La xifra de població estrangera resident a Vilassar de Mar és del 6’9 % – Vilassar Ràdio\nLa xifra de població estrangera resident a Vilassar de Mar és del 6’9 %\nPer primera vegada en cinc anys, les persones estrangeres residents al Maresme perden pes demogràfic. A la nostra comarca estan empadronades, actualment, 56.737 persones d’altres orígens, 532 menys que l’any passat. Segurament, els efectes de la pandèmia són els que poden explicar aquest descens ja que molts han marxat als seus països. El Marroc, la Xina, Itàlia, Gàmbia i el Senegal són els principals països d’origen d’aquests maresmencs i maresmenques. A Vilassar de Mar el 6,9% de la població és estrangera. Molt lluny de Calella, que lidera el llistat de la nostra comarca amb el 18,57%, i d’Òrrius que és el municipi que menys n’acull amb el 2,57% del cens.\nAmb les dades del Consell Comarcal del Maresme, el pes de la població provinent d’altres països se situa al conjunt de la comarca en el 12,34%, molt lluny d’altres territoris com La Segarra on arriba al 27,67%. De fet, el Maresme és la trentena comarca catalana en percentatge de població estrangera.\nLa seva distribució en els 30 municipis de la nostra comarca és molt desigual, essent Calella el municipi amb major proporció de població estrangera (el 18,57%) i Òrrius el que té una concentració menor (2,57%).\nPer països, el Marroc és el primer país d’origen i la Xina ocupa la segona posició. Això sí, a molta distància. Segueix Itàlia en la tercera posició, Gàmbia en la quarta plaça i tanca el Senegal.\nLa diferència per països és, també, molt rellevant. Les concentracions més importants es donen a l’Àfrica amb el cas del Marroc (70,3%) i a l’Àsia amb el cas de la Xina (62,5%). El 81,3% de les que venen d’Oceania ho fan des d’Austràlia. Itàlia acumula la majoria de persones que provenen d’Europa però amb una concentració molt més discreta (22,57%). I la diferència entre països és encara menor en els americans en què l’Argentina en concentra el 13%, Colòmbia el 12,81% i l’11,83% Hondures.\nOn trobem les raons del descens? Segurament, els efectes de la pandèmia han provocat que moltes d’aquestes persones hagin tornat als seus països d’origen.\nSegüent notíciaL’Oficina Local d’Habitatge amplia l’atenció presencial i atén dimarts i divendres


Una proposta. Al servei d'aquest poble.\nAvui. Diumenge, 18 de setembre del 1977. Pàgina 5.\nA l'Assemblea de Catalunya que es reuneix avui hi he presentat aquesta proposta d'adequació de l'Assemblea a la nova situació política:\nUtilitat a curt termini de l'Assemblea de Catalunya, que és candent en aquests moments de negociació amb Madrid:\nVigilància sobre els quatre punts encara no assolits.\nSuplència de les seves associacions de base a nivell comarcal, local i de barris.\nUtilitat a llarg termini de l'Assemblea de Catalunya:\nExisteix un poder popular o de base infraestructural, que és l'arrel de la sobirania. «El poder ve del poble». Estatut del 1931. Existeix un poder polític, de cúspide o superestructural, que és l'executor de la sobirania.\nEl poder polític és: legislatiu, judicial, executiu.\nEl poder popular és:\nExpositiu, enquestador permanent de les necessitats del poble.\nCrític, deliberatiu, denunciador i reivindicatiu davant el poder polític.\nMobilitzador en adhesió o protesta per les actuacions del poder polític.\nEntre el poder polític i el poder popular hi ha els partits que fan de pont, més o menys arrelats en el poble i més o menys introduïts en les institucions del poder polític.\nen la societat liberal que ara s'instaura, el protagonisme passa al poder polític, i el poder popular manté només una posició fiscalitzadora i correctora. Una societat que combat el poder polític es torna, ara, ingovernable. Una societat que combat el poder popular es torna un dictadura.\nL'Assemblea de Catalunya, juntament amb taules polítiques (Coordinadora, Consell), ha assumit en els anys d'il·legalitat els mínims de poder polític possibles al costat del poder popular que li és inherent. Ara que l'Assemblea de Parlamentaris assumeix el poder polític, cal que l'Assemblea de Catalunya hi renunciï i es cenyeixi només al poder popular.\nCanvi de nom com a signe del canvi de funció. Des d'ara: Assemblea Popular de Catalunya, per a distingir-la de l'Assemblea política de Catalunya.\nSupressió de les delegacions polítiques directes, tot mantenint ies delegacions territorials, sindicats, professionals, culturals, etc., amb caràcter sempre obert tant al cim de l'Assemblea de Catalunya com a les assemblees de base.\nL'Assemblea Popular de Catalunya mantindrà el seu caràcter d'escola permanent de democràcia i de parlamentarisme; com una mena de sindicat nacional, com un Fòrum nacional obert sense poder polític, sense interferències ni dobles poders.\nEl seu contingut serà:\nLa informació, consell i ajuda mútua entre les diferents delegacions.\nLa informació, el debat i l'acció sobre les necessitats i possibilitats col·lectives d'àmbit supracomarcal.\nExemple: Unificació educativa, pol·lució del Llobregat, àrea metropolitana, sense interferir el terreny propi del poder polític.\nQüestions de procediment:\nAl Principi: torn de les delegacions sobre problemes comarcals o de sector.\nDebat sobre els temes supracomarcals. Informe de la comissió estable de relació amb l'Assemblea de Parlamentaris.\nAbandó de l'imperatiu de consens, propi del temps en què només hi havia una assemblea. Les qüestions es debatran en un temps limitat i es passarà ràpidament a votació indicativa.


El primer joc de pòquer de Bitcoin es va registrar el març del 2010. És a dir, 14 mesos després del llançament de la cadena de blocs Bitcoin al gener del 2009.\nEl que és boig és que el primer joc de pòquer amb una compra de 50 BTC, que avui valoraria més de 550.000 dòlars EUA. El guanyador d’aquest partit es va retirar amb 1.000 bitcoins, o més d’11 milions de dòlars americans segons la valoració d’avui.\nTanmateix, la part important no és el valor actual de la compra. És el fet que, per primera vegada, el joc es va establir com a cas d’ús de la criptomoneda. Té sentit, perquè Bitcoin, al cap i a la fi, és simplement una unitat de compte, igual que recollir fitxes de pòquer. Els jugadors que tenen més unitats poden mantenir el màxim palanquejament i qui acabi amb totes les unitats al final del joc guanyi el premi en efectiu (o en aquest cas, sense efectiu).\n1 El primer joc de pòquer de Bitcoin es va originar en un vell fòrum\n2 Per què la compra va ser de 50 BTC enorme?\n3 El pòquer i el Bitcoin van literalment de la mà\n4 El pòquer es troba a Bitcoin’s Code\nEl primer joc de pòquer de Bitcoin es va originar en un vell fòrum\nAbans que hi hagués CoinDesk, CoinTelegraph o fins i tot Bitcoin Gambling Guide, hi havia BitcoinTalk.org, el fòrum comunitari en línia dirigit a nerds i revolucionaris que necessitaven un lloc per fer preguntes, obtenir respostes i, finalment, formar part d’una comunitat que avui anomenat comunitat de criptomonedes.\nEl primer usuari de BitcoinTalk que mai va discutir sobre la realització d’un joc de pòquer amigable amb Bitcoin és conegut per una altra cosa. “BitcoinFX” és conegut per la creació de la primera rampa on es podrien canviar diners regularment recolzats pel govern per Bitcoin. Per cert, aquest intercanvi no es va fer en una plataforma de negociació de luxe. Es van fer estrictament per correu electrònic. Imagineu-ho per un segon. Ara existeix tota una indústria on les empreses de criptomonedes de països de tot el món ofereixen als inversors la possibilitat de canviar la seva moneda local per Bitcoin. Tot va començar només amb correus electrònics!\nPer què la compra va ser de 50 BTC enorme?\nImagineu tirar Bitcoin per valor de 500.000 dòlars en un joc de pòquer avui. Si ho feu i ho feu saber públicament, probablement us convertiríeu en una celebritat de la vostra zona per haver apostat tant amb una moneda que la majoria de la gent encara no entén del tot, fins i tot a mesura que creix l’adopció. El 2010, 50 BTC no valien ni els 500.000 dòlars.\nPerò la raó per la qual es va establir el primer joc de pòquer a 50 BTC es deu al fet que la recompensa de la base de la moneda per haver minat Bitcoin amb èxit en aquell moment era de 50 BTC. Aquesta quantitat sembla impressionant avui en dia, però aleshores no valia res. No només perquè el valor brut de mercat d’un Bitcoin en aquell moment era de només 0,003 $ USD (és a dir, que 50 BTC només valien 15 cèntims). També es deu al fet que aquella quantitat de BTC era accessible per a tothom que tingués un ordinador personal.\nTingueu en compte que, si bé en l’actualitat, l’explotació de bitcoins nous requereix una potència informàtica a gran escala i un munt d’espai disponible dins d’un magatzem..\nEl pòquer i el Bitcoin van literalment de la mà\nEls primers jocs de pòquer registrats amb Bitcoin van veure com els participants marxaven amb 325 BTC i 600 BTC respectivament. Però aquests jocs van fer molt més que posar una mica més de moneda digital en una cartera de Bitcoin. Es van casar per sempre amb el joc i Bitcoin. No només per demostrar que el joc podria ser un cas d’ús viable per a una moneda descentralitzada, sinó perquè el mateix fundador aparentment tenia alguna cosa per al pòquer.\nEl pòquer es troba a Bitcoin’s Code\nHas llegit bé! Satoshi Nakamoto, el misteriós autor del llibre blanc de Bitcoin, va incloure referències al pòquer al codi original de Bitcoin. No és exactament casualitat que els primers jugadors de pòquer parlessin de la creació d’un client amable amb el pòquer que pogués acceptar els ingressos sense haver d’utilitzar correus electrònics.\nPer a molts inversors (inclosos els partidaris i els detractors de les criptomonedes), la banca a Bitcoin sempre seria una aposta. És lògic, doncs, que Satoshi tingués clarament ambicions de facilitar el joc amb Bitcoin d’una manera confiable.\nSi l’aficionat a la criptografia mitjana ho sap o no, és gairebé un altre punt. Però el primer torneig de pòquer de Bitcoin del món marca l’inici del cas d’ús més valuós i evident de les criptomonedes. Apostes.


Exposició pictòrica de M. Carmen Sans – Arxiu d'actualitat local\nExposició pictòrica de M. Carmen Sans\nBy Redacció on 18/09/2014 No Comment\nDel 20 de setembre al 12 d’octubre al Castell de Benedormiens\nExposició pictòrica amb 44 obres de l’artista M. Carmen Sans al Castell de Benedormies de Castell d’Aro, del 20 de setembre al 12 d’octubre. La mostra, organitzada per la regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro, es pot visitar en entrada lliure i gratuïta, de dimarts a divendres (17-20 h) i els caps de setmana (11-13 h i 17-20 h).\nLa inauguració és dissabte 20 de setembre amb un doble acte: primer se celebra la tercera i darrera sessió del nou cicle d’estiu de recitals poètics Entre el mar i les muses-Poesia a la Vall d’Aro (18 h), impulsat per la Biblioteca Mercè Rodoreda, amb la proposta Les flors de la Rodoreda, a càrrec dels poetes Lluís Lucero i Carme Rovira amb la col·laboració de la soprano Roser Costa. I tot seguit, la presentació d’exposició de quadres (19 h).\nLa mostra dóna continuïtat al cicle d’activitats plàstiques anuals al castell, on de manera simultània, a la planta superior, s’ofereix un espai expositiu permanent amb una selecció del fons d’art municipal, configurat per les obres que han donat els artistes que hi ha exposat durant tres dècades; i també pel projecte artístic commemoratiu del quinzè aniversari del Museu de la Nina de Castell d’Aro: la personalització que dotze artistes de renom van fer de la figura de la nina tradicional catalana La Pepa, en mesures humanes.\nAlhora, fins al 16 de gener de 2015 es post visitar al Parc dels Estanys de Platja d’Aro, la mostra escultòrica a l’aire lliure, Voluntat de sort, d’Alberto Gómez Ascaso, amb 16 peces de gran format. L’exposició al parc es pot visitar en horari d’estiu (7-21 h de juliol a setembre) o de tardor-hivern (8-18 h d’octubre a gener). Les properes mostres al castell són: Isidre Vilaseca – Retrospectiva (18 octubre-9 novembre), Quimeta Serra, ceeràmica (15 novembre-8 de desembre), i Cicle de Nadal (21desembre-6 gener).\nExposició pictòrica de M. Carmen Sans added by Redacció on 18/09/2014\nVerificació (no es una màquina) * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. sis − tres =


Reus, la recta final?\n13 des 16 Alguns competidors van ser a Reus per veure si aconseguien els punts que els mancàven per seleccionar-se pel Campionat d'Espanya. Tots s'hi han acostat molt més però la tensió es manté i ja queden molt poques opcions. Llegiu com va anar en alguns d'aquests dies a Reus.\nHi ha alguns membres del Cànic que li volen donar emoció a la temporada i esperan al ultim moment per treure's els punts. Això els obliga a anar a una prova sextuple a Reus quan tenen un pont. Alguns d’aquests temeraris, que li donen emoció al tema, son Collie, Morgan i Taboo, Us expliquem com va anar algun d'aquests dies.\nEl dimecres vam anar a la prova “els temeraris”. La Collie va sortir a l'agility amb ganes pero un pal va trencar la seva concentració i, poc després, es va eliminar evitant un salt i anant a la rampa, que -s’ha de dir- va tocar perfectament igual que la pasarel·la. En el jumping guia i gos van sortir molt relaxats ja que, el dia anterior havíen aconseguir el jumping que els faltava. Van fer molt bon temps però va tornar a caure un pal.\nL'Eli, per posar més emoció al tema, va arribar quan ja haviem reconegut i havien sortit gairebé tots els gossos de la seva categoria. Va reconeixer desde fora i va sortir rapidament a pista. En quan a la memòria de l'Eli no hi ha queixa, però tot va anar molt ràpid i en Morgan estava una mica alterat i va sortir volant de la passarel·la. Després de relaxar-lo i seguir l'Eli li va repetir la rampa per que no li agradava prou. En el jumping el no tenir un quiet del tot segur li va jugar una mala pasada i va fer que la Eli no pogués arribar al final de una recta amb el que no va poder evitar una eliminació.\nPer últim, l’unic representant de midi a la jornada -en Taboo- va fer unes pistes molt bones obtenint dos punts més per campeonat d’Espanya. S’ha de dir que l'agility el van fer controlant moltissim i sense obtenir el millor temps, pero el jumping va anar força millor.\nDijous s'hi van afegir Taca, Hippy i Qumba.\nEl Hippy va fer molt bon quiet a les dues pistes. En l'agility es van eliminar per repetir la rampa i la passarel·la, però a la resta de la pista van tenir molt bona actitud. En el jumping un tunel va emocionar massa a Hippy i va refusar un salt per no girar a temps.\nLa Collie en l'agility va tenir algun problema amb la rampa i posteriorment en Sam la va eliminar per repetir el balancí. En el jumping un petit error de conducció els va portar a l'eliminació.\nEl Qumba va tirar un pal que just estava després de la passarel·la i que va portar bastants problemes. En el jumping es va treure un punt, fent un zero, i això li va permetre ocupar el tercer lloc al podi.\nEl Morgan va fer un agility amb una mica de tensió, pero finalment va tenir el punt. En el jumping van tirar un pal quan ja estaven arribant al final de la pista.\nLa Taca en l'agility es va saltar el quiet sense donar masa opció a reaccionar a Fernando i això va provocar la seva eliminació, tot i que després va fer una pista mol seguida. Per treure's el mal gust en el jumping van fer un zero, el últim que els hi calia.\nPer ultim el Taboo va fer un molt bon agility, pero la passarel·la no li va agradar i va baixar abans d'hora. Al tenir ja una refusada, l’Estel li va fer repetir per que ja fos perfecte. En el jumping, va fer un zero obtenint un punt més.\nEl divendres, el penultim dia de la sextuple, els nervis eren ja més palpables. La striptease, que ja està classificadíssima, va acompanyar-nos a la jornada de competició. En l'agility va fer una refusada al slalom i la resta de pista la va fer molt segura. En el jumping va fer un zero molt digne, amb bon ritme i sense incidències.\nEl Taboo va fer un doble zero, aconseguint el primer lloc en el podi i acostar-se una mica més a la clasificació pel campeonat de Espanya.\nLa Collie anava molt seguida a la pista, va tocar la rampa, pero posteriorment va tenir un petit error, que va fer que tirés un pal amb el que no aconseguir el zero. En el jumping va tirar més d'un pal per anar masa atabalada, però va aconseguir fer molt bon temps.\nPer ultim en Morgan en el agility es va saltar el quiet i al repetir-lo el van eliminar, posteriorment ja van sortir amb actitud d’entrenament i tot va anar bé. En el jumping es va treure un punt més pel campeonat d’Espanya.


Es pot evitar que l'INE rastregi els moviments dels usuaris de les principals operadores de telèfons mòbils, però no és fàcil ni còmode\nXavier Duran 18/11/2019 - 12.29 Actualitzat 21/11/2019 - 01.48\nDes d'aquest dilluns i fins dijous, l'Institut Nacional d'Estadística (INE) rastrejarà els moviments de tots els usuaris de les principals operadores de telèfons mòbils --Movistar, Vodafone i Orange--. L'operació es repetirà el diumenge 24 de novembre, el dia de Nadal i, l'any vinent, el 20 de juliol i el 15 d'agost.\nSegons l'INE, l'objectiu és conèixer els desplaçaments habituals o vacacionals dels ciutadans de cara a planificar serveis públics i infraestructures. La iniciativa ha generat força polèmica i temor. Tot i que tant les operadores com l'INE afirmen que les dades estaran anonimitzades i que es cediran i processaran agregades --és a dir, sense identificacions individuals--, molts usuaris s'han preguntat si això és legal i si ho poden evitar.\nSobre la primera qüestió, el reglament de protecció de dades de la Unió Europea n'autoritza l'ús per a finalitats estadístiques, sempre que, com es diu en aquest cas, es faci de manera agregada i anònima. Si ens refiem que es farà així, cap problema.\nL'opció més segura: apagar el mòbil\nSobre com evitar-ho, hi ha molt poques possibilitats, però el rastreig no afectarà tothom. El seguiment es farà als clients de tres companyies: Vodafone, Orange i Movistar. Els usuaris de qualsevol altra no entren en l'estudi.\nEls clients de les tres operadores citades tenen una primera opció per no participar-hi; és molt fàcil, però molt dràstica: apagar el telèfon mòbil tots aquests dies, posar-lo sempre en mode avió o deixar-lo a casa --o al lloc que es vulgui--. Això implica, però, no poder-lo utilitzar.\nPer tenir servei, el mòbil es posiciona contínuament respecte a les antenes més properes. Si no, seria impossible que la nostra línia fos localitzable. Per tant, encara que tinguem desactivada la ubicació, el rastreig és possible.\nLes opcions de les operadores\nSi volem seguir fent servir el mòbil i evitar el rastreig, cada companyia ofereix les seves opcions. Per Vodafone, cal anar a la web i d'allà a l'apartat "Mi Vodafone". S'hi accedeix amb les dades del titular i a "Privacidad de tus datos" cal marcar l'opció de no cedir dades anonimitzades. També és possible fer-ho per correu postal.\nL'opció és semblant per a Lowi, que pertany al grup Vodafone.\nEn el cas d'Orange, la seva política de privacitat esmenta finalitats basades en el compliment de la relació comercial o institucional, finalitats basades en l'interès legítim, que són, entre altres, fer enquestes o enviar "comunicacions comercials pròpies o de tercers" que puguin resultar d'interès per a l'usuari. També inclou la possibilitat de dur a terme "anàlisi de solvència de l'usuari, consultant per a això sistemes d'informació creditícia i fitxers de solvència patrimonial i de crèdit".\nPer últim, esmenta finalitats que requereixen consentiment explícit. Entren en aquest cas "utilitzar dades de navegació, trànsit i geolocalització de l'usuari, amb la finalitat d'analitzar les seves preferències i poder posar a la seva disposició ofertes comercials personalitzades de productes i serveis propis i de tercers".\nLa possibilitat de no cedir les dades sembla sotmesa a interpretacions. Així, diu que l'usuari tindrà dret a oposar-se al tractament "tret per motius legítims imperiosos" o de cara a gestionar reclamacions. Per exercir el dret cal escriure per correu postal a través del correu electrònic orangeproteccion.datos@orange.com, adjuntant còpia del DNI.\nEl cas més complex és el de Movistar. Segons la seva política de privacitat, pot utilitzar les dades amb finalitats comercials, per elaborar perfils i oferir productes i serveis, fins dos anys després que acabi la relació del client amb l'empresa.\nL'usuari s'hi pot oposar "en determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular", cosa que, sembla, també permet interpretacions. Com en el cas d'Orange, es reserva mantenir el tractament de dades per motius legítims imperiosos o cara a gestionar reclamacions.\nPer exercir el dret cal escriure per correu postal, per mail o trucar a un telèfon gratuït.\nMovistar també explica que hi ha altres mitjans que es poden fer servir "segons disponibilitat", com l'aplicació Mi Movistar o l'àrea privada de www.movistar.es\nUna pràctica que ja duen a terme\nCal tenir en compte que les operadores ja utilitzen moltes dades dels usuaris amb diverses finalitats i en ocasions les cedeixen a tercers. Així ho palesen les queixes de clients que reben trucades personalitzades de tercers o que figuren a les pàgines blanques amb el seu nom i número. Normalment, les companyies afirmen que un cop el client ho ha sol·licitat s'han deixat de cedir o fer servir les dades.\nPer qualsevol dubte o reclamació es pot utilitzar la web del Ministeri d'Economia i Empresa, a l'apartat de l'oficina d'atenció a l'usuari de Telecomunicacions.


Les 10 millors aplicacions de cites gai 2022 - Victor Mochere\nTemps de lectura: 25 minuts de lectura\nEls moviments pels drets dels homosexuals han donat els seus fruits i ara els països de tot el món cedeixen. Ser recte ja no és un defecte. La llibertat més estimada que pot tenir qualsevol persona és la llibertat d’expressar amor a qualsevol persona que vulgui, sense ser en cascada, alienada, discriminada, trollada, atacada, arrestada o assassinada. L’orientació sexual no s’ha d’utilitzar per jutjar les persones com si fos un delicte sentir-se afectuós. Amb això en ment, s’estan implementant aplicacions i llocs de cites personalitzats específicament per a la comunitat LGBTQ +, per connectar, interactuar i forjar relacions.\nAquí teniu les 10 millors aplicacions de cites gai que podeu descarregar.\nGrindr és una xarxa social que reuneix homes gais i bisexuals que volen conèixer altres homes propers d’una manera completament discreta i anònima, sense haver de donar cap informació personal ni haver d’omplir un perfil amb informació confidencial per registrar-se . Aquesta aplicació utilitza la ubicació exacta de cada usuari, cosa que facilita la trobada d’altres persones que hi són a prop. Amb un simple cop d’ull, podeu veure quins usuaris estan més a prop i quins estan en línia en aquest moment.\nPodeu filtrar els perfils disponibles segons certs valors que us ajudin a trobar els nois més propers als vostres gustos i preferències específics. Per tant, podeu configurar-lo perquè només parli amb persones que tinguin una edat determinada, tinguin certes mirades o busquin un tipus de relació determinat. A cada conversa podeu inserir text, imatges o ubicació exacta, o bé bloquejar un usuari si ho necessiteu. Un cop comenci un xat amb un noi, no importa si canvieu de ciutat, la conversa es mantindrà perquè pugueu xatejar amb ells, independentment de la distància que tingueu.\nA més, al xat privat que estableix amb l’altre contacte, podeu enviar fotos amb més privadesa i sense restriccions de contingut per a adults. Amb presència a més de 190 països i amb més de set milions d’homes registrats, Grindr és la xarxa social més gran d’homes homosexuals, bisexuals i hetero-curiosos del món. Aquesta eina facilita molt el contacte entre dues persones a qualsevol part del món i és accessible per a tothom.\nTinder és una aplicació de cites dissenyada per ajudar-vos a trobar gent atractiva a prop amb la qual compartir interessos comuns. Parleu amb ells directament des de la pròpia aplicació i esteu en camí de sortir a la vostra primera cita amb Tinder. Tinder us mostra altres usuaris en un format molt senzill. De fet, la seva simplicitat de marca és el que l’ha convertit en un lloc ancorat a l’Olimp de totes les altres aplicacions de cites, si voleu. Després d’iniciar la sessió, veureu la foto d’un altre usuari. Si ell o ella és del vostre gust, només cal que toqueu la seva foto per obtenir més fotos i informació de fons.\nA continuació, fes lliscar el dit cap a la dreta si t'agrada, en cas contrari, fes lliscar cap a l'esquerra si no. Amb aquests dos senzills gestos: llisqueu cap a l’esquerra i cap a la dreta, la gestió del vostre compte de Tinder és una sincronització. Ara podeu filtrar qualsevol persona que no us atrau immediatament o posar-vos en contacte amb persones que realment us poden agradar en un segon pis. No cal dir que les imatges que trieu penjar a Tinder són crucials, ja que determinaran totalment com us perceben altres usuaris, molt més que en cap altra aplicació.\nDins de les opcions de configuració de Tinder (també són molt senzilles), seleccioneu quin sexe i quin interval d’edat us interessa i filtreu altres usuaris que considereu que estan massa allunyats. Per exemple, podríeu fer que l'aplicació només us mostri homes de 18 a 28 anys, situats a 5 quilòmetres o menys. Tinder és una aplicació excel·lent per trobar dates. La seva senzillesa i facilitat d’ús són excepcionals. En només cinc minuts, veureu desenes de persones diferents amb les que probablement podríeu passar una bona estona, tot i que tot depèn del que realment busqueu.\nOkCupid és una aplicació de cites similar a Badoo o Tinder que us permet connectar amb altres persones que s’interessen mútuament. Com en totes aquestes aplicacions socials, heu de crear el vostre propi perfil, on podeu penjar imatges i informació personal. A OkCupid també podeu respondre a centenars de preguntes opcionals que us permeten millorar el vostre perfil per trobar millors coincidències. Quan comenceu a OkCupid, podeu triar quin tipus de relació voleu buscar i cercar perfils que coincideixin amb això.\nPer exemple, si només us interessa fer amistats amb persones de la mateixa orientació sexual, també podeu trobar persones que ho busquin. OkCupid és una excel·lent alternativa per conèixer gent. Com gairebé totes les aplicacions d’aquest tipus, us permet trobar gent interessant a prop vostre, xatejar amb ells i, si tots dos voleu, fins i tot reunir-vos.\nScruff és una aplicació de cites que podeu utilitzar per connectar-vos a la xarxa amb nois que estan a prop o fins i tot a tot el món. Amb milions d’usuaris a la recerca de dates potencials en aquesta xarxa social, obtindreu accés obert a bona part de la piscina de cites d’homes gai, bisexuals, trans i queer. Després de crear el vostre perfil inicialment, estareu a punt per conèixer moltes persones de diferents comunitats.\nPer obtenir una cita, haureu de triar si preferiu contactar-hi directament o esperar a veure si responen als vostres missatges. A més, podeu recórrer els perfils disponibles i utilitzar l’algorisme de Scruff Match per trobar les millors coincidències potencials entre les persones que comparteixen interessos comuns, van als mateixos esdeveniments que vosaltres o que viatgen com vosaltres. Tot d’aquesta única aplicació.\nEl xat Scruff és un dels principals punts de venda que aquesta aplicació pot oferir. Envieu missatges, vídeos i fotos a l'instant i sincronitzeu-los amb tots els vostres dispositius. A més, podeu enviar GIF divertits gràcies a un teclat integrat a Giphy que és accessible des de la pròpia aplicació. Scruff és una excel·lent xarxa social per a cites molt ben dissenyada i útil. També és una aplicació de cites bàsica per a la comunitat gai, bisexual, trans i queer.\nHornet és una xarxa social dirigida exclusivament a un públic gai. En poques paraules, és molt similar a Tinder o Badoo, però limita la seva competència als homes que volen conèixer altres homes. Una cosa que diferencia Hornet de les aplicacions similars és que no necessiteu un compte per veure els perfils d'altres persones ni tan sols enviar-los missatges. Tot i això, obtindreu molta més atenció si elaboreu un perfil complet, amb informació i imatges.\nHornet té una potent funció de xat per conversar amb altres usuaris i enviar fotos de manera privada. A més, té una robusta eina de cerca que us permet trobar persones per nom d’usuari o etiqueta. Hornet és una aplicació molt útil per a usuaris masculins que vulguin conèixer altres persones del mateix gènere. Gràcies a la potent eina de cerca, ha de ser molt fàcil trobar persones que comparteixin els vostres gustos.\nBlued és una aplicació especialment orientada a la comunitat gai que us permet conèixer gent propera i establir una conversa amb milions de persones en funció dels vostres interessos i preferències. Una de les millors funcions de Blued és que no té cap limitació d’ubicació, com la majoria d’altres aplicacions similars, de manera que podeu establir una conversa amb qualsevol persona que sigui a qualsevol part del planeta. No hi ha fronteres virtuals. D'altra banda, podeu contactar amb una persona en funció de les vostres preferències, ja que tothom té un perfil detallat que inclou les seves aficions, així com informació bàsica, com ara edat, alçada i pes.\nAccediu a les seves fotos i deixeu un comentari, tal com ho faríeu amb qualsevol altra xarxa social. Podeu començar a interactuar amb amics i desconeguts fent un comentari sobre qualsevol de les imatges que hagin publicat. Una altra gran característica de Blued és que inclou una funció d’emissió en directe que us permet emetre tot el que vulgueu compartir amb els vostres amics i seguidors i interactuar amb ells en directe. Això proporciona al vostre perfil un valor afegit i us permet connectar amb més persones.\nhappn és una aplicació social força peculiar que us permet saber si esteu a punt de creuar-vos (al carrer, en un restaurant, a l’autobús, on sigui) amb algú que us agradaria conèixer. L’ús de happn és tan senzill com registrar-se al servei a través de Facebook i deixar l’aplicació en execució en segon pla al telèfon. A partir d’aleshores, sempre que una persona que també tingui l’aplicació instal·lada a prop, rebrà una notificació. A la configuració de happn, podeu indicar el tipus de persones que voleu conèixer.\nD’aquesta manera, podeu configurar-lo perquè només rebeu notificacions per a homes o dones o per a persones en un interval d’edat concret (per exemple, de 18 a 28 anys). Després de rebre la notificació, podeu començar a xatejar amb aquesta persona i, a uns segons, decidiu si voleu continuar parlant cara a cara. happn és un tipus d’aplicació diferent per conèixer gent nova, tot i que només funciona si hi ha prou usuaris a la vostra zona. Tot i això, és probable que us sigui útil si voleu sortir amb algú proper.\nRomeo és una aplicació social d’estil Grindr / Tinder que et permet conèixer homes. Igual que Grindr, està dirigit exclusivament a homes gai. Un dels punts forts de Romeo és el nombre de filtres que podeu utilitzar quan cerqueu coincidències. Com és habitual en aplicacions com aquesta, podeu triar l'interval d'edat que us interessi, però, a més, podeu definir l'alçada o el pes preferits i fins i tot afegir "etiquetes" per ser encara més específiques a les vostres cerques.\nTenint en compte el gran nombre d’opcions per filtrar, és molt important que els usuaris de Romeo es dediquin al temps a elaborar els seus propis perfils. Podeu afegir fotos públiques i privades, i molta informació sobre vosaltres mateixos. Com més informació afegiu, més probabilitats teniu de connectar amb persones interessants. Romeo és una excel·lent plataforma social per conèixer gent que comparteix els vostres interessos.\nZoosk és una aplicació social que us permet conèixer gent nova a prop (o lluny) d’on sou, veure les seves imatges, intercanviar missatges de text i, qui sap, potser fins i tot conèixer-se en persona. La manera com funciona Zoosk s’assembla molt a aplicacions similars com Tinder. Bàsicament, podeu veure els perfils d’altres usuaris i indicar ràpidament si us agraden o no. Mentre ho feu, podeu fer una ullada a les imatges i a la informació de cada perfil, que normalment inclou edat, interessos, expectatives, etc.\nCom és habitual en aquest tipus d’aplicacions, els usuaris poden crear filtres de cerca per trobar persones que s’adaptin millor als seus interessos. D'aquesta manera, per exemple, podeu trobar dones solteres d'entre 25 i 30 anys que no fumen. També podeu crear un filtre per trobar persones que viuen a la mateixa ciutat que vosaltres. Zoosk és una aplicació de cites molt interessant que inclou una bona comunitat d’usuaris i un bon nombre de funcions. Tanmateix, si voleu tenir una visibilitat real, és probable que hàgiu de pagar una mica de diners.\nJack'd és una aplicació diversa i autèntica per a nois homosexuals, curiosos i curiosos per connectar-se, xerrar, compartir i conèixer-se. Tant si busqueu xatejar, fer amics, iniciar una relació o mantenir-la informal, amb diverses fotos públiques i privades, una quadrícula a tot el món i una infinitat de coincidències, el trobareu a Jack'd. Jack'd creu que tothom hauria d'estar orgullós de qui són i d'on venen; i que la tecnologia va més enllà quan acosta la gent. Tots tenim diferents tipus de cos, opinions i preferències i, segons Jack'd, aquestes diferències ens fan més forts.\netiquetes: LGBTQ +\nLes millors cites de Julian Assange\n14 desembre, 2021 en 8: 20 pm\nquin feu servir sovint a Rússia?


la càpsula - Les activitats extraescolars dels infants\nLes activitats extraescolars dels infants\nComentaris crítics d’aquesta tendència social\nEncarna Sánchez. Formació.\nEl nou curs escolar comença carregat d’activitats extraescolars. N’hi ha de tot tipus i la majoria són molt interessants, però cal reflexionar sobre els seus sentit i intensitat. Alguns dels criteris rellevants és que l’activitat reforci alguna necessitat del nen i el faci sentir feliç perquè pugui créixer d’una manera saludable.\nctualment és molt habitual que els nens i nenes facin activitats fora de la seva jornada escolar. N’hi ha de molts tipus: lúdiques, artístiques, esportives, o d’altres per complementar coneixement i reforçar aquells aprenentatges que els hi costen més. Segurament totes són molt interessants, estan dissenyades per assolir objectius pedagògics, i allò que és més important, la majoria tenen indubtable benefici pels nens.\nTot i així cal reflexionar sobre el sentit i la intensitat de les activitats extraescolars. Algunes de les qüestions importants a tenir en compte són quins criteris seguim a l’hora d’escollir-les i què prioritzem. Potser les necessitats individuals de les criatures? O els criteris dels pares, mestres i altres especialistes? Les demandes dels propis nens? El fet de complementar els horaris escolars amb els horaris dels pares treballadors? Com veiem hi ha infinitat d’activitats i infinitats de raons per les quals s’acaben seleccionant unes o unes altres activitats extraescolars.\nL’escola ocupa una gran part de la vida dels nens, per tant l’organització de la resta del temps no és una qüestió menor. Partirem de la premissa que els pares fan grans esforços per compaginar els seus horaris laborals amb els horaris de lleure dels seus fills, i que no és fàcil organitzar aquests dos móns de forma que sigui sempre del tot satisfactòria.\nTanmateix, a partir d’aquí haurem de pensar com fer-ho. És important que els nens puguin decidir sobre les seves prioritats a l’hora d’escollir l’activitat que volen fer. És clar que els pares els han d’ajudar a concretar i limitar algunes d’elles, ja que tot sols poden perdre’s una mica en l’elecció.\nEls pares i especialistes han de poder reflexionar sobre com oferir els nens unes activitats que estiguin pensades per a ells i en ells. És a dir, observar quines són les seves capacitats, possibilitats i necessitats. És prioritari que les activitats en general els ajudin a sentir-se bé, que puguin ser un reforç per a ells amb què puguin anar construint el seu caràcter i on vagin confirmant les seves capacitats i aptituds. Hem de pensar, que no sempre els nens se senten segurs davant dels reptes diaris, sobretot aquells que tenen dificultats en algunes àrees: a l’escola, entre els amics, en els nous aprenentatges, etc. Tenint en compte tots aquestes situacions, estaria bé que les activitats extraescolars els ajudessin a sentir-se satisfets, i que aquestes els hi serveixin per posar a prova les seves capacitats relacionals, intel·lectuals i físiques.\nAlgunes d’aquestes activitats poden ser grupals i moltes d’equip. Totes elles ajuden a socialitzar el nen, que de mica en mica descobreix que hi ha diferents maneres de pensar, que s’ha de compartir i tolerar la frustració de no ser el centre d’atenció… i sobretot comparteixen un fi comú que els porta a treballar en grup.\nSempre hem de tenir present que el nen és una persona en creixement, i que es va desenvolupant seguint el seu propi ritme. Cal que les activitats extraescolars el puguin ajudar a reforçar aquelles àrees més immadures en el moment evolutiu en què es trobi. Per exemple, un nen inhibit pot beneficiar-se de fer teatre, ball, o activitats grupals en general. La qüestió és que aquestes activitats puguin complementar allò que el nen necessiti i que a la vegada el faci sentir feliç, ajudant-lo a créixer de forma saludable.\n"L’activitat extraescolar ha de complementar la necessitat del nen i fer-lo sentir feliç" Un altre aspecte que creiem que és important és la consideració de què moltes d’aquestes activitats, si són ben pensades i escollides, poden ajudar a què es mantinguin en el temps, proporcionant un oci de qualitat durant etapes vinents, fomentant el valor de la continuïtat de les coses, i l’enfortiment de relacions amb iguals al llarg dels anys. És una manera de propiciar l’arribada de l’adolescència formant part de grups consolidats i que seran de gran ajuda en aquesta etapa evolutiva caracteritzada pels seus canvis.\nNo hem d’oblidar que l’activitat extraescolar no ha de sobrecarregar el nen, i que ha de permetre que disposi d’altres moment d’oci, com els que dediqui a la família. No cal dir que els nens han de poder gaudir de rutines i hàbits que comparteixin, en especial, amb els pares i també amb la resta de la família. Per altra banda, és molt saludable que tinguin moments d’oci lliure i individual, on puguin gaudir d’una mica d’avorriment que els conduirà a buscar formes creatives d’entreteniment (no videojocs o altres formes desvirtuades de joc).


Cohesió Social, Identitat i Perifèria\nArticle per la Revista Valors, abril de 2013.\nMitjançant la informació cartogràfica és possible elaborar mapes molt detallats, per seccions censals, dels resultats de cadascun dels partits. Un dels fenòmens que podem comprovar ja el vaig comentar aquí fa uns mesos: la polarització geogràfica dels resultats. És a dir, els partits sobiranistes van tendir a augmentar els seus % de vot allà on són des de sempre tradicionalment forts. Mentre que els partits no-sobiranistes van tendir a concentrar el seu vot a la perifèria.\nAquest, a més a més, no és un fenomen únic de Mataró, sinó que observem el mateix a moltes altres ciutats: Terrassa, Santa Coloma de Gramenet, Esparreguera, Tarragona o Vilafranca del Penedès. En tots aquests municipis veiem com el sobiranisme creix i és una força compacta al centre de les ciutats. No cal dir que aquests centres són nuclis amb molta cohesió social i xarxes associatives. Aquí la identitat sembla que es converteix en una espècie de cola d’enganxar que vincula i associa fortament els ciutadans. La identitat és sovint compartida i per tant no és estrany que el sobiranisme hi trobi terreny fèrtil per créixer encara més.\nEn canvi, les diferències són notables a la perifèria. És evident que hi ha una explicació socio-demogràfica d’aquest fenomen: la immigració dels anys 60s i 70s a la perifèria de moltes d’aquestes ciutats. Molts barris van créixer desordenadament aquella època franquista, no només a Mataró sinó arreu, i van caldre molts esforços per després, ja en democràcia, tornar a relligar els municipis. Però tot i això, fins i tot si tenim en compte les raons demogràfiques, mitjançant l’anàlisi geogràfic dels resultats endevinem un fenomen singular: la concentració de votants de Ciutadans als límits dels municipis.\nÉs cert que Ciutadans és un partit que “vampiritza” en bona mesura antics votants del PP i del PSC. Però és interessant veure allà on aquest partit arrela amb força. Per exemple, en el cas de Barcelona, veiem com Ciutadans obté molt bons resultats tant a Pedralbes com a Nou Barris, però també a la nova perifèria de la ciutat com ara Diagonal Mar. Una cosa similar observem a Mataró, on Ciutadans obté bons resultats a Cerdanyola, barri popular de tota la vida, però també i molt especialment als voltants de la Via Europa o damunt la Ronda de Sant Oleguer, ja gairebé tocant a l’autopista C-32.\nPer tant, aquest és un partit que penetra amb relativa facilitat als barris populars, però allà on aconsegueix uns resultats realment bons és a la nova perifèria, sovint de nova construcció, als límits de la trama urbana de les ciutats. Aquí és on hi viu un sub-segment de la classe mitja i mitja-alta, que va créixer de forma paral•lela al boom immobiliari dels anys 90s i 2000s, amb un estatus socio-econòmic lleugerament superior al dels barris populars tradicionals. Un perfil que, per altra part, també casa bé amb el populisme de gavardina i l’apel•lació a una nova política. És aquesta perifèria la més allunyada i deslligada dels centres.\nAixí doncs, la tensió nacional a nivell electoral va tenir una clara correspondència urbana i geogràfica. Perquè identitat, cohesió social i geografia són dimensions imprescindibles per entendre la realitat de molts municipis.


[Àudio] [Ona Maresme] Animals exòtics | Ràdio Calella Televisió\nAvui des d’Ona Maresme entrevistem a la responsable d’una botiga d’animals maresmenca per conèixer millor les espècies exòtiques. Parlem amb l’Irina d’aus, rèptils i rosegadors. Sabies que un lloro necessita que hi hagi interacció amb ell? O que existeix un tipus de peix que val més de 200 euros? Tot això i més en el programa.\nSegüent [Àudio] Info Vespre 18-03-19\nAnterior [Àudio] Info Migdia 18-03-19\nLúdical, festival de jocs de taula de nova generació


Te en piràmides de Te Verd i Blanc Sorbet de Mango - Aromasdete ®\nHome > Te En Piràmides>El Te Verd I Blanc Piràmides>Te en piràmides de Te Verd i Blanc Sorbet de Mango\nQuadre piràmides de te Verd i Blanc Sorbet de Mango. Gaudiu de l'exòtic sabor d'aquest te on i quan vulguis amb el format en piràmides. Refrescant i lleuger, aquest te sorprendre pel seu deliciós sabor i aroma de mango, així com per la suavitat de la seva textura.\nSencha, Pai Mu Tan, trossos de mango, trossos de coco, brots de flors de color rosa, aroma natural.\nMore info Sobre Te en piràmides de Te Verd i Blanc Sorbet de Mango\nSi el te verd i blanc pur són una autèntica delícia, pensar com pot ser la combinació d'ambdós: impressionant, oi? Això era el que ens pensàvem quan ens aventurem a preparar aquesta increïble te verd i blanc sorbet de mango on, per descomptat, aquest fruites exòtiques és la protagonista, tant en el gust com en l'aroma, però on juguen un paper rellevant tes verds i blanc amb el qual s'ha preparat el mateix.\nPer la seva part, el coco afegeix un gust encara més tropical a aquesta beguda, i la flor brots de rosa amb un petit toc d'acidesa, que apel·la tant per als amants del dolç i àcid, com la combinació amb la resta de productes fa que el sabor únic.\nUna beguda a un diürètic i fàcil de digerir, gràcies a la qual s'arriba a millorar els problemes de retenció de líquids, de ser una beguda molt diürètica, a més de millorar els problemes associats amb les vies respiratòries, com la bronquitis o un refredat, gràcies a les propietats antibronquíticas de la nansa i l'aportació de vitamina C per a la nostra salut.\nDe la mateixa manera, és una beguda altament digerible, que ens ajudarà a calmar els nervis, especialment els nusos que es creen a l'estómac quan s'està nerviós, el que ens permet menjar sense el causant l'acidesa.\nLa diabetis, el restrenyiment o els símptomes de la diabetis són la millora quan es faci sobre una base regular, però sense excessos, aquest deliciós te ara vostè serà capaç de fer-te on vulguis, gràcies al seu format en piràmides.\nData sheet Te en piràmides de Te Verd i Blanc Sorbet de Mango\nIngredients Sencha, Pai Mu Tan, trossos de mango, trossos de coco, brots de flors de color rosa, aroma natural


ELEMENTS DEL CITOESQUELET  | Biologia Cel·lular (UAB) | Unybook\nELEMENTS DEL CITOESQUELET (2013)\nELEMENTS DEL CITOESQUELET\nELEMENTS DEL CITOQUESQUELET El citoesquelet està format per 3 tipus diferents de filaments. Els més grans són els microtúbuls (25 nm Φ), seguits dels filaments intermedis (8-12 nm Φ) i per últim els microfilaments d’actina (7 nm Φ).\nEls tres tenen propietats i funcions diferents: Microfilaments d’actina: - Contracció muscular.\n- Moviment cel·lular en superfícies.\nTransmissió de senyals al citoplasma.\nManteniment de la forma de la cèl·lula animal.\nMicrotúbuls: - Organització i distribució d’elements al citoplasma.\n- Disposició i moviment d’orgànuls.\n- Moviment de cromosomes.\n- Manteniment de la forma de la cèl·lula animal.\nFilaments intermedis: - Suport estructural.\n- Enfortiment dels axons de les cèl·lules nervioses.\nFormació de la làmina nuclear.\nManteniment de les fibres musculars.\nEls MA estan formats per monòmers d’actina, i els MT per heterodímers de α-tubulina i β-tubulina. Els dos s’uneixen a nucleòtids: els MA a ATP, i els MT a GTP. En comptes, els FI no s’uneixen a cap nucleòtid.\nEls MA i els MT tenen polaritat estructural i dinàmica, els FI no. Això vol dir que tenen un pol- i un pol+.\nÚltimament també s’estan descobrint en bacteris proteïnes homòlogues de l’actina, la tubulina i proteïnes dels FI, que no són ben bé les mateixes però tenen funcions molt semblants.\nMICROFILAMENTS D’ACTINA Es troben presenta a totes les cèl·lules eucariotes. Són essencials per molts tipus de moviments: - Desplaçar-se en una superfície (fibroblasts).\nFormar els pseudopodis en la fagocitosi.\nCitocinesi: formen l’anell contràctil d’actina i miosina.\nTambé són molt importants en mantenir la forma de la cèl·lula. Els microfilaments d’actina formen el còrtex cel·lular, una xarxa que recorre tota la membrana plasmàtica per l’interior i s’hi uneix gràcies a proteïnes transmembranals.\nMoltes de les funcions dels microfilaments d’actina estan regulats per proteïnes (ABPs – proteïnes d’unió a l’actina) amb les quals s’associen. Aquestes proteïnes modulen les funcions. Ex: el lliscament està regulat per proteïnes motores.\nEls microfilaments d’actina poden ser estables o inestables. Els estables són aquells que formen estructures temporals (per exemple l’anell contràctil de la citocinesi o els lamelipodis i els fil·lopodis), i els inestables són aquells que donen lloc a estructures cel·lulars permanents (microvellositats).\nEstructura i composició Els microfilaments d’actina estan formats per monòmers. Aquests són molècules d’actina globular (Actina-G). L’actina globular té dos lòbuls que formen un solc que s’uneix a ATP.\nQuan les actines globulars polimeritzen formant un filament, interaccionen els peus d’una amb el cap de l’altra. Així, en un extrem acabarà amb un cap, i en l’altre amb uns peus. Per això els extrems tenen una estructura diferent. Quan l’Actina-G es troba formant un filament amb altres actines, passa a anomenar-se Actina-F.\nDos d’aquests filaments d’Actina-F s’uneixen entortolligant-se l’un amb l’altre per donar lloc a un microfilament d’actina de 7 nm de Φ.\nPolimerització in vitro: Es diferencien tres fases: nucleació, elongació i equilibri.\n Nucleació: és una fase lenta. S’uneixen 3 monòmers d’Actina-G per formar un nucli. A partir d’aquest, es poden unir altres actines globulars pels dos costats i anar formant un microfilament.\n Elongació: unió de monòmers d’Actina-G. D’un en un es van addicionant al nucli. El creixement no és idèntic pels dos costats: el pol+ té un creixement entre 5 i 10 vegades més ràpid que el pol-.\nAquest fet es dóna perquè l’Actina-G ha de dur a terme un canvi conformacional relativament petit per unir-se al pol+. En comptes, per addicionar-se al polaquest canvi conformacional ha de ser molt més gran, i en conseqüència el procés és més lent.\nUn altre factor que també influeix en la velocitat de polimerització dels dos pols: - Actina-G unida a ATP té afinitat per altres Actina-G unides a ATP. Això fa que la polimerització es produeixi amb més facilitat.\nAl cap d’una estona d’estar en forma d’Actina-F, l’ATP s’hidrolitza, es perd l’afinitat entre subunitats d’actina i el microfilament despolimeritza.\nAl pol+, les subunitats d’actina-G s’addicionen al microfilament a una velocitat més ràpida que no amb la que s’hidrolitza l’ATP. Això fa que la polimerització sigui fàcil, i es formi un casquet d’ATP.\nAl pol-, el canvi conformacional que s’ha de produir perquè les subunitats s’addicionin és lent, i quan s’uneixen, l’ATP ja s’ha hidrolitzat. Així, les subunitats tenen menys afinitat entre elles i el pol despolimeritza.\nEn conclusió, és molt més difícil polimeritzar al pol- que al pol+.\nHi ha un punt d’equilibri quan el nombre de subunitats en cada pol és fixe: se n’afegeixen tants com surten. Això succeeix per cada pol a unes concentracions d’actina-G diferents.\nLa concentració específica per cada pol és el que s’anomena concentració crítica.\n- Pol+: la concentració crítica és de 0,1 µM.\nPol-: la concentració crítica és de 0,6 µM.\nQuan la concentració d’actina-G està per sota de la concentració crítica, el pol despolimeritza, i que està per sobre, el pol polimeritza. Per tant, el pol+ pot créixer amb una concentració d’actina-G més petita que el pol-.\nA una concentració determinada, es pot donar el que s’anomena intercanvi rotatori.\nÉs un fet que es produeix quan la longitud en global de tot el microfilament es manté constant en el temps, però les subunitats entren pel pol+, es van movent per dins el microfilament, i despolimeritzen pel pol-.\nL’intercanvi rotatori només pot succeir quan la [Actina-G] es troba entre les concentracions crítiques del pol+ i el pol-.: Cc pol- > [Actina-G] > Cc pol+ Llavors el pol+ polimeritza, les subunitats es mouen en direcció al pol-, hi ha un moment en que l’ATP s’hidrolitza, les subunitats perden afinitat i despolimeritzen pel pol-. La velocitat de despolimerització del pol- és la mateixa que la de polimerització del pol+.\nEls filaments d’actina es poden observar amb: - Phalloidin: estabilitza i bloqueja els microfilaments i els permet veure gràcies a una tinció amb fluorocroms.\nAltres proteïnes bloquegen la citocinesis i permeten veure cèl·lules binucleades.\nPolimerització in vivo Dins la cèl·lula la concentració d’actina-G és de 5 mM (500µM), molt superior a les concentracions crítiques dels dos pols. Per tant en teoria, les subunitats d’actina es trobarien sempre en filament. Però en realitat, es troba el 50% en filament i el 50% en forma d’actina globular.\nAixò és perquè in vivo hi ha les proteïnes ABP, que s’uneixen a les actines modulant la seva activitat:    Tymosina: segresta i reté les actines amb ATP, i no deixa que polimeritzin.\nProfilina: provoca l’intercanvi de nucleòtids, de ADP a ATP, en les actines.\nCofilina: agafa les actines amb ADP que s’han despolimeritzat i les torna a unir al filament.\nAltres ABPs tenen funcions com: - Afavorir la nucleació.\nTrencar els filaments.\nBloquejar els pols.\nEstabilitzar els filaments en paral·lel (posar dos filaments de forma paral·lela).\nFixar els filaments en formes concretes (microvellositats).\nDotar de moviment el microfilament (proteïnes motores).\nProteïnes nucleadores: Com afavoreixen la formació del nucli, es fa molt més fàcil la formació de tot el filament, ja que aquesta és la fase més lenta i costosa.\n  Formina: té dos dominis. Un cilindre FH2 (color vermell) i dos braços que s’associen a profilines.\nEls braços introdueixen les subunitats d’actina amb ATP (la profilina ha provocat el canvi d’ADP a ATP) al cilindre FH2, que les uneix formant el nucli i el posterior filament. Els filaments que es formen són llargs i senzills.\nComplex ARP: les proteïnes ARP polimeritzen un nou microfilament sobre un altre ja existent (així no cal la fase de nucleació). Els nous microfilaments sempre es troben amb un angle de 70º respecte els “vells”. Les proteïnes ARP necessiten que una proteïna activadora WASP les activi.\nMiosines Són una família de proteïnes motores associades als microfilaments d’actina. N’hi ha molts tipus, però els més importants són el I, el II i el V.\nUna miosina està formada per dues subunitats: la pesada (blau) i la lleugera (taronja).\nLes lleugeres són les reguladores. A més les miosines tenen capacitat ATPàsica. Són els caps de les miosines (final de subunitats lleugeres) els que tenen aquesta capacitat: hidrolitzen ATP i provoquen un canvi conformacional de la miosina, que provoca el moviment. La cua (subunitat pesada) s’uneix a altres estructures (membranes, vesícules, altres microfilaments...).\nSi la cua està unida a un altre microfilament, els dos llisquen un sobre l’altre.\nSi la cua està unida a una vesícula, aquesta és transportada a través del citosol seguint el microfilament.\nLes miosines normalment es desplacen cap al pol+ del microfilaments.\nLa miosina V sobretot s’encarrega de transportar vesícules. Per cada canvi conformacional fa una passa de 72 nm: un cap avança l’altre quan es mou (abans es pensava que potser feia mitges passes, però ja s’ha vist que no és així). Les miosines no abandonen mai un microfilament.\nLes miosines I o minimiosines poden unir dos microfilaments, microfilament amb membrana plasmàtica o transportar vesícules.\nLa miosina II té capacitat de formar filaments bipolars de miosina. Aquests tenen caps a les dues puntes, que els permeten unir-se als filaments. Si els microfilaments són antiparal·lels, llisquen els uns sobre els altres.\nComes produeix el moviment? 1) Cap sense ATP: es troba unit al microfilament.\n2) Cap amb ATP: s’allibera.\n3) Cap hidrolitza l’ATP: es mou i s’adhereix una actina més propera que l’anterior al pol+.\n4) Cap allibera el Pi: el cap fa un moviment cap enrere que arrossega tot el microfilament al qual està unit.\nEls filaments bipolars de miosina els trobem en els sarcòmers de les cèl·lules musculars esquelètiques. És on es troben les xarxes d’actina i miosina. Quan es produeix la contracció muscular, els filaments de miosina s’uneixen als microfilaments d’actina. Com que aquests tenen els pols+ oposats, s’acostaran amb l’acció de les miosines.\nPerquè les miosines es puguin unir a les actines necessitem Ca2+, i perquè es produeixi el moviment ATP. Si no hi ha Ca2+, el lloc d’unió de la miosina amb l’actina l’ocupa la tropomiosina, i no deixa dur a terme la unió. El que fa l’ió de calci és moure el complex troponin i la tropomiosina, de manera que quedi lliure el lloc i es pugui produir la unió.\nAltres ABPs En cèl·lules no musculars hi ha proteïnes unides als microfilaments generant unes estructures específiques. Els microfilaments poden estar en les següents formes: - - Feixos paral·lels contràctils: els pols+ s’han de trobar oposats. Tenen filaments de miosina pel mig. Es troben en bandes d’adhesió, fibres d’estrès i anell contràctil.\nFeixos paral·lels rígids: els microfilaments es troben massa junts i no hi ha filaments de miosina pel mig. Es troben en microvellositats i filopodis.\nXarxa desordenada de microfilaments que es troba en lamelipodis o formant el còrtex cel·lular.\nEstructures cel·lulars formades per microfilaments d’actina Algunes de les estructures són estables, permanents en el temps, i altres són transitòries.\nEstructures estables: - Microvellositats: feixos paral·lels no contràctils.\nCinturó cel·lular: permet fer unions adherents en cèl·lules epitelials, mediades per microfilaments d’actina.\nEstructures que són sempre presents però no estables. Són dinàmiques, és a dir, es destrueixen i es creen contínuament.\n- Còrtex cel·lular: els microfilaments d’actina recorren la membrana plasmàtica per l’interior formant una xarxa.\nEstructures transitòries: - Anell contràctil: es forma durant la citocinesi de la mitosi.\nLamelipodis i fil·lopodis: presents en el desplaçament d’una cèl·lula per una superfície.\nFibres d’estrès: les presenten les cèl·lules adherides a superfícies.\nCinturó cel·lular: bandes d’adhesió Estan formades per feixos paral·lels de microfilaments amb capacitat contràctil (tenen miosina). Es troben just per sota de les unions estretes.\nEls microfilaments d’actina s’uneixen a les proteïnes d’ancoratge que s’uneixen a la vegada a les cadherines (proteïnes transmembranals) que formen les unions adherents. Així es connecta tot l’epiteli, i permet que totes les cèl·lules unides puguin contraure’s alhora.\nLa contracció d’aquest cinturó permet que a partir d’un teixit epitelial es pugui dur a terme la gastrulació en embrions (invaginació del teixit embrionari) i la formació del tub neuronal (invaginació d’un epiteli).\nFibres d’estrès Microfilament d’actina s’organitzen en feixos paral·lels i contràctils. Es creen entre punts de contacte focal (interacció cèl·lula-làmina basal).\nTenen capacitat contràctil perquè entre els microfilaments poden cavalcar filaments bipolars de miosina.\nEstructura d’un contacte focal.\nEstructura d’una fibra d’estrès.\nAnell contràctil És una estructura temporal que es forma a la fase final de la mitosi. Està format per feixos paral·lels de microfilaments d’actina on s’hi cavalca la miosina. L’anell es va contraient sobre la cèl·lula, fins que la separa en dos.\nPer crear l’anell contràctil es necessita microfilaments d’actina i filaments bipolars de miosina.\nUna GTPasa monomèrica, la proteïna Rho, s’activa quan està unida a GTP. Llavors actua a dues bandes: 1) Activa la formina, una proteïna nucleadora de microfilaments d’actina.\n2) Activa unes quinases que fosforilen la cadena lleugera de les miosines, i s’activa així la formació de filaments bipolars de miosina.\nDesprés, els dos components s’han d’assemblar per donar lloc a l’anell contràctil.\nLes proteïnes Rho sempre es troben a la zona es forma l’anell.\nMicrovellositats Estan formats per feixos no contràctils, és a dir, no tenen miosina. Són estructures rígides i estables.\nCòrtex cel·lular Els microfilaments d’actina recorren la membrana plasmàtic per l’interior formant una xarxa. És una xarxa dinàmica perquè contínuament es fa i es desfà.\nAquesta xarxa forma complexes en punts d’unió amb la proteïna banda 4.1, l’espectrina i glicoproteïnes transmembranals.\nÉs molt important en algunes cèl·lules a les que dóna una forma característica, per exemple els eritròcits.\nMoviments cel·lulars: fil·lopodis i lamelipodis Un exemple del moviment cel·lular és el desplaçament que fan els fibroblasts en cultiu.\nAquestes cèl·lules s’uneixen a la superfície, on hi ha nutrients, amb uns punts de contacte. Entre punts de contacte focal es troben les fibres d’estrès.\nPer poder desplaçar-se, el fibroblast es prolonga en una direcció. Això ho aconsegueix polimeritzant filament d’actina en la direcció en que es vol prolongar. Aquestes prolongacions o extensions és el que s’anomenen fil·lopodis i lamelipodis.\nQuan ja està bastant formada aquesta prolongació, es creen nous punts de contacte focal amb la superfície, ja que sinó els microfilaments es desfan i no ha servit de res.\nEn aquest punt, es trenquen els contactes focals de la “part de darrere” del fibroblast.\nSeguidament es dóna una contracció de les fibres d’estrès i els filaments de miosina cavalcats entre elles (contracció muscular), i la cèl·lula es mou.\nEls lamelipodis estan formats per una xarxa de microfilaments d’actina, formada gràcies a les proteïnes ARP, activades per la proteïna WASP. Els fil·lopodis, en contra, són feixos paral·lels. La polimerització d’aquestes estructures és el que empeny la membrana plasmàtica i forma les prolongacions de la cèl·lula.\nA més de les proteïnes que sintetitzen els lamelipodis i els fil·lopodis (ex: complex ARP), també trobem la cofilina a la perifèria de la cèl·lula, però no just a sota de la membrana com les altres. Aquesta proteïna fragmenta els microfilaments d’actina de la part interior dels lamelipodis i els fil·lopodis i envia l’Actina-G que se n’obté cap a la punta de la cèl·lula, perquè s’hi puguin sintetitzar més lamelipodis i fil·lopodis i així la cèl·lula avanci.\nLa miosina es troba entre les fibres d’estrès, al darrere de la cèl·lula, on s’ha de donar la contracció.\nReorganització del citoesquelet de microfilaments d’actina abans de la mitosi Es trenquen totes les unions amb superfícies, de manera que la cèl·lula queda amb forma rodona. Llavors es pot donar la divisió. Després s’han de tornar a crear les unions amb la superfície (substrats).\nLa reorganització del citoesquelet també és utilitzat per alguns bacteris com la Listeria per propulsar-se i moure’s dins de cèl·lules eucariotes.\nMICROTÚBULS Es troben en totes les cèl·lules del cos excepte els eritròcits. Les funcions principals són: - Moviment de cromosomes.\nMoviment de vesícules.\nMoviment d’orgànuls i posicionament d’aquest al citoplasma.\nMoviments externs, mitjançant els cilis i els flagels. Tant poden moure un element extern o moure la cèl·lula de la qual formen part.\nCom amb els microfilaments d’actina, n’hi ha de dinàmics (làbils) i d’estables (permanents).\nMicrotúbuls estables Formen els centríols, el cos basal i l’axonema de cilis i flagels, i l’axó neuronal. Si es destrueixen, en la majoria dels casos la cèl·lula deixa de ser viable.\nL’axó neuronal està format únicament per microtúbuls i filaments intermedis.\nS’encarreguen de transportar vesícules fins el terminal axonèmic.\nEls centríols es troben dins del centrosoma. Un centrosoma és un conjunt de proteïnes que envolten dos centríols. El centrosoma és el centre nucleador de tots els microtúbuls de la cèl·lula, és a dir, és on comença la síntesi d’aquests.\nMicrotúbuls dinàmics o citoplasmàtics En interfase, són tots aquells microtúbuls que van des dels centríols fins a la membrana plasmàtica. La nucleació es fa als centrosomes, i és aquí on es troba el pol- dels microtúbuls. El pol+ es troba per tant a la membrana.\nQuan la cèl·lula es duplica, el centrosoma es divideix en dos. Cada centríol se’n va a un pol diferent de la cèl·lula i sintetitzen els microtúbuls que formen el fus mitòtic.\nEls dos tipus són microtúbuls que es fan i es desfan, només tenen funció en un moment determinat.\nInterfase Divisió cel·lular Estructura i composició Els microtúbuls es formen per la polimerització d’heterodímers de tubulina. Aquests estan formats per tubulina-α i tubulina-β.\nEls microtúbuls també es poden unir a un nucleòtid, tal i com passava amb els microfilaments d’actina. En aquest cas, les dues subunitats poden unir-se a GTP, però només el poden hidrolitzar a GDP les subunitats de tubulina-β. El fet que la subunitat tubulina-α també es pugui unir a GTP no és important per la polimerització.\nEls heterodímers polimeritzen formant protofilaments. Aquests van alternant tubulina α amb β. Com que el protofilament comença amb una tubulina α i acaba amb una β, hi ha diferències estructurals i de polimerització entre els dos pols.\n13 protofilaments s’uneixen formant un cilindre buit. Això és un microtúbul. Les subunitats tubulina-α toquen de costat amb altres iguals, i amb les β passa el mateix.\nSi trobem un microtúbul sol s’anomena singlet. Si s’associen dos microtúbuls és un doblet, i si ho fan tres és un triplet.\nEn els doblets, un dels microtúbuls és complet i l’altre incomplet (té entre 10 i 12 protofilaments). 9 doblets són els que formen cada cili o flagel.\nEn els triplets, un microtúbul es complet i els altres dos no. Es troben en els centríols i en cossos basals de cilis i flagels.\nPolimerització in vitro Hi ha un creixement espontani en tres fases: - Nucleació -> fase lenta.\nElongació -> fase ràpida.\nSi s’afegeixen centres nucleadors, o directament nuclis, el procés es dóna molt més ràpid.\nPer polimeritzar un microtúbul es formen nuclis (oligòmers) i després s’allarguen (elongació) afegint els heterodímers. Es formen unes plaques de 13 protofilaments que després es pleguen per formar un cilindre.\nEl pol+ creix més ràpid que el pol-. La rapidesa del creixement ve determinada pels canvis conformacionals que han de fer les subunitats per adherir-se, i per l’afinitat que tenen a les altres subunitats. Com passava amb els microfilaments d’actina, les subunitats unides a GTP tenen més afinitat per aquelles altres també unides a GTP.\nCom que el canvi conformacional que s’ha de donar al pol- és més lent, la GTP s’hidrolitza a GDP abans de que s’hagin pogut unir els heterodímers. Llavors al pol- les subunitats tenen menys afinitat i despolimeritzen més fàcilment.\nQuan el microtúbul creix, es forma un casquet de GTP a l’extrem que impedeix que es despolimeritzi, ja que es una zona de molta afinitat. Això fa que, tal i com passava amb els microfilaments d’actina, per cada pol hi hagi una concentració crítica. La concentració crítica sempre és menor pel pol+.\nIntercanvi rotatori Es dóna quan la concentració dels heterodímers de tubulina es troba entre les concentracions crítiques dels dos pols. El microtúbul no creix ni decreix, sinó que hi ha un flux de subunitats que entren pel pol+ i despolimeritzen pel pol-. Com en els microfilaments d’actina, això succeeix quan la velocitat de polimerització del pol+ és la mateixa que la de despolimerització del pol-.\nL’intercanvi rotatori es dóna in vivo durant la mitosi.\nInestabilitat dinàmica Contínuament s’alternen períodes de polimerització i despolimerització. Es diu que hi ha una “catàstrofe” quan es passa de polimeritzar a despolimeritzar. Això fa que en realitat, els microtúbuls Gràfic que mostra l’inestabilitat dinàmica en funció del temps.\nno creixin infinitament, sinó que es queden estancats en una llargada.\nQuan la concentració de tubulina lliure és molt alta, la polimerització és molt ràpida i es forma el casquet de GTP (al pol+, ja que el pol- en cèl·lules està bloquejat). Això provoca una reducció de la concentració de tubulina lliure, fins el punt de que es situa per sota de la concentració crítica del pol. En aquest moment és quan es diu que hi ha una catàstrofe: el microtúbul comença a despolimeritzar pel pol. Com a conseqüència, incrementa la concentració de tubulina lliure i hi ha un moment en que el microtúbul torna a polimeritzar.\nPer tant és com un cicle que es va repetint contínuament.\nL’inestabilitat dinàmica normalment es dóna dins de les cèl·lules, sempre que no hi hagi substàncies que estbilitzin els microtúbuls.\nHi ha drogues i substàncies químiques utilitzades en laboratoris (colchicina, calcemida, nocadazol, taxol...) que s’uneixen als microtúbuls i els modifiquen. Per exemple, s’utilitzen per bloquejar cèl·lules en metafase. No permeten als microtúbuls estirar dels cinetocors dels cromosomes i per tant no es pot passar a la metafase.\nTambé s’utilitzen drogues d’aquestes en la quimioteràpia. Com que no deixen dur a terme la divisió cel·lular, s’utilitzen contra cèl·lules tumorals, que es repliquen molt. Però això també afecta a la replicació de cèl·lules normals, i és el que provoca la caiguda del cabell o que no creixin les ungles.\nPolimerització in vivo Hi ha centres organitzadors de microtúbuls (MTOC). N’hi ha dos: els centrosomes i els cossos basals de cilis i flagels.\nFuncions dels centrosomes: - Nuclear la polimerització dels microtúbuls citoplasmàtics.\nDeterminar la posició, el nombre i la orientació dels microtúbuls.\nDirigir el fus mitòtic.\nFuncions dels cossos basals: - Generar cilis i flagels.\nCentrosoma No és un orgànul, sinó una estructura que es troba falcada al nucli. Està format per una matriu proteica, que conté molts tipus diferents de proteïnes, que conté dos centríols, perpendiculars entre ells. Cada centríol és una associació de 9 triplets de microtúbuls, sense cap de central. Algunes de les proteïnes de la matriu són la pericentrina i la γ-tubulina.\nLa γ-tubulina, juntament amb altres proteïnes accessòries, forma el complexe γ-TURC. Aquest és bàsicament un anell que funciona com a centre nucleador dels microtúbuls.\nEstrucutura d’un centríol.\nPer tant no són els centríols els que nucleen els microtúbuls, i no se sap ben bé quina funció tenen, potser organitzar la sortida dels microtúbuls que es polimeritzen.\nDins un centrosoma hi ha molts anells γ-TURC, i cada un pot sintetitzar molts microtúbuls. A l’interior dels anells es queda el pol-, i el pol+ surt cap a l’exterior. Els microtúbuls creixen pel pol+ creixen per tot el citoplasma i participen en la inestabilitat dinàmica (sempre que no estiguin estabilitzats).\nCada cèl·lula té un únic centrosoma.\nS’ha de dividir en dos en la mitosi per donar lloc als dos pols del fus. Per tant s’ha de generar material pericentriolar i s’ha de duplicar el nombre de centríols.\nEn la fase G1 del cicle cel·lular, els dos centríols es desconnecten. En la fases S, els centríols es repliquen de forma semiconservativa (com amb l’ADN): cada nou centrosoma té un centríol vell i un de nou. En la fase G2 es troben els dos centrosomes units, i en la fase M (mitosi) es separen formant els dos pols del fus.\nCos basal de cilis i flagels Té la mateixa estructura que un centríol: 9 triplets de microtúbuls sense cap central. El cos basal es troba a l’interior de la cèl·lula, al citoplasma, i sintetitza l’axonema de cilis i flagels. Els microtúbuls que es formen, com en els centrosomes, creixen cap a l’exterior pel pol+, formant així l’axonema.\nProteïnes d’unió als microtúbuls (MAPs) Aquestes proteïnes poden tenir diverses funcions: - - Nuclear microtúbuls (per exemple anells γ-TURC).\nEstabilitzar o fragmentar microtúbuls. Per exemple proteïnes com les catanines tallen els microtúbuls, o altres com la tropomiosina s’adhereixen als costats dels microtúbuls paral·lelament a la seva direcció i els estabilitzen.\nFormar feixos de microtúbuls, amb aquests més o menys distanciats. Ho fan les proteïnes TAU i MAP2.\n- Mediar interaccions dels microtúbuls amb altres elements del citoesquelet (filaments intermedis) o altres components cel·lulars.\nMoviment dels microtúbuls (a part del moviment que provoca la inestabilitat dinàmica). Se n’encarreguen les proteïnes motores.\nMAPs estructurals Poden promoure la polimerització i l’estabilització dels microtúbuls, creant així microtúbuls llargs i molt poc dinàmics. O poden promoure la despolimerització i desestabilització creant així microtúbuls curts i dinàmics. En mitosi, per exemple, promouen “catàstrofes”, despolimeritzacions.\nPoden associar els microtúbuls a altres estructures.\nMAPs motores Són les dineïnes i les kinesines. Les seves funcions són: - Transportar vesícules.\nMoure orgànuls pels microtúbuls o posicionar-los en un lloc concret de la cèl·lula.\nMoviment dels cilis i els flagels.\nSegregar cromosomes en la mitosi.\nTenen un domini d’unió als microtúbuls que és el mateix que té capacitat ATPàsica. La hidròlisi d’ATP provoca un canvi conformacional de la MAP i es produeix el moviment.\nUn altre domini de la proteïna interacciona amb una vesícula, un orgànul, un altre MT, cromosomes...\nLes kinesines es mouen cap al pol+ d’un microtúbul (amb algunes excepcions), i les dineïnes ho fan cap al pol-.\nLes MAPs motores les diferenciem segons el lloc on actuen: axonema de cilis i flagels, citosol o mitosi.\nKinesines Poden ser citosòliques o mitòtiques. Les citosòliques transporten vesícules i orgànuls, i les mitòtiques cavalquen microtúbuls del fus mitòtic i generen un lliscament entre ells per separar els pols i així separar els cromosomes. Trobem kinesines al cinetocor dels cromosomes i als centrosomes.\nLes kinesines que fan lliscar microtúbuls antiparal·lels són bipolars.\nTenen dos caps globulars que fan passes com la miosina en els microfilaments d’actina. El moviment dels caps es fa amb uns canvis conformacionals causats per la unió de l’ATP, la seva hidròlisi, l’alliberament de Pi, ADP... però no amb els mateixos passos que en els microfilaments d’actina.\nDineïnes N’hi ha de citosòliques i d’axonemals. Les citosòliques participen en el transport de vesícules i orgànuls, separen els centrosomes en la seva replicació i segreguen els cromosomes. Les axonemals provoquen el moviment dels cilis i els flagels.\nTenen una estructura diferent de les kinesines: tenen dos braços, cada un amb un anell amb capacitat ATPàsica. L’anell hidrolitza l’ATP, rota i, balancejant els braços, provoca el moviment. Els dos braços es troben units al microtúbul. Quan l’anell rota, els braços es desenganxen i es tornen a enganxar més endavant, així avancen i transporten el que transportin.\nLes dineïnes, a més, tenen unes proteïnes adaptadores que són les que interaccionen amb les vesícules i els orgànuls. Aquestes proteïnes adaptadores s’uneixen a la dinactina, una proteïna que es troba a la superfície de les vesícules o els orgànuls a transportar.\nFuncions dels microtúbuls Estructurals 1) Creant microtúbuls en una zona de la cèl·lula i no en una altra es crea una polaritat.\n2) Distribució dels orgànuls i altres elements del citoesquelet per la cèl·lula. Per exemple, situa els filaments intermedis pel voltant del citoplasma.\nMoviments intracel·lulars Poden ser d’orgànuls i vesícules o de cromosomes durant la mitosi.\n1) Qualsevol orgànul pot tenir unides dineïnes o kinesines, i per tant pot caminar en les dos direccions (els dos pols) d’un microtúbul. Quan arriba al lloc on havia d’arribar, s’allibera i s’hi queda.\nLes dineïnes es dirigeixen cap al centre de la cèl·lula (pol- als centrosomes) i les kinesines cap a la perifèria (pol+).\nLes vesícules o orgànuls poden tenir unides les dues MAPs motores, però només poden tenir activades en un mateix moment les d’un tipus.\n2) Les interaccions amb dineïnes i kinesines separen els centrosomes que s’han duplicat durant la fase S.\nAl cinetocor dels cromosomes tenim dineïnes que porten els cromosomes cap al pol-, i enganxades als microtúbuls del fus mitòtic, kinesines que estiren els MT anant cap al pol+.\nA més, a la cromatina també hi ha kinesines que interactuen amb els microtúbuls del fus mitòtic.\nMoviments cel·lulars Es poden referir al moviment de la cèl·lula en un medi o al moviment d’un medi al voltant d’una cèl·lula. Aquests els duen a terme cilis i flagels.\n- - Cilis: Són digitacions curtes i sobretot es troben en cèl·lules respiratòries, auditives, olfactives, a la paret de l’úter (on mouen l’oòcit) i en protozous. La seva funció és moure el medi per la seva superfície. Tots els cilis d’una superfície fan un moviment sincronitzat, creant una onada, i generen corrents de fluid.\nFlagels: Són digitacions molt més llargues i només se’n troben un o dos per cèl·lula. Fan moviments ondulants que provoquen el moviment de la cèl·lula en un medi.\nEls dos tenen una composició equivalent: s’originen a partir d’un cos basal (concretament dels microtúbuls que el formen). El pol- està dins el cos basal, i el pol+ és el que va creixen al final del cili/flagel. L’estructura interna va variant en la seva longitud: - Cos basal: 9 triplets sense cap MT central.\nDes que els MT passen la membrana plasmàtica fins pràcticament el final, els 9 triplets es converteixen en doblets (desapareix el MT C de cada triplet).\nA l’extrem final: apareixen 2 singlets al centre de l’estructura.\nA nivell de tot l’axonema, els microtúbuls externs estan connectats per una proteïna anomenada nexina. Cada doblet uneix un MT A amb un MT B d’un altre doblet.\nLes proteïnes motores que mouen els cilis i els flagels són les dineïnes axonemals. Es troben unides al MT A (el complet). Cada microtúbul A té dues dineïnes: una amb 2 caps i l’altra amb 3 caps. Cada dineïna camina sobre el MT B del doblet que té davant.\nEl moviment es produeix gràcies a la hidròlisi d’ATP, que permet a les dineïnes caminar.\nCom que les nexines connecten els microtúbuls, no poden lliscar uns sobre els altres, i es dóna una flexió dels MT, de tot l’axonema i del cili/flagel en general.\nPerquè això passi, no totes les dineïnes han d’estar activades en tot moment. Primer ho han de fer les d’un costat, i després les d’un altre.\nBiologia Cel·lular - MITOCONDRIS (2013) Apunte


Felip Puig assisteix a la reunió de la Junta Local de Seguretat de Berga\nquery_builder 2 maig 2012 13:51\nEl conseller d’Interior, Felip Puig, ha assistit avui a la reunió de la Junta Local de Seguretat de Berga, celebrada a l’Ajuntament de la localitat i presidida per l’alcalde, Juli Gendrau.\nEl conseller Puig ha destacat que “som conscients que la seguretat es basa en estadístiques, però sobretot en la percepció de la ciutadania, i en aquest sentit les estadístiques demostren que s’està treballant molt bé, i això reverteix en la percepció que té la societat”.\nA més, ha afegit que “el nivell d’eficiència de la Policia de Catalunya formada per mossos d’esquadra i policies locals és molt satisfactori i això es demostra en la reducció dels delictes i faltes en el darrer any, gràcies a la coordinació dels cossos policials”. En aquest sentit, Puig ha afegit que “estem molt ben encaminats cap a un nou model de seguretat integral”.\nPer la seva banda, l’alcalde ha explicat que ha estat una junta de seguretat local extraordinària prèvia a la Patum i s’hi ha convidat el conseller d’Interior perquè li va manifestar que volia conèixer de primera mà les accions que es ferien per la Patum. Pel que fa al balanç de la seguretat al municipi, ha explicat que “els indicadors són molt positius a la nostra ciutat, per la qual cosa vull agrair la feina feta als cossos de seguretat”.\nReferint-se a la Patum, el conseller ha explicat que ha volgut assistir a aquesta sessió de treball perquè és conscient que “aquesta festa té un component de risc”, però al mateix temps s’ha mostrat molt optimista que, “com en els darrers anys, serà una celebració que permetrà conciliar la festa amb la seguretat dels assistents”.


CONSTRUEIX ELS MÚSCULS DEL PIT AMB AQUESTS 10 EXERCICIS DIARI MASCULÍ - ALTRES\n10 exercicis per desenvolupar els millors músculs del pit al gimnàs\nPotser després de veure algunes fotos d’Arnold Schwarzenegger en els seus primers dies de culturisme, heu decidit que voleu augmentar el pit, diu Marc Perry, C.S.C.S., C.P.T., fundador de BuiltLean .\nNo és una mala idea. Al cap i a la fi, alguns homes es mantenen una mica més alts i orgullosos quan s’han desenvolupat un parell de pecs musculars .\nPerò quins exercicis us ajuden exactament construeix el pit el més ràpid? I amb quina freqüència s’ha d’entrenar el pit?\n30 millors exercicis de cames i entrenaments de tots els temps\nTot i que l’enfocament del culturisme del 'dia del pit' és una saviesa convencional, pot ser que no sigui el mètode òptim per guanyar massa muscular, diu Perry. De fet, la investigació demostra que entrenar els músculs amb més freqüència genera més guanys, sempre que no estigueu entrenant en excés .\nPer tant: Treballeu els vostres pecs més d’una vegada a la setmana utilitzant els exercicis de les diapositives següents. Si ho desitgeu creeu la vostra pròpia rutina toràcica que maximitza greument el creixement muscular, Perry suggereix tenir presents aquests principis recolzats en la investigació:\nFeu diversos conjunts per exercici\nRealitzeu alguns conjunts de fallades musculars\nAssegureu-vos que els vostres exercicis siguin variats de manera multiplanar i multianglet per garantir l’estimulació de totes les fibres musculars\nUtilitzeu un interval de repetició de 6 a 12 repeticions per conjunt\nUtilitzeu intervals de descans de 60 a 90 segons entre sèries\nRepeticions concèntriques completes a velocitats ràpides a moderades (1-3 segons) i repeticions excèntriques a velocitats lleugerament més baixes (2-4 segons)\nEls 30 millors exercicis de quad de tots els temps\nSi actualment treballeu tres dies a la setmana, podeu colpejar-vos al pit cada entrenament, diu Perry. L'objectiu és colpejar els vostres pecs prou perquè pugueu recuperar-vos a temps per al vostre proper entrenament.\nEl punt dolç és un total de cinc sèries amb un moviment compost. (També podeu considerar la possibilitat d'afegir un acabador després de cada entrenament, com ara alguns jocs d'encreuaments de cables, cobertes específiques, flexions, caigudes d'amplitud ampla o kettlebell en bastidor que falten. Més informació sobre les que apareixen a les diapositives següents).\nPerry suggereix l'objectiu primer de cinc sèries de 12 repeticions d'un moviment compacte del pit, com una variació de premsa de banc, quan les afegiu a una rutina de cos sencer (només podeu arribar a cinc repeticions en l'últim conjunt, que està bé ). Si intenteu construir un pit més gran, voleu colpejar aquests músculs quan estigueu frescos per veure els resultats més ràpids i l'impacte més gran.\nSi no sou un bricolatge, no us preocupeu: a l’última diapositiva trobareu un entrenament dedicat al dia del pit que ja està optimitzat per obtenir els majors beneficis.\nNota final: tingueu en compte que, mentre es construeixen els músculs del pit, es pot fer més gran i més fort, la força de l’adherència, nucli , i glutis són molt més importants per desenvolupar la màxima força, potència i funció, diu Perry.\nDe vegades es poden desenvolupar excessivament els PEC si hi feu tots els esforços, així que tingueu-ho en compte a mesura que construïu la vostra rutina. Però si us falta força i muscularitat del pit, aquests 10 exercicis us ajudaran a créixer, sens dubte, conclou Perry.\ncom dormir al cotxe\nquanta proteïna del peix\ncom fer que el gust de les proteïnes en pols sigui bo\nactors per salvar Ryan privat\nUn home cau a les aigües termals de Yellowstone


La percepció de la bellesa natural - Diari de Girona\nLa percepció de la bellesa natural\nagustí casanova i masferrer 09.08.2017 | 07:14\nHo dic de bell antuvi per no crear malentesos: la meva actitud davant la bellesa del cosmos és minsa, quasi nul·la; una posició que m´ha creat incomprensions i certa hostilitat entre persones estimades. No sé reconèixer-la, no sé admirar la natura, en canvi crec que sé valorar la bellesa generada pels sers humans, pels artistes, pels escriptors, directors de cinema, pintors, arquitectes, enginyers, etc.\nLa bellesa en les coses naturals és cega, mecànica, desmotivada, no ha fet res per ser agradable, vistent; és el ser humà que hi posa la bellesa mogut per la seva sensibilitat o pels prejudicis culturals. La natura no és un actor, ni un poeta, ni un dissenyador d´escenaris, ni un arquitecte, per això no sé adjudicar-li els atributs dels artistes o dels arquitectes. Un haiku proclama: «la bellesa del paisatge correspon un 50% al paisatge i un 50% a l´espectador que la gaudeix»; bé, jo crec que el 100% li posa l´espectador.\nLa realitat és percebuda de forma diferent segons l´educació familiar, els interessos, les actituds, els convencionalisme. Ortega y Gasset a El hombre y la gente narra aquesta experiència: si situem dues persones davant un paisatge i l´observen durant uns minuts, després els demanem que ens informin del que han vist, ens adonarem que han contemplat dos paisatges contrastats. L´agricultor ens parla de l´estat dels camps, de la cura dels horts, de la classe d´arbres, mentre que l´home de ciutat, emocionat, enalteix el silenci, la pau i la poesia bucòlica del veral. Les mirades dels dos homes queden entelades per les seves pròpies circumstàncies vitals.\nHi ha qui només veu negocis i diners en el paisatge, coses per fer, i qui percep sols la bellesa en l´indret, lluny de tot afany crematístic. Un servidor mai he sabut mirar de forma contemplativa la natura, la meva mirada sempre és una mirada interessada, pagesívola, impregnada de prejudicis adquirits en la infància. I m´enorgulleix sentir-me rural; si miro l´hort és per comprovar la maduració dels pebrots o de les tomates. No nego que siguin bells, però l´important és que són comestibles. Si entro al bosc no és pas per passejar ociosament sinó per caçar bolets.\nAlgun cop per no emetre una imatge de persona estranya he aguantat estoicament una posta de sol a Formentera. Un dia reunit amb gent gran de l´illa volgueren saber si havia vist les solpostades: «Cap, ni una». Un somriure sorneguer es dibuixà a les seves boques: «Tampoc nosaltres mai n´hem vist cap. Ningú perd temps amb ximpleries podent estar escarxofats en el sofà mirant la tele i bevent un trago de vi».\nEl filòsof Sòcrates en un captard, mentre els deixebles observaven el sol declinar i veient la seva indiferència van preguntar-li: «Com pot ser que no es commogui davant tanta bellesa?». Els va respondre: «No nego la beutat física, però m´interessa més la de les ànimes dels humans».\nAquest va ser el pas definitiu de la cosmologia a l´antropologia filosòfica. El mot cosmos significa món ordenat i formós; la paraula cosmètica, el que conserva i embelleix el cos, és oriünda de cosmos. La primera filosofia neix en el món rural, no a l´urbs, per això el seu pare, Tales de Milet, proposa l´aigua com l´origen i el ser de totes les coses. El pagès més que ningú valora la importància de l´aigua. En el món camperol domina el pragmatisme senzill i primitiu, el realisme a l´abast de la mà, sense refinament intel·lectual ni sofisticació, perquè la realitat és tan dura i esquerpa que no pot ser tractada com una abstracció, no hi ha temps ni bons aliments per a la lírica.\nHe pujat a cims amb gent del camp amb la intenció de collir bolets, no per sotjar la panoràmica. Mai vaig escoltar cap valoració estètica, es limitaven a comentar: «quins suros més mal pelats!», «el poble aquell és Espinelves, ara fan calerons venent avets», «trigaríem envers tres hores per anar a Viladrau i d´anar a Vic se´ns faria fosc». Mai va sortir dels seus llavis cap consideració admirativa en pro de l´encís botànic o topogràfic i sí referent al conreu, al bestiar, la propietat del terreny, l´escassedat o abundància d´aigua tan necessària per regar el tros. Si trobàvem pel camí gent de la ciutat les interjeccions i el «que maco» es repetien fins la sacietat.\nAquesta indiferència o menyspreu per la naturalesa, que el pagès sempre ha vist esquerpa, capriciosa i indomable, provoca aquest sentiment d´apatia contemplativa. La natura és important si serveix, si és útil, pràctica i domesticables, sinó és una nosa. El pagès quan veu unes noves hortalisses, llegums, arbres, no pregunta: «què són?», sinó: «de què en feu, per a què serveixen?». Si la resposta és per «fer bonic» i no són comestibles, no li interessen. Tot i això algunes pageses sensibles tenien a l´hort dels homes un raconet per les flors, que regaven amorosament, però més enllà de les flors tota la resta era menjar.\nEn Josep Pla en el llibre Els pagesos afirma que només parlen de dues coses, les més fonamentals, l´estat del temps i diners. No acostumen a riure, mai estan del tot contents, remuguen tant que esdevenen uns rondinaires.\nEn una conversa privada amb l´escriptor li vaig recordar aquest tret psicològic del pagès; va sentir-se reconfortat i el completà dient-me: «Ara aquesta personalitat la trobem en els amos dels hotels i fondes de la Costa Brava. Sempre protesten, sempre pateixen i mai se´ls veu alegres i miri vostè (em tractava de vostè i jo tenia vint anys) amb els diners que guanyen cada temporada haurien d´estar molt contents i per fi deixar de rondinar sempre».\nEn Josep Pla, com el va definir en Joan Fuster, era un «kulak», un petit propietari rústic amb masovers, refinat i culte, dotat meravellosament d´una gran capacitat superba per l´enginy literari i per això és el millor narrador català del segle XX.


Anàlisi de problemes existents en gestió i manteniment d'equips farmacèutics\n(1) selecció d'equips. Hi ha alguns problemes en la selecció d’equips farmacèutics, com ara la selecció per experiència (sense càlcul real o un càlcul de dades insuficient), la recerca cega de l’avanç i la investigació insuficient de dades físiques, que afecten greument el ...\nPrecaucions per al desmuntatge i muntatge d'equips mecànics farmacèutics\nI. desmuntatge mecànic Preparació abans del desmuntatge A. la zona de treball ha de ser àmplia, lluminosa, llisa i neta. B. Les eines de desmuntatge estan completament preparades amb les especificacions adequades. C. Prepareu l'estand, la conca divisòria i el tambor d'oli per a diferents propòsits Principis bàsics de mec ...\nper administrador el 20-02-27\n(1) apliqueu el "mètode d'enginyeria del valor" a la compra d'equips, els procediments específics són els següents. Esborrar els requisits, determinar l’elecció i l’equip de compra: informació empresarial objectiu (la informació inclou: política d’operacions, objectiu de gestió, escala de producció i ma ...


La dimissió de Jaume Font com a president d’El Pi és un episodi més del fracàs recurrent del regionalisme mallorquí. Mai ha estat possible vertebrar una força de centredreta, defensora d’un mallorquinisme cultural i polític que, a la vegada, fos alternativa real de Govern a les Balears i amb capacitat d’influència en el Govern de l’Estat.\nEl regionalisme és anterior a la II República, però és el 1931 quan es fa un primer intent de convertir-lo en opció política real. El Centre Autonomista, Acció Republicana de Mallorca, el Partit Regionalista de Mallorca i el seu homònim d’Eivissa s’engrescaren en l’aprovació d’un estatut d’autonomia. Ho feren sota el guiatge de l’Associació per la Cultura de Mallorca. S’hi involucraren personalitats com l’arquitecte Guillem Forteza, l’arxiver Joan Pons i Marqués, el metge Emili Darder o l’historiador Elvir Sans.\nFracassaren. La manca d’implicació de molts d’ajuntaments, el rebuig dels menorquins, la desconfiança de les classes dominants i dels partits d’esquerres paralitzaren el projecte. L’òbit arribà amb la rebel·lió armada de Francisco Franco.\nQuan retornà la democràcia, Josep Melià Pericàs creà Unió Autonomista per presentar-se a les eleccions generals de juny de 1977. Melià era una persona molt coneguda i un intel·lectual que havia escrit Els mallorquins, obra cabdal per reposicionar el regionalisme a les acaballes del segle XX. Només va obtenir 11.914 vots i cap representant. Tancà la porta i el seu inspirador es posà al servei d’Adolfo Suárez i la UCD.\nDe les restes del naufragi d’UCD nasqué un nou partit regionalista: Unió Mallorquina. Jeroni Albertí i José María Lafuente el crearen el 1982 a can Gabriel Escarrer. Set anys després, Albertí abandonà la presidència i la deixà en mans primer d’Antoni Pons i després de Maria Antònia Munar. Bona part de la militància migrà el 1992 cap al Partit Popular. El 2011, UM tancà les portes per corrupció. Havia ajudat a crear majories de dretes i d’esquerres al Govern, al Consell i als ajuntaments. Però mai tengué força suficient per aspirar a ser una formació majoritària ni tenir influència a Madrid. Aspiraven a una posició semblant a la del seu admirat Jordi Pujol amb la Convergència preindependentista.\nEl successor de Munar, Josep Melià Ques, rebatià el partit com a Convergència per les Illes -recordança del segon que fundà el seu pare-. Quasi simultàniament, Jaume Font sortí del PP després de ser enganat i menyspreat per José Ramón Bauzá. La seva resposta fou la Lliga Regionalista, que el 2012 es fusionà amb els convergents illencs per constituir El Pi. En aquests set anys han aconseguit una bona quota de poder municipal. Però en les dues eleccions autonòmiques celebrades des de llavors han estat irrellevants per formar majories o per ser veu de l’oposició.


Zadar a Gandia\nel dia de juliol 08, 2011\nDes que es va obrir el lectorat de català a Zadar, que vaig ocupar jo en un primer moment, i que després ha ocupat Roser Soler, molts escriptors, artistes i professors de tot el país ens han visitat. De vegades per iniciativa nostra i amb el suport de les institucions amb què treballem, d'altres per vies inesperades o paral·leles, com ara festivals i altres combois literaris o acadèmics. Entre aquests convidats, que ja dic que són uns quants, hi ha hagut tres saforencs, Ximo Vidal, Maria Josep Escrivà i Josep Piera. Per això és una gran notícia que siga precisament Gandia, a través de la Universitat d'Estiu, la que organitze el seminari Les ciutats mitjanes de la Mediterrània dins el qual s'inclouen les Jornades de Llengua i Literatura Croates. La col·laboració entre universitats i ciutats de banda i banda de la Mediterrània ha permès que el cercle es complete i que ara siguen professors i poetes croats els que vinguen a parlar-nos als valencians de la seua cultura.\nAl curs participaran els professors de Zadar, Nikola Vuletić, Vladimir Skraćić i Iva Grgić, que presentaran la ciutat d'on vénen, les illes de l'Adriàtic croat i els escritptors que ens visiten respectivament i Tonko Maroević, Dorta Jagić i Dinko Telećan, tres escriptors de generacions i/o concepcions literàries diferents que oferiran un complet panorama de la poesia escrita en croat des dels seus orígens fins a la més immediata actualitat. Tot això serà les vesprades del catorze i del quinze de juliol (dijous i divendres que ve) a Gandia i acabarà amb un recital en català i en croat en què també participaran els poetes Àngels Gregori, Maria Josep Escrivà i Josep Piera.\nPer celebrar-ho i per fer salivera us deixe un dels meus poemes preferits de Dinko Telećan, que vam traduir a Farrera l'any passat i que podeu trobar a l'edició que en va fer Denes, de la qual ja he parlat diverses vegades. Es tracta d'un poema fet amb paraules compostes inventades que, com podeu imaginar, fou tot un repte pels cinc traductors que ens hi enfrontàrem.\nxiuxiufòlia i pitmelada –\nTu ets com viure\nun dia en un verger\nabans de fruitar\nÀngels Gregori Dorta Jagić Gandia Josep Piera Literatura croata Maria Josep Escrivà Poesia croata Tonko Maroević Traducció Universitat Ximo Vidal Zadar\nNomés puc dir que em trec el barret, i afegir que em sap greu que les circumstàncies no em permetin ser a Gandia la setmana que ve.\nNo cal que us desitgi èxit, perquè sé que el teniu assegurat.\n9 de juliol de 2011, a les 1:58\nJa te'n faré cinc cèntims, o ho explicaré per ací. Salut!\n10 de juliol de 2011, a les 10:45\nConvidada pels amics Josep Martínez i Lluïsa Cifre hi vaig anar, que Zadar era a Gandia! Ha estat una gran descoberta literària. Un seminari ben suggeridor i un recital molt i molt emocionant. Enhorabona. I gràcies per aquest treball bo i generós.\n16 de juliol de 2011, a les 22:29\nGràcies, lectora, per haver vingut. Celebre que t'haja interessat aquest seminari en què una bona colla de gent hi havia posat molta il·lusió i ganes. Un plaer.\n17 de juliol de 2011, a les 12:58


Conforme passen les jornades, l’organització de la Fira de Tots Sants de Cocentaina, la més coneguda, gran i concorreguda de tot el País Valencià, va revelant les dades de la que ha sigut l’edició número 671. Encara es desconeixen les dades econòmiques, ja que l’Ajuntament encara es troba recaptant les xifres de vendes dels expositors, però les expectatives són bones, a tenor de les dades d’assistència i fidelitat que ha confirmat el Consistori contestà. Unes dades recaptades utilitzant tecnologia d’última generació per a comptabilitzar assistents.\nInicialment, les dades que barallava l’organització del certamen contestà parlaven d’uns 420.000 visitants, xifra que no arribava a les expectatives, tenint en compte que la d’enguany ha sigut la Fira més llarga que es recorda a la capital del Comtat. Però la instal·lació de 4 dispositius en els principals llocs de pas de la Fira, encarregats de sumar les senyals de mòbils diferents, situen en quasi 506.000 els visitants a l’edició d’enguany. El dia de més assistència va ser la jornada inaugural, l’1 de novembre, jornada festiva en la que Cocentaina va rebre unes 175.000 persones.\nNo obstant, la conclusió més cridanera revelada pel sistema de seguiment no és l’assistència total, sinó el fet de que una quarta part dels més de mig milió de visitants de la Fira ha repetit en diferents jornades. Aquest indicador assenyala la fidelitat que el certamen de Tots Sants suscita entre les persones que visiten Cocentaina durant la seua celebració, i converteix al gran esdeveniment contestà en una cita que bona part dels seus visitants valora tan bé com per a repetir.\nAquestes dades es sumen a les que ha revelat el sistema de gestió del trànsit instal·lat a les 3 principals entrades de la localitat des d’Alcoi, Muro i Benilloba. Durant les 5 jornades de Fira, quasi 179.000 vehicles han passat per la capital del Comtat, amb un accés ben repartit per les 3 entrades i sense col·lapsar cap dels aparcaments habilitats.\nL’únic indicador per confirmar és el de volum de negoci, tot i que els organitzadors apunten a bones perspectives, segons les dades recaptades al finalitzar la Fira.