú amb d'altres.


Lush Hotel Seongnam-si Corea del Sud - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n2222,Seongnam-dong,Joongwon-gu, Jungwon-gu, Seongnam-si, Corea del Sud - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nBarri Jungwon-gu Jungwon-gu Jungwon-gu Bundang-gu Bundang-gu Jungwon-gu\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Lush Hotel és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Seongnam-si. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara Huimangdae Park, Sungnam Kidok Bakhwajum, Seongnam Arts Center.\nTot esforç és poc perquè els hostes es trobin còmodes, motiu pel qual l'allotjament compta amb el millor en serveis i comoditats. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcacotxes.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), banyera hidromassatge, habitacions per a no fumadors per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com bany que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Lush Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Seongnam-si.


IMATGIES: d’octubre 2018\nAFEGITS TOPONÍMICS (1)\nDins els variats camps semàntics que hem anat incorporant a l'apartat CARRERS del blog Imatgies, sovint incorporem noves aportacions que trobem en llocs que encara no havíem visitat.\nA l'apartat de genèrics afegim aquest CLOT DE LES MONGES que hem trobat a Lleida i així ja podeu trobar a les tres entrades que vam dedicar als genèrics urbans: ATZUCAC, AVINGUDA, BAIXADA, CALÇADA, CARRER, CARRERA, CARRERÓ, CLOT, COBERT, CORREDOR, COSTA, COSTERETA, DAVALLADA, ESCALES, GLORIETA, MUNTADA, PAS, PASSADÍS, PASSATGE, PASSEIG, PASSEJADA, PATI, PLAÇA, PUJADA, RACER, RACÓ, RAMBLA, RAVAL, REPLAÇA, RIERA, RONDA, SENDA, TORRENT, TRAVESSERA, TRAVESSIA, VIA i VOLTA.\nhttps://imatgies.blogspot.com/2014/06/carrers-8-els-generics-1.html , https://imatgies.blogspot.com/2014/06/carrers-9-els-generics-2.html i https://imatgies.blogspot.com/2014/06/carrers-10-els-generics-3-i-tautologies.html\nTambé haurem d'afegir un CARRER BLANQUERS de Lleida a l'entrada que vam dedicar als OFICIS que començaven amb B.\nI, a l'entrada dedicada als carrers amb un ÒRÒNIM per especificatiu, anotarem aquest CARRER DE LA DAVALLADA de Sitges. https://imatgies.blogspot.com/2014/03/carrers-3-oronimia-als-carrers.html\nAls enllaços podeu trobar les diferents entrades que hem esmentat\nPublicat per Jesús Bernat Agut a 18:40 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: CARRERS, TOPONÍMIA, VOCABULARI\nFa uns dies el riu de les Coves anava de gom a gom i, en abocar a la mar, ha deixat la punta de Capicorb i la platja del Serradal ornades amb feixos de canyes. La molsà damunt els baladres ens fan saber l'altura de l'aigua en arribar a la mar. També ha desfet la carretera que creuava el sòl del riu, tot recordant-nos que és ell, el riu, qui té l'escriptura més antiga.\nAmb el serradal obert, riu i mar s'abracen.\nSòl encara el trobem al lèxic almassorí en parlar del sòl de la séquia o del sòl de la fogassa... i també, més general, la sola. Qui no coneix qualque cognom Soldevila o Capdevila? Recordeu pobles on hi ha el cap de la Vila i el sòl de la Vila? No fa massa, a Sitges, vam trobar aquest exemple: plaça del Cap de la Vila. No hi vaig trobar el Sòl de la Vila tot i que hi havia el Vall. Després he vist al Maps que sí que existeix un carrer del Sol. Recordem que són molts els carrers del sol que haurien de ser del sòl perquè són situacionals i ben sovint situats a l'ombria, que no a la solana. Dues entrades del blog il·lustraven aquest elements de situació (al capdamunt i al capdavall) a molts pobles.\nA la toponímia rural també són molts els exemples que empren 'cap' i 'sòl'. Només per mostrar-ne alguns recordem el Cap de Terme, a Atzeneta del Maestrat, i el Sòl de Terme, a Castellfort; un Cap de la Vall amb el complementari Sòl de la Vall, a Morella; Cap de la Costa i Sòl de la Costa, a Culla; el Cap del Pla, a Vistabella del Maestrat.\nDe sòl de riu només coneixem 3 exemples. Un és aquest, el Sòl del Riu (Alcalà de Xivert), referit al riu de les Coves, també conegut com riu de Sant Miquel. L'altre ens apareix a la toponímia de Castelló, camí del Sòl de Riu, vora el riu Sec, ben prop de la costa. Per últim, lo Sòl de Riu correspon al riu de la Sénia, marge mitger i frontissa (que no frontera) dels pobles de Vinaròs i Alcanar (fotografia adjunta). Sovint es perden articles i preposicions i la gent en diu Sòl de Riu.\nI, com hi ha caps de barrancs, també trobem a Morella Cap de Riu.\nLa preciosa sonoritat i la polisèmia suggestiva de Sòl de Riu són elements que, creiem, ja justifiquen l'entrada. Volem, però, denunciar, una vegada més, les mancances de criteri i de rigurositat que pateixen moltes retolacions:\nQue 'el bilingüismo bien entendido' siga la desaparició de la llengua pròpia del territori ens sembla un esperpent, més quan ho subvenciona la nostra Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Turisme (no passa el mateix amb el cartell de Vinaròs, també bilingüe).\nEl tractament toponímic d'aquest cartell, en la introducció , també tradueix el riu de les Coves o de Sant Miquel en río San Miguel i River San Miguel. Sort encara que no se'ls ha ocorregut un Saint Michael.\nDins el mapa es barregen els criteris lingüístics.\n- Al requadre podreu trobar un SNT ANTONI amb una innecessària abreviatura.\n- Tot són camins, tret d'un punxent Camino Argelagar (un illot lingüístic?)\n- Capicorb esdevé Cap i Corb en ser l'especificatiu d'un camí.\n- Camí del Campas ha perdut l'accent, que fa de Campàs un augmentatiu de camp. Hi vaig poder trobar una nova i recent retolació -en castellà- que diu Calle Camino del Campas. Indiscutiblement, anem a millor!\n- Si bé hi ha diverses platges ben retolades, amb algun neotopònim informatiu com Platja Canina, trobem que la trinitat només pot ser en espanyol: Tres Playas.\n- I un roquer esdevé 'roquedal'\nEn resum, un seguit de despropòsits que, al nostre parer, malmeten un costós punt informatiu d'un preciós paisatge.\nPodeu trobar més exemples i enllaços sobre el tema de les retolacions en aquest blog a\nPublicat per Jesús Bernat Agut a 13:08 4 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Sociolingüística, TOPONÍMIA\nATRAPAT PER LA PLUJA\nEl títol és polisèmic, com gairebé cada mot. En aquest cas té un sentit real, perquè la pluja no em permetia abandonar el cotxe, i un de figurat... Tan real com l'altre, però lligat al món estètic. Atrapat i captivat per la bellesa de la pluja.\nLa fotografia, a través dels vidres del cotxe, era una aplicació de photoshop directa.\nPer tal de desconèixer els personatges i fer-los anònims ja no calia emprar eixes ferramentes que avui també tenen els mòbils.\nAlguna vegada hem distorsionat una imatge amb aplicacions d'aquarel·la, textures variades o filtres màgics. El sedàs, ara, era la mateixa pluja que davallava pel vidre i també el baf que recordava aquell David Hamilton de nus amb subtil gasa.\nI de sobte, una fulla caiguda que l'aigua ha tingut a bé ferrar al vidre d'una finestra.\nI ara el baf, gasa subtil, desdibuixa i embelleix mare i filla apressades per l'aiguat.\nNetege el vidre de la dreta perquè la fulla del plataner orne el pas ferm d'una improvisada guàrdia de Sintagma.\nBicicletes rabentes, que només deixen esteles informals de color; ciclistes que acompanyen a peu el cavallet; turistes que creuen haver perdut companys de colla...\nTot un món, com aquell que mostràvem a "El vici de la bici"\nHi ha vianants que no deixen de córrer, alguns per esport, d'altres perquè no fan cas d'aquella frase "Tranquils! Allà davant també plou!"\nEl camí compartit no demana presses i sembla que la conversa s'acompasse amb la pluja. I a la paleta de colors dels paraigües i les robes s'afegeix l'escorça del plataner, ben integrat al mosaic del mur.\nLa fulla resta com a testimoni de la tardor mentre l'aigua ens pinta, davant la Facultat de Filogia, una etimològica aquarel·la.\nPotser aquest siga el sentit d'aquell sempre lloat carpe diem:\nSi ens fa captius la pluja... gaudim, doncs, tot atrapant-la.\nPublicat per Jesús Bernat Agut a 19:06 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: DICTATS DE LA NATURA, RETÒRICA VISUAL\nLxC A L'INSTITUT MANUEL SALES I FERRÉ (ULLDECONA)\nEn el 50 aniversari de l’institut Manuel Sales i Ferré d’Ulldecona, Lingüistes pel carrer també hi ha volgut ser present i s’ha sumat als 50 actes que durant aquest curs escolar organitza la comunitat educativa del centre educatiu. Alguns d’aquests són viatges, conferències i concursos, entre d’altres. El major nombre d’activitats està previst que es realitze la setmana del 18 al 22 de març, convertint aquesta setmana en uns dies de jornades culturals i lúdiques.\nEls alumnes de tots els nivells educatius de l’institut visiten l’exposició, amb la realització també d’activitats relacionades amb aquesta.\nS’ha volgut aprofitar aquesta celebració per a unir-la a una altra també de reconeixement social en l’Any Fabra, aquest 2018. Per això en el 150 aniversari del lingüista Pompeu Fabra i Poch s’uneix el 50 aniversari del sociòleg Manuel Sales i Ferré.\nEl sociòleg que dona nom a l’institut és fill d’Ulldecona i hi té un bust i una plaça a la localitat, coneguda popularment com La Mera.\nAquest nasqué a Ulldecona el 24 d’agost de 1843 i morí a Vinaròs el 10 de desembre de 1910.\nPodeu llegir un documentat i interessant article, sobre Sales i Ferré, dels professors Gregori Siles Molina i Ramón Flecha García, de la Universitat de Barcelona, a la publicació del Centre d’Estudis d’Ulldecona raïls:\n“Aquest mes de desembre de 2010 és el centenari de la mort de Manuel Sales i Ferré (Ulldecona, 1843-Vinaròs, 1910), un dels intel·lectuals més destacats de l’Estat espanyol de l’últim terç àmplia i eclèctica obra intel·lectual com a historiador, arqueòleg, antropòleg i sociòleg. Va ser el primer catedràtic d’aquesta darrera disciplina a l’Estat espanyol. Encara així és una figura que resta bastant oblidada, atès que hi ha un gran desconeixement de la seva obra i trajectòria. El 1985, l’Ajuntament d’Ulldecona, la seva població natal, li va retre un homenatge celebrant diferents actes i conferències, així com també es va editar una publicació en un intent de recuperar la seva personalitat (Ulldecona i Tarragona, 1985), a la vegada que s’anomenava l’institut de secundària de la població amb el seu nom. A final dels anys setanta i començament dels vuitanta del segle XX, també apareixen dos llibres, que són fins al dia d’avui les millors aproximacions que hi ha al seu pensament: de Manuel Núñez (1976), Manuel Sales i Ferré: Los orígenes de la Sociología en España, i de Rafael Jerez (1980), La introducción de la sociología en España, Manuel Sales y Ferré: Una experiencia frustrada\n. Llibres en els quals en bona part ens hem basat per redactar aquest article. Des de llavors, poc més s’ha escrit sobre Sales i Ferré, més que citacions i algun article puntual"\nTot i que els periples vitals del sociòleg i el filòleg no coincidiren, sí que tingueren una aportació important i destacable en el vessant social. El primer en la naturalesa mateixa dels seues estudis i aportacions i el segon en dotar una societat d’una normativa lingüística indispensable per a l’ús social de la llengua.\nPublicat per Jesús Bernat Agut a 18:22 2 comentaris:\nDesprés de 27 entrades dedicades als carrers i la seua tipologia no és la primera vegada que insistim en el valor didàctic que ens aporten les retolacions, ni és balder afirmar que es tracta d'una aula oberta que només demana alçar la vista de quan en quan.\nEn aquest cas volem fixar-nos en un tret lingüístic: la sufixació (1). Com vorem, alguns sufixos són veritables fóssils lingüístics que encara es mostren vius damunt alguna maniseta, tot i que ja no els emprem en la parla habitual i, fins i tot, ens siguen opacs.\n-ús / -ussa Digueu-me si no és una preciositat aquesta troballa de Gelida, carrer de la Rierussa. El sufix -ussa, amb un sentit pejoratiu, que encara hem sentit a 'gentussa malaltussa', però que no té massa vitalitat. Es tractava, en aquest cas, d'una minsa ramblella que abocava a l'Anoia.\n-às / -assa Més vitalitat, però reduïda en la parla a algunes comarques, té aquest sufix augmentatiu. A la toponímia rural trobaríem molts exemples. Recorde, ara, l'Hortàs (Atzeneta del Maestrat) o el Campàs (Cabanes). Més curiosa, i escassa, resulta la seua presència dins la toponímia urbana; veiem-ne alguns exemples:\nA Alginet (la Ribera Alta) vam trobar aquest carrer Trullàs, que imaginem 'del Trullàs', potser un trull (molí d'oli o de vi) de grans dimensions. A Benafigos hi ha el carrer del Portellàs i, tal i com vam explicar a\nhi ha un carrer del Clotàs a la Pobla Tornesa.\nPer no deixar el vi, anem a la vinya i a aquest carrer de Palma, carrer de la Vinyassa, que Gabriel Bibiloni (2012) n'explica l'origen en un rafal dit 'la Vinyassa'. Curiosament, al terme de Vistabella, dalt del molí de Geroni hi ha també 'les Vinayasses'; i a Benafigos un 'barranc de la Vinyassa' que recull els escorrims dels Albis.\nAl terme del costat, Culla (Alt Maestrat), trobem aquest carrer de la Badiassa que, si bé ha guanyat l'augmentatiu, ha perdut una vocal, potser per la presència de l'article la badiassa per l'abadiassa, fusió que ja sol donar-se en la casa abadia > casa badia. Com bé ens ha fet saber Paco Bellés es troba vora el carrer de l'Abadia.\nA Palma trobem el carrer de les Corralasses, que ens feia de portada. Algunes parets encara ens recorden que hi havia 'corralasses'. Hi ha un altre carrer de les Corralasses de la Mercè, a Ciutat. Si bé 'corralàs' apareix al DCVB com un augmentatiu de corral, corralassa, femení, es troba lexicalitzada amb una significació específica:\n1. Paratge descobert i tancat que hi ha darrera el corral en les cases de camp i en els llogarets (Mall., ap. Amengual Dicc.); cast. trascorral. Satisfet de veure... les gallines cloquetjant dins la corralassa, Rosselló Many. 129. || 2. Magatzem on es guarda i es ven la llenya (Mall., ap. Un Mall. Dicc.).\nSes Corralasses: nom d'una partida de terra del terme de la Ciutat de Mallorca.\nFon.: korəlásə (Mallorca).\nEtim.: derivat augm. de corral, amb canvi de gènere tal vegada per influència de portassa.\nEl carrer de ses Portasses, relacionat, com hem vist, amb el canvi de gènere de corralassa, l'hem localitzat a Petra, també a Mallorca.\nEvidentment, la porta està més lligada al corral que no la roca. Veiem, però, que també es presenta amb aquest sufix la placeta de ses Rocasses, que vam trobar en buscar un carrer de Ramon Llull a s'Alqueria Blanca, poble del terme de Santanyí, país d'un dels grans toponimistes de la nostra llengua, Cosme Aguiló.\nEll mateix, després d'haver llegit aquesta entrada, ens ha fet arribar el nom de dos carrers illencs més amb aquest sufix: un carrer de sa Puntassa a sa Colònia de Sant Jordi (ses Salines) i un carrer de sa Pedrassa a Cala Santanyí que bateja una gran roca a l'entrada de la cala. En propers viatges tractarem de fer les fotografies dels rètols.\nI a la Vall d'Albaida, a Quatretonda, trobem un carrer Poassa, que relacionem, fins que trobem una altra explicació, amb un augmentatiu de pou-pouàs amb un canvi de gènere, que ja hem vist amb 'corralassa'. Poassa per 'pouassa' és ben usual amb el derivats de pou; poar i poal.\nI heus ací que el 28 de novembre d'enguany vam trobar aquest passeig des Pouàs a Santa Margalida (Mallorca)\n-ot / -ota Tot i els diversos exemples trobats sobre els sufixos augmentatius -às / -assa, el seu ús en la parla diària és escàs a la Plana mentre encara és viu al Maestrat i als Ports. Els sufixos -ot/-ota han pres sovint aquest to augmentatiu, tot i que manté el pejoratiu. De fet, al Diccionari de la formació dels mots (J.Bruguera, 2006), se'ls defineix com augmentatius i despectius.\nEl passatge Corralot, de Sant Joan de Mediona (l'Alt Penedès), ens recorda el Corralot, carrer d'Almassora de semblant amplària.\nTornem a ses Illes per dir que a Alcúdia, homònim del poble de la Ribera privat d'article, hi ha aquest carrer del Molinot. Si bé podem pensar amb un despectiu de molí, també hi cap l'augmentatiu que apareix com 'molinàs' en alguns termes. Molinot és, a més, un municipi francès i també una urbanització situada entre Terrassa i Viladecavalls, al Vallès Occidental.\nUna de les portes d'eixida de la murada de Montblanc (la Conca de Barberà) és coneguda com el Foradot. Potser en aquest cas, per ser un portal menut, manifeste el caràcter pejoratiu d'aquest sufix.\nTot i que dóna nom a una revista local no hem pogut saber la significació precisa del topònim.\nAcabem amb un exemple del sufix -ot que manifesta, potser, la proximitat dels diminutius (no afectius) amb els despectius.\nL'amic Ventura Castellvell, que sempre ens recorda en els seus viatges, ens ha tramès aquesta mostra de Serrallonga, ja al Vallespir. Le Plaçot, com a genèric, és una plaça ben petita i masculina. Aquest diminutiu queda palès en altres exemples com el plaçot de Dalt, el plaçot del Mig o aquest plaçot de Baix de Costoja (Vallespir) equivalents al francès placette.\nUn aspecte ben interessant dels exemples apareguts en aquesta entrada és el canvi de gènere de molts mots... Hi tornarem.\nPublicat per Jesús Bernat Agut a 23:44 7 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: CARRERS, LLENGUA, MATERIALS DIDÀCTICS, TOPONÍMIA\nTot aprofitant el magnífic curs sobre lexicografia que tindrà lloc a València aquesta setmana vinent, ELS DICCIONARIS ARA I DEMÀ, homentage a Francesc Ferrer Pastor, també LxC vol afegir-se a la merescuda celebració del centenari de l'autor del diccionari best-seller dels valencians. No fa massa, ja li vam dedicar una entrada, https://imatgies.blogspot.com/2018/08/francesc-ferrer-pastor-al-mapa-de.html, amb el mapa on podeu localitzar tots els carrers dels nostres lingüistes https://goo.gl/HGm4mc. També, ho veiem a l'esquerra, és ben present a l'exposició "Lingüistes pel carrer", amb la seua retolació a 11 pobles. Una curiositat de la seua presència urbana és que, en 4 ocasions, forma part d'un camp semàntic dels nostres lingüistes: a l'Alcúdia, Aldaia, i Onda s'acompanya de Carles Salvador, Enric Valor i Manuel Sanchis Guarner; a Bellreguard, Sanchis i Joan Coromines. Un altre aspecte a comentar és que és ben present a la comarca de la Safor: Bellreguard, Palmera, Oliva i, per suposat, la Font d'en Carròs, poble natal. Veieu-ho:\nAns que acabe aquest 2018, centenari de Francesc Ferrer Pastor, bé que ens agradaria portar l'exposició a algun dels pobles que ja li va retre homenatge en retolar un dels seus carrers.\nPodeu posar-vos en contacte amb nosaltres a jbsensegel@gmail.com\nPublicat per Jesús Bernat Agut a 10:36 Cap comentari:\nCARRERS (27) ELS SUFIXOS (1) AUGMENTATIUS I DESPEC...


Què esperam a defensar els PRESOS POLÍTICS?\nJordi Caldentey | 03 novembre 2017\nAra que l'estat espanyol està ben decidit a combatre la voluntat netament pacífica i democràtica del poble de Catalunya creant aposta lleis criminalitzadores per fer presos polítics, és molt important que no ens acostumem a aquest atemptat contra els Drets Fonamentals.\nSeria molt irresponsable i molt covard per part dels demòcrates i dels humanistes que callàssim davant l’existència de presos polítics en les presons espanyoles amb el silenci còmplice de la Unió Europea.\nSeria una irresponsabilitat democràtica i una covardia civil que ho assumíssim i ens engolíssim aquest calàpet feixista com un fet fatalment inevitable, que normalitzàssim en el nostre subconscient aquesta repressió franquista, que li agafàssim el llis.\nPer això trob inadmissible que ens limitem a parlar d’els Jordis’ i que parlem tan poc de presos polítics, terme absolutament definitori de la situació amb què el neofranquisme té intenció de destruir els principals dirigents polítics i cívics del moviment demòcrata pacífic catalanista.\nTrob que a hores d’ara és absolutament necessari passar a una nova fase d’acció i d’unitat demòcrata exigint al carrer la llibertat dels presos polítics.\nUn exemple d’iniciativa activatora i aglutinadora del poble entorn d’ells podria esser la presència permanent i diària d’un punt físic de suport als presos polítics situat en la plaça més cèntrica de la quantitat més grossa possible de pobles i de ciutats del nostre país i, sobretot, davant el Parlament Europeu, a Brussel·les.\nQue Europa i el món sàpiguen que Espanya té presos polítics amb el silenci còmplice de la Unió Europea, degenerada avui a no gaire cosa més que a un golafre Mercat Comú doblerer, financer, banquer, plutocràtic com s’autoanomenava el seu embrió els anys seixantes. A tal fi, cal proposar i elaborar com més aviat millor un cens de voluntaris encaminat a establir un repartiment de dates i de torns de presència permanent en el punt més cèntric de cada ciutat i de cada poble amb les fotos de tamany visible de ben lluny dels presos polítics Jordi Cuixart, Jordi Sànchez i les fotos corresponents de tots els que aviat l'estat d'Espanya empresonarà, amb una bona pancarta de suport a tots ells.\nD’aquesta manera, farem costat humà als nostres presos polítics i els revestirem d’una àurea i d’una mística altament conscienciadora i rellançadora de l’esperit popular de combat pacífic i democràtic per la causa del nostre ressorgiment nacional. Al mateix temps, denunciarem aquest inconcebible, increïble, escandalós i tardomedieval atac als Drets Fonamentals en l’Europa autoconsiderada “democràtica” i “humanista” del segle XXI.\nLes lleis de Nürnberg del 1935, que perseguien els jueus, eren legals i constitucionals. Seria just i civilitzat encara avui consentir-les amb el silenci covard internacional?\nL'Apartheid, que perseguia els negres sudafricans, era legal i constitucional. Seria just encara avui consentir-lo amb el silenci covard internacional?\nRomandrien covardament mans plegades els demòcrates anglesos si Anglaterra feia (avui, en ple segle XXI!) lleis criminalitzadores aposta per empresonar demòcrates independentistes escocesos?\nRomandrien covardament mans plegades els demòcrates canadencs si el Canadà feia (avui, en ple segle XXI!) lleis criminalitzadores aposta per empresonar demòcrates independentistes quebequesos?\nComienza tú. Da ejemplo y a lo mejor yo me animo.\nSi jo hagués de resumir allò que Espanya fa amb el nostre país ho diria amb una frase ben espanyola que aqueix país veí ens llança a la cara. "Vais a enteraros de quién manda aquí."\nJa ho veurem, qui riu darrer.\nMolt ben dit, Jordi. Això de les lleis de Nürenberg, de l'Apartheid, i els casos del Canadà i d'Escòcia, des d'aquí tothom, o quasi tothom ho veu prou clar, però allò de que "tant hi ha d'aquí a allà com d'allà a aquí" no acaba de ser cert, perquè d'aquí a allà pot ser costa amunt i d'allà a aquí costa avall. O com la llei de l'embut: per a mi la part ampla i per a tu l'estreta. Alguns dels països més poderosos de la Unió tenen por d'haver d'enfrontar-se a problemes similars al de Catalunya i per això recolzen el govern espanyol. Si no tinguessin aquesta por, no tendrien inconvenient a reconèixer la República Catalana.


Darreres càrregues - Les dues xiquetes - Galeria - Harry Potter en Català\nLes dues xiquetes\nUn dibuix més còmic i desenfadat.\nEstà fet amb retuladors i llapis de colors.\nParaules clau: Ginny / Luna / Arnold / nargals / pigmy-puff\nData de creació: 10 de Juliol de 2015\nDimensions: 1391x 1077 píxels\nVisualitzat: 28 visites\nAgatha Black [10 de Juliol de 2015 a les 09:06 PM]\nJa sé que retoladors s'escriu amb o, pero es veu que he tingut una commoció cerebral momentània, o alguna cosa així. Ja ha passat. ^^\nEspero que us faci gràcia el pigmy-puff amb cara de porc i el nargal, que ja em diràs! XD\nLa Luna no es que sigui un àlien sinó que li he volgut exagerar que té els ulls molt grans, i els cabells una mica de boja, però sembla que tingui el cap una mica desmesurat... Bé, és la Luna, no li calen explicacions! XD\nNo em mateu per la cutrada, siusplau, és on arribo...\nPotter_granger [10 de Juliol de 2015 a les 09:24 PM]\nDoncs jo ho trobo moníssim! (serà perquè encara arribo a menys...) A veure si m'animo a fer algun fanart! No em sembla cap cutrada, de veritat. La Luna t'ha quedat molt mona.\nArwen Black [10 de Juliol de 2015 a les 10:08 PM]\nAahh mai gad què monis! (sí, sí, és que també tinc una commoció cerebral... )\nM'encanta que siguin així còmics i desenfadats o no sé com descriure-ho... senzillets i monos XD I tu deies que no sabies dibuixar... ¬¬ (ja, aquí ve l'argument de la complexitat i tal) això se't dóna bé >_\nArwen Black [10 de Juliol de 2015 a les 10:11 PM]\nLa resta del comentari se m'ha tallat pel signe aquell xD en fi només deia:\nLA LLETRA PER FAVOR és molt bonica ^^ sobretot m'agrada la part de la Ginny la trobo com més guai ^^"\nLo del nargal m'ha fet molta gràcia XDD\nhpkarina [13 de Juliol de 2015 a les 09:43 PM]\nEm declare fan incondicional dels teus dibuixos, són adorables! M'encanten!\nginny loovegod [22 de Juliol de 2015 a les 06:11 PM]\nAiii em pensava que ja te l'havia comentat!\nDoncs m'agrada molt el dibuuuuuuix! Sempre dius que no saps dibuixar bé pero la veritat és que et queden coses ben mones Em moro de riure amb el Nargal de la Luna, que graciós! I la ginny tota cuqui <3 hehehe\nTinc ganes de que segueixis penjant coses, que estàn superbé! ^^\nAntares_Black [11 de Setembre de 2015 a les 08:04 PM]\nAgatha! Que no te'l vaig comentar, aquest!!\nJa saps que m'encanta, tota aquesta gamma de dibuixos que fas!\nQuins ullarros que li has fet a la Luna! hahahahaa Fan molt per ella! El nirval (que vés a saber com és... xD) és genial! Amb aquests garbuix de fils de colors hahaha trobo que has tingut molt bona idea per representar-lo.\nEls cabells de la Ginny (encara que no he entès encara perquè gairebé mai no se la dibuixa amb els cabells arrissats, com diu el llibre) m'agraden especialment!! Suposo que per la barreja de colors encesos, però tampoc sabria assegurar per què! El pugmy-puff... fantàstic!\nM'encanten les lletres!\nPD: M'agradaria que pengessis la resta\nhermione potter [30 de Setembre de 2015 a les 08:12 PM]\n*La Luna porta les Relíquies al coll*\nLA Ginny i l'Arnold són genial, i la Luna ya... xD