NIUS DE PATATA AMB BRANDADA DE BACALLÀ I SALSA DE PEBROTS DEL PIQUILLO - Recepta de myTaste\n500 g de bacall\nPosem la brandada en el gotet, a sobre una micad’olide nyores i acabem amb unes pipescaramel·litzades\nDecoreuamb l'ou. Aquests són els aperitius més fàcils. que podeu fer per començar un àpat nadalenc. Ingredients\nLa dolçor justa de la mel i la poma, l’àcid d’aquesta, amb el fumat del salmó, la suavitatdel formatge i aquella tapara que dona un toc diferent, no deixaindiferent a ningú\nExtenem una tortilla o xapatii folrem la meitatambpernil salat, per sobre delpernil extenem un quart delsxampinyons saltats i enrotllem la tortilla començant pel cantó que té el farcit, ho repetimamb quatre tortilles\nUna vegada fred el bacallàlitraiem la pell i les espines, el posem junt amb la patata en el pot de la batedora elèctrica\nAmb una cullera de fusta, afegiu el puré depatatai poseu al bany-maria. Aprofitem la temporada de tomates, estan boníssimesamb tot\nPosar a bullir les patates peladesitallades a trossos amb la fulla de llorer. La brandada es pot tenir preparada el dia abans i, just abans deservir el plat, se'n farceixen els pebrots\nFarem la salsa. Agafem els pebrotsdelPiquillo (jo els he comprat de llauna, sencers) i els farcimamb la barreja de la brandada\nEls servimamb un rajolí desalsa per sobre. Deixem refredar i barregem amb la brandadadebacallà. Abans de que agafi color l'all posem tot el bacallà, removem continuamentamb una cullera de fusta i quan hagiabsorbit tot l'olitrituremamb la túrmix fora del foc\nAmb una cullera de fusta, afegiu el puré depatatai poseu al bany-maria. Poseu la brandada en una mànega amb el broc gran iompliu els pebrots\n- Hipodeuincorporar a la salsa un pebrot vermell escalivat. Amb la salsa ben calenta. Ara prepararem la salsa\nPeleu la patatai coeu-la en un cassó ambaigua, sal i la fulla de llorer. Tritureu el bacallài la patataamb la batedora\nPer fer la brandada posem el bacallà, la patata, la crema de llet il'olidels alls en un recipienti ho triturem tot junt\nQuan estiguin daurats afegir a la barreja debacallàipatata. Coure els espinacs "al dente" amb força aiguabullinti sal (que es desfaci el gel i treure)\n-En una olla ambaiguai una micade sal itirem els pèsols congelats i la patatapetita a trossos petits\nTraiemiservim calent amb una micadesalsa. Barregem amb una micade sucre per a treure la seva acidesa\nFarcim els pebrotsamb el remenat depatata, ceba ibotifarra. Despréshiincorporem la patata, juliverti la botifarra, salem lleugerament icontinuem la cocciófinatenir-ho a punt per fer una truita\nFer una beixamel lleugera amb un pebrot delpiquillotriturat, cobrir els pebrotsigratinar-losamb una micade parmesà al damunt\nDesfaremamb els dits el bacallàesqueixat (que abans haurem desalat) un cop està ben desfet, hi barrejarem la brandadadebacallà


L'acció exterior de l'Estat puja a 504 milions\nEL COST DE L'APARELL EXTERIOR ESPANYOL\nAquest import només inclou la despesa en ambaixades\nL'anàlisi del pressupost del ministeri d'Afers Estrangers deixa en evidència moltes despeses sorprenents en plena època de retallades. Fortunes en coberts, vehicles, art i jardins en són alguns exemples.\nJOAN FAUS MADRID 30/01/2012 00:00\n260x366 El president espanyol, Mariano Rajoy, en una recent visita al Marroc. / CHEMA MOYA / EFE El president espanyol, Mariano Rajoy, en una recent visita al Marroc. / CHEMA MOYA / EFE\nQuant costa l'aparell exterior de l'Estat? A partir de les dades dels últims pressupostos generals de l'Estat es pot arribar a fer un diagnòstic bastant acurat. Els pressupostos per a l'any 2011 contemplaven unes previsions de despeses totals del ministeri d'Afers Estrangers de 3.629 milions d'euros, tenint en compte l'aportació estatal i les transferències internes entre departaments. D'aquests milions, 504 estan destinats a l'acció de l'Estat a l'exterior,i 24, a l'acció diplomàtica a la Unió Europea. La part més gran de la resta de fons va a parar al programa de cooperació al desenvolupament.\nEls 504 milions d'acció a l'exterior es destinen principalment a la realització de projectes, a contribucions a organismes i al manteniment de la immensa arquitectura diplomàtica espanyola. Un total de 5.104 treballadors per 118 ambaixades, 95 consolats i 10 delegacions a institucions internacionals, segons les estadístiques del 2011. És a dir, una mitjana de 2,26 milions anuals de finançament públic per a cadascuna de les 223 delegacions espanyoles a l'estranger. Una fortuna considerable que no està exempta de polèmica.\nUna anàlisi detallada de les despeses del conjunt destinat a l'acció de l'Estat a l'exterior deixa al descobert que es destinen grans quantitats de diners a coses com obres d'art, mobles, vehicles i el manteniment dels jardins de les delegacions. Unes partides difícils de justificar en plena política d'austeritat, propugnada per l'anterior govern i que l'actual ha intensificat. Els exemples són abundants i sorprenents. Tot i que el pressupost del ministeri d'Afers Estrangers s'ha anat reduint els últims tres anys -com a conseqüència de les polítiques d'austeritat-, la despesa en alguns productes de luxe va ser més gran el 2011 que el 2010.\nEls pressupostos de l'any passat estipulaven dins de la partida d'acció de l'Estat a l'exterior una despesa en inversions per valor de 21,2 milions. D'aquesta suma, 13,8 milions eren per a "inversions noves en immobles de les representacions diplomàtiques i consulars", i 4,2, per a l'"adequació" d'altres seus. Alguns exemples són els 5,2 milions en obres a l'ambaixada al Marroc i els 2,4 a la d'Austràlia. També criden l'atenció els 2,5 milions en la millora de la seguretat, els 910.000 euros en l'adquisició i la renovació de vehicles, els 441.000 en un pla informàtic, els 275.000 en la compra de "mobiliari" i els 100.000 en la compra d'obres d'art.\nMés coberts i tovalloles\nEl grup d'ERC - RCat - Catalunya Sí al Congrés de Diputats ha trobat al Butlletí Oficial de l'Estat altres mostres de despeses sorprenents, de les quals ha demanat detalls a l'executiu. Per exemple, els 460.000 i els 380.000 euros destinats, respectivament, al manteniment d'instal·lacions i jardins de les ambaixades a França i Guinea Equatorial. Més exemples: els 330.400 euros en tres lots "d'estovalles, serveis de taula i coberteria" per a les seus diplomàtiques; els 141.600 en "roba de llit i tovalloles de bany", i els 115.640 en "banderes, pals, peanyes i escuts". Despeses sorprenents en plena crisi.\nLes 44 peces de Sixena del Museu de Lleida surten del museu a punt a per ser...


Diari de classe: Parc Natural de la serra d'Espadà\nÚltimament ens hem dedicat a investigar un poc sobre els parcs naturals i al mateix temps ,hem aprofitat per a aprendre a fer una presentació amb google docs. Per a ser les primeres han quedat prou bé.A poc a poc les anirem posant totes. Felicitats a t@ts!\nAquesta presentació l'hem feta Johan i Jorge.\nEtiquetes de comentaris: 5é, 6é, Coneixement del Medi, medi ambient, presentacions


La Unió Esportiva Olot iniciarà la temporada a casa el 26 d'agost davant el Cornellà - Garrotxa Digital\nLa Unió Esportiva Olot iniciarà la temporada a casa el 26 d’agost davant el Cornellà\nComentaris tancats a La Unió Esportiva Olot iniciarà la temporada a casa el 26 d’agost davant el Cornellà\nLa Unió Esportiva Olot ja coneix el calendari que seguirà el curs vinent al grup 3 de la Segona Divisió B. La federació espanyola l’ha fet públic recentment. Els olotins encetaran la temporada a casa contra el Cornellà el 26 d’agost i l’acabaran també a l’Estadi Municipal el 19 de maig del 2019.\nEl calendari del grup 3 de la Segona Divisió B ja s’ha fet públic. La Unió Esportiva Olot començarà la competició al fortí olotí el 26 d’agost davant el Cornellà. El derbi gironí no es farà pregar aquesta temporada, tindrà lloc a la segona jornada, el 2 de setembre i amb l’Olot com a visitant. La tornada del derbi es disputarà a Olot el 20 de gener.\nEls homes de Raúl Garrido també es veuran les cares de nou amb l’Espanyol B, el botxí dels garrotxins a la Copa Catalunya. Serà a la jornada 14 i a la 33.\nEl club garrotxí jugarà amb equips inèdits per l’entitat fins a la data, com per exemple el Teruel, l’Ejea, el Castelló i el Conquense de Castella La Manxa, que s’ha incorporat al grup 3.\nA nivell de desplaçaments els garrotxins hauran de tornar a Palma per fer front a l’Atlètic Balears. Hi viatjaran a la jornada 8 que coincidirà amb el 14 d’octubre. A banda d’aquest, els desplaçaments més llargs que haurà de realitzar la Unió Esportiva Olot seran a Cuenca, el 16 de setembre, amb uns 640 quilometres de camí; a Alacant, amb una distància similar, el 24 de març per jugar contra l’Hèrcules i a Alcoy el 21 d’abril en la jornada 34, amb un trajecte d’uns 570 quilòmetres. Els olotins tancaran la lliga a casa contra el Sabadell el 19 de maig de l’any que ve.


El negoci del periodisme – Digital Transformers\nEl negoci del periodisme\nAugust 5, 2012 Byalbertsaez Add Comment\nPosar la paraula negoci al costat d’una activitat dedicada a garantir determinats drets fonamentals fa mal a la vista. Parlar del negoci de la seguretat, de la sanitat o de l’ensenyament no agrada. Un eufemisme políticament correcte és dir-ne economia de la salut o de l’educació. Sigui com sigui, en el cas del periodisme parlem de com fer viable un servei públic que ha de garantir el dret a la informació dels ciutadans en les societats democràtiques. Entenem per viable la possibilitat d’oferir a la població un servei que necessita, remunerar el treball dels professionals que elaboren aquests continguts i retribuir adequadament el capital necessari per afrontar les inversions imprescindibles per l’activitat. La majoria de periodistes no en volen ni sentir a parlar de tot això i per aquesta raó, les empreses periodístiques acostumen a tenir gestors provinents d’escoles de negocis, del sector financer i fins i tot enginyers provinents de les àrees tècniques. Hi ha hagut honorables excepcions com Jean-Marie Colombani a França, d’alguna manera Indro Montanelli a Itàlia o Juan Luis Cebrián a España. Personalment, crec que és un error. Als periodistes els hi convenen professionalment empreses ben gestionades, que només vulguin guanyar diners i que no hagin d’arribar a final de mes amb un crèdit d’última hora, amb una ampliació agònica de capital o amb una subvenció exprés. Però de la mateixa manera que hi ha enginyers abocats a la gestió o metges especialitzats en dirigir empreses sanitàries, la majoria de periodistes no volen embrutar-se les mans i es veuen abocats a haver d’explicar una vegada i una altra les claus econòmiques de la seva activitat professional a la gent que s’ocupa del diner i instruir-los en perquè calen -o calien- cinc agències d’informació en una redacció o en el desastre que significa ajustar excessivament la tirada i deixar de vendre diaris perquè els lectors no troben exemplars el dia, l’hora i en el lloc que el volen comprar.\nEl periodisme no va començar com a negoci. Com explica Stephen Hess en el seu llibre News and newsmaking, els primers diaris es van fundar en petites impremtes europees i nord-americanes dedicades a produir esqueles, targetes de visita i participacions de casament però que tenien les màquines parades moltes hores. De manera que, arreplegant en una gasetilla quatre xafarderies i regalant anuncis als seus clients del negoci principal, donaven un servei que la població agraïa i estimava fins el punt de pagar per comprar-la. Encara hi ha publicacions periòdiques d’aquest format com ara la de la família Soler, els impressors de Sitges de tota la vida, que editen L’Eco des del 1886. El relleu d’aquestes pioners del periodisme el va prendre la premsa vinculada als partits polítics. Molt abans que Lakoff remarqués la importància del relat en l’acció política, les maquinàries electorals van entendre que per seduir als electors no en tenien prou amb la propaganda durant la campanya. Per tant, van crear els seus propis diaris o els van adquirir als impressors, però l’objectiu no era guanyar diners sinó eleccions. Vestigis d’aquella època són avui diaris com l’Unità, el rotatiu italià que ha sobreviscut al partit que el va fundar.\nCom explica Hess, els primers a plantejar-se que la informació podia ser un negoci són els diaris fundats a finals del segle XIX per la família Hearst. La idea és molt senzilla, a cada ciutat on hi havia un diari republicà i un altre demòcrata seria més rendible fer un sol mitjà que vengués el doble, reduís els costos estructurals i guanyés influència, primer política i a principis del segle XX, publicitària amb la irrupció del consum de masses. Neixen així els diaris que Hess anomena “d’editor”, normalment organitzats entorn d’empreses familiars que abandonen altres sectors industrials per dedicar-se a la venda d’informació basada en “l’objectivitat” política. A Catalunya, tenim el cas de la família Godó que va transformar un diari de partit com La Vanguardia en el principal negoci d’una família dedicada originalment al tèxtil i a la fabricació de paper. I avui encara continua.\nL’aparició de la ràdio i la televisió va propiciar en la primera meitat del segle XX que als Estats Units, aquests editors de diaris esdevinguessin grans corporacions multimèdia com la que va retratar Orson Wells a Citizen Kane en homenatge/venjança amb la mateixa família Hearst. Milers de milions de persones consumint informació intensivament, milions d’ingressos en vendes, multiplicació de les capçaleres amb periodicitats diverses, llicències per emetre ràdio i televisió, milers de milions d’ingressos publicitaris,… i en conseqüència centenars de milers de llocs de treball i desenes de milions de beneficis. Més influència que no pas dividends, però en tot cas benefici.\nAquest model no es va replicar mimèticament a Europa perquè, curiosament, van ser els britànics, tradicionals aliats dels nord-americans, els que van consagrar un model diferent d’empresa vinculada a la informació. El panorama en les publicacions periòdiques va ser el mateix però en el cas dels audiovisuals, a aquesta banda de l’Atlàntic es van deixar en mans del sector públic. Però, des del punt de vista del periodisme, no va canviar gairebé res. Allà hi havia inversors i aquí contribuents, tots disposats a finançar la producció d’informació a canvi de l’obtenció d’un benefici social i/o econòmic. Ho ha explicat de manera meridiana el mestre Héctor Borrat.\nAmb tot, el periodisme com a negoci mai no ha estat ni universal ni reeixit. Una bona part del planeta no ha superat mai la fase dels diaris d’impressor (altrament dits comunitaris) o dels diaris de partit. Mentrestant, als Estats Units i a Europa, en la segona meitat del segle XX, el model de les grans corporacions informatives va entrar en crisi. La majoria no van saber generar les eficiències presumptament derivades de distribuir informació simultàniament en premsa, ràdio i televisió. Això les va afeblir financerament i, a més, les va obligar a endeutar-se per fer front a la reconversió per incorporar la tecnologia digital en totes les fases del procés productiu. Una tecnologia cara i amb períodes d’amortització cada vegada més curts, de manera que el fràgil negoci era incapaç de generar recursos propis per fer-hi front. A Europa, aquesta crisi de la indústria de la informació a finals del segle XX es va voler combatre amb la irrupció de sector privat en l’àmbit audiovisual com a solució d’emergència per salvar les empreses informatives. El desastre ha estat monumental. Grups editorials amb llarga tradició com Godó o amb gran dinamisme com Zeta van estar a punt desaparèixer i els que han sobreviscut com Mediaset (Berlusconi) o News Corporation (Murdoch) han tornat pràcticament a la fase de la premsa de partit. A Espanya, qui millor concentra aquesta singladura és el grup Prisa que en poc més de 20 anys va fer-se amb el control del principal diari i de la principal cadena de ràdio, va crear la televisió de pagament i va convertir-se en un negoci envejable però que acumulava tal quantitat d’endeutament que la crisi financera sorgida al 2008 l’ha deixat ferit de mort i vagant pel planeta en mans d’un fons d’inversió a la recerca d’un nou propietari després de la renúncia efectiva de la família Polanco.\nA principis del segle XXI, el negoci del periodisme entoma la irrupció i la consolidació de les xarxes socials en una situació d’extrema fragilitat empresarial cosa que explica que no hagi liderat la seva aparició i també fonamenta bona part del desconcert actual. Les empreses periodístiques estaven desendreçades i malvivien dels últims privilegis derivats de gestionar la informació de masses en règim d’un monopoli que es basava únicament en la propietat dels únics canals amb capacitat de difusió massiva. Perquè la pregunta, ara i 30 anys enrere, és: qui paga la informació i per què?\nPeriodisme i xarxes socials\nEl preu de la informació\nMolt interessant aquesta repassada tant complerta i ben sintetitzada. Si no et sap greu la ressenyo a andresquerol.blogspot.com Trobo a faltar una darrera reflexió: com els mitjans privats incideixen actualment en el poder polític per a guanyar espai de negoci per tal de supear la crisi ofegant els mitjans públics. El cas de l’aliança de Godó i el Govern de CiU, per no parlar dels “altres límits”…\nPingback: Qui paga la informació i per què? | La Voz de Barcelona\nPingback: Autocomunicació d’empreses | slownewsblog\nPingback: Autocomunicació d’empreses | SlowValencia\nHola, heu penjat el post sencer, ¿podrieu citar la font si us plau?


En què coincideixen JxCat, ERC i PP en la resposta política al caos de la gestió de les residències? - El triangle\nEn que no s’ha de suspendre cautelarment els contractes de les empreses que hagin comès irregularitats en la gestió dels centres i en que no s'ha de desenvolupar un Pla d'inversió plurianual per construir més residències, pisos tutelats i centres de dia. Els diputats de JxCat, ERC i el Partit Popular van sumar els seus vots per oposar-se a dues propostes de resolució presentades per Catalunya en Comú Podem al Parlament de Catalunya que plantejaven aquestes polítiques.\nEn una d’elles, Catalunya en Comú Podem proposava “incrementar l’activitat inspectora i obrir els expedients sancionadors necessaris, suspenent de forma cautelar els contractes i concerts de les empreses gestores de residències de titularitat pública, quan es detectin irregularitats i es comprovi que la gestió ha estat ineficaç i negligent durant la crisi de la Covid-19 en l’atenció a les persones usuàries”.\nI en l’altra, es reclamava “aprovar i desenvolupar un pla d’inversió plurianual per a la construcció de residències, pisos tutelats i centres de dia de titularitat pública per part de la Generalitat de Catalunya, coordinant amb els ajuntaments la cessió de terrenys públics municipals”.\nEn les dues propostes, van votar a favor els diputats socialistes, els comuns i els de la CUP mentre que els de Ciutadans es van abstenir.\nPrevPujol recomendó a Puigdemont hacer la DUI y convocar elecciones constituyentes


Imma Colomer ▷ SincroGuia TV\nImma Colomer ha actuado en:\nTé 77 anys i es diu Marta. O, com a mínim, així li han dit fins ara. Però ella sempre s’ha volgut dir Solange. Aprofitant que el seu marit acaba de morir i ha hagut de traslladar-se a la residència Bon Repòs, ha decidit canviar-se el nom. Solange és molt més elegant


Garantir l’accés a l’habitatge és garantir un espai de seguretat i dignitat per a moltes famílies. Una de les causes que pot incrementar la pobresa i el risc d’exclusió social, fins i tot per a persones que tenen un treball és que un preu de l’habitatge molt alt, també un dels impediments per a l’emancipació de les persones joves és la dificultat d’accedir a un habitatge, fet que endarrereix l’edat per tenir fills i fer un projecte vital propi. Per això és tan important que les administracions posem les eines necessàries per garantir-ne un accés estable i a un preu accessible. Sense això, altres polítiques de lluita contra la pobresa i exclusió no poden tenir èxit, perquè l’habitatge és la peça clau de l’estat del benestar.\nDos bons exemples són les mesures impulsades des del govern català i el Parlament de Catalunya recentment com són la Llei de regulació del preu dels lloguers i el retorn social del rescat bancari a través de la Sareb o “banc dolent”. Accions que pretenen millorar les condicions d’accés a l’habitatge i canviar d’arrel la problemàtica. Dues mesures en defensa de la ciutadania, com també ho és el decret llei urgent per frenar els desnonaments aprovats pel govern català aquesta mateixa setmana. Accions valentes, malgrat ser conscients que les nostres competències en la matèria són limitades. Perquè qui tindria la clau a les seves mans, el govern espanyol, no ho fa.\nDavant d’un mercat que expulsa moltes famílies, desenvolupar polítiques de tinença alternativa d’habitatge per garantir-ne l’accés a tota la població ajuda a donar resposta a les necessitats de col·lectius més vulnerables davant el mercat, com poden ser les persones joves i els col·lectius en risc d’exclusió social. Col·lectius que són expulsats pel mercat tradicional. I aquí el paper del món local és clau. Hem creat legislació i iniciatives que cerquen alternatives al desnonament com la mediació i forçar acords a bancs i fons d’inversió a oferir lloguer social, fet que s’està donant ja en molts casos de desnonaments durant aquests mesos.\nEls governs republicans estem compromesos amb la defensa del dret a l’habitatge digne i per això des dels nostres espais de governança impulsem i defensem polítiques com l’ajuda a la rehabilitació, posar a disposició solars en règim de cessió d'ús per la construcció d'habitatges cooperatius en règim de lloguer social, treballar conjuntament amb entitats socials per adquirir habitatges i posar-los a disposició de qui més ho necessita o plans per rejovenir el centre del municipi amb projectes de masoveria urbana, especialment destinats a persones joves.\nA Sant Feliu de Llobregat, on governa Esquerra, el compromís és clar. La competència recau en la regidoria de Dret de l'Habitatge. En aquest any i mig de mandat s’ha finalitzat la promoció de 16 habitatges de protecció oficial en règim de lloguer assequible i s’ha signat una escriptura amb la Fundació Família i Benestar, que atorga el dret de superfície que possibilitarà la construcció de 90 habitatges de protecció oficial, amb serveis per a la gent gran. I en aquesta línia d’impulsar nous models d’accés a l’habitatge s’ha signat un conveni amb Sostre Cívic per l’elaboració d’un estudi sobre la viabilitat econòmica i jurídica de la constitució d’un dret temporal per la promoció d’habitatge cooperatiu en règim de cessió d’ús.\nMés recentment s’ha aprovat una bonificació del 50% de l’IBI als habitatges destinats a la mediació en el lloguer social, els habitatges d'inserció, i els habitatges de protecció oficial en règim de lloguer, sotmesos a una renda per sota del preu de mercat.\nTambé, per tal de consolidar l’Oficina Local d’Habitatge i transformar les polítiques d’habitatge cap a una mirada més social, s’ha incorporat una persona tècnica d’habitatge amb una relació transversal amb els Serveis Socials de l’Ajuntament.\nQueda demostrat, doncs, el compromís d’Esquerra Republicana i dels seus representants amb el dret a l’habitatge digne, amb la lluita contra les desigualtats socials i a favor de l’estat del benestar.\nAquest article també està realitzat per Oriol Bossa i Pradas (portaveu d’Esquerra i Tinent d'alcaldia a l'Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat)


Començen els treballs d'arranjament de la platja d'Altafulla\nEls treballs han començat aquest dijous al matí.\nEs tracta de feines de neteja i anivellament de la sorra malmesa pels darrers temporals\nActualitzada 22/03/2018 a les 15:29\nL’Ajuntament d’Altafulla ha començat aquest matí els treballs d’anivellament de la sorra a la platja d’Altafulla. Ho ha fet amb la previsió de l’arribada de la Setmana Santa perquè vilatans i visitants puguin gaudir d’aquest entorn en les millors condicions possibles. Es tracta de treballs de neteja, arranjament i anivellament de la sorra, malmesa pels darrers temporals de mar.\nEl consistori, tal com va avançar fa setmanes durant la visita del subdelegat del govern de l’Estat a Tarragona, Jordi Sierra, s’ha esperat fins al darrer moment per efectuar aquesta actuació, tenint en compte que encara ens trobem en període de possibles episodis de llevantades. Aquests treballs, a banda de la neteja i l’arranjament al passeig de Botigues de Mar, serveix per descongestionar el canal de la Rasa, que limita a l’entorn de la plaça Consolat de Mar.\nCal recordar que, no serà fins a finals de maig, que la Direcció General de la Costa, torni a efectuar treballs de reposició de sorra perquè la platja d’Altafulla estigui en les millors condicions abans que el 23 de juny es disputi la prova del triatló dels Jocs Mediterranis Tarragona 2018.\nComenta el contingut : Començen els treballs d'arranjament de la platja d'Altafulla


La seu celebra 25 anys més jove que mai - Notícies - Enginyers BCN\nPortada > El Col·legi > Notícies > La seu celebra 25 anys més jove que mai\n"Per molts anys!", va exclamar el degà, Miquel Darnés, quan va tallar el pastís dedicat als 25 anys de la seu. Va ser el colofó d'una vesprada que va celebrar no només aquesta efemèride, sinó tot el viscut a la que ja és la casa dels enginyers de l'àmbit industrial. El mateix degà explicava, unes hores abans, les millores que s'han dut a terme en els últims anys, com les aules híbrides i la sala de networking. Però aquest és un procés continu i el degà va aprofitar per anunciar tres projectes de calat: nova il·luminació de la façana, reforma de la Sala de Juntes per convertir-la en un espai polivalent i una auditoria energètica.\nL'edifici de Consell de Cent es troba al bell mig de l'Eixample barcelonina, en un espai emblemàtic i ple d'història. Això ho sap bé el periodista i historiador Enric Calpena, el qual va explicar durant l'acte de celebració el passat recent d'aquesta part de Barcelona. El càtering, el brindis amb cava i el pastís van escenificar la part més lúdica d'una festa amb sorpresa: els assistents van emportar-se a casa unes copes fetes per a l'ocasió. Tots van marxar visiblement contents, i és que la història de l'edifici és, al final, la història de molts enginyers.\nMira aquí el vídeo sencer de l'acte.


Pla de Recerca - Departament de Matemàtiques - UAB Barcelona\nEl Pla de Recerca ha de seguir l'estructura següent:\n- Capçalera: Doctorat en Matemàtiques, títol projecte, director/s i el teu nom.\nMàxim 2 o 3 fulls.\nAquest document l'has de presentar junt amb la sol·licitud d'aprovació del Pla de Recerca (adjunt més avall) per a que la Comissió de Tercer Cicle del Departament de Matemàtiques procedeixi a la seva aprovació.\nAquest document també l'has d'incorporar al teu registre als Serveis d'Intranet (sia.uab.es/Pla de Recerca i Activitats del Doctorand) per tal de que el teu director i tutor ho revisi i doni el vist-i-plau. Adjuntem novament el tutorial a aquesta plana.\nSol·licitud aprovació Pla de Recerca (word)\nSol·licitud modificació Pla de Recerca (word)\nTutorial Serveis Intranet (català)


Aurora Rosales i Clara Rodríguez dirigiran interinament el Lliure i el nou director s'escollirà per concurs públic europeu\nAurora Rosales i Clara Rodríguez dirigiran interinament el Lliure i el nou director s’escollirà per concurs públic europeu\nUna comissió formada per set experts repensaran el futur del teatre la dècada vinent\nEl Patronat del Teatre Lliure ha optat per la proposta continuista de la junta de govern i aposta per un règim de direcció transitòria al capdavant de l’equipament. Així, la fins ara adjunta a la direcció artística de l’equipament, Aurora Rosales, assumirà la direcció artística, al costat de l’actual sotsdirectora de l’equipament, Clara Rodriguez.\nEn paral·lel, el teatre engegarà un concurs públic europeu, segons ha explicat Ramon Gomis, president del patronat, en la roda de premsa posterior a la reunió d’avui. Les bases del concurs i la composició del jurat es farà pública a l’octubre i el patronat el convocarà formalment en la reunió prevista per a finals de mes. La decisió final del candidat es coneixerà com a molt tard a l’abril. El patronat del Lliure abordarà a partir d’ara el futur de l’equipament per a la dècada vinent i crea una comissió de treball formada per set experts que hi treballarà el mig any vinent.


Xavier Albertí al Teatre Nacional. Pere Virgili\nBarcelonaXavier Albertí (Lloret de Mar, 1962) va accedir a la direcció del Teatre Nacional (TNC) el 2012 després de guanyar de forma inesperada un concurs on finalistes com Oriol Broggi, Josep Maria Mestres i Carme Portaceli, que justament és qui el rellevarà aquest estiu, tenien més avals que ell. Ha viscut dos mandats intensos, marcats per les retallades, el Procés i la pandèmia, i s'acomiada amb "un teatre sanejat", diu. Té l'agenda plena. Aquest any ja no ha tingut exclusivitat amb el TNC, cosa que vol dir que li han retallat el sou a la meitat per sorpresa, però també que ha pogut ser nomenat dramaturg de la Compañía Nacional de Teatro Clásico. Les seves properes direccions són al Grec amb Jordi Oriol, un monòleg de Josep Maria Miró al Temporada Alta i una òpera al Teatro Real, entre d'altres. I ja avança que tornarà a dirigir al Teatre Nacional.\nHa estat vuit anys al capdavant del Teatre Nacional. Ha pogut fer el que volia?\n— El meu projecte era molt extens i ningú m'havia comunicat que se'm retallaria el 30% el pressupost. El primer any de cohabitació amb Sergi Belbel, el 2012-13, vaig assistir al tancament de la Sala Tallers, a protestes laborals, acomiadaments... Tot això no m'ho esperava. Però hem fet moltes coses. A grans trets, crec que surto amb el teatre sanejat. Hem trencat la identificació bàsica i perniciosa que aquest era el teatre del votant convergent i burgès. Hem trencat la idea que el TNC llegia el patrimoni com una obligació i espero que sigui un camí que no s'interrompi.\nAquesta és una de les seves obsessions.\n— El patrimoni no és un objecte que tenim en una vitrina al qual hem de treure la pols per llegar-lo a les noves generacions. El patrimoni és una energia que necessita ser tocada, remenada, trencada, pixada... el que vulguis. Com fan les tradicions culturals del nostre entorn que han tingut continuïtat. També hem fet una altra cosa que em semblava imprescindible: reconstruir les tradicions de recepció d'obres o autors prohibits o oblidats a causa de la història. Els hem programat, els hem editat, hem fet activitats al seu voltant i hem instigat llibres.\nVostè ha donat molt de pes al projecte editorial del Teatre Nacional.\n— Busca'm un altre teatre al món que els últims quatre anys hagi editat 40 volums de teatre. I tot el cicle Llegir al Teatre, vinculat a la xarxa de biblioteques públiques, que ha generat un canvi de paradigma perquè ha fet que el ciutadà perdi la por de llegir teatre. Vam començar amb 13 biblioteques i acabem amb 120. Quan vam començar, les editorials havien deixat de publicar teatre i les llibreries no en tenien; ara hi ha llibres i hi ha lectors, i aquest mèrit, ens agradarà més o menys, s'ha produït en aquesta casa.\nNecessitem crear la Companyia Nacional de Teatre Clàssic Català ”\nCom es pot defensar millor el patrimoni?\n— Som membres d'un espai comú que ens el dona la llengua. I la llengua, que és l'ànima del teatre, la construeix una tradició. Les obres d'art per si soles no tenen valor: el seu valor és quan són llegides i com acordem com ens afecten. Per això necessitem crear eines per treure'ns la idea que el patrimoni cultural i teatral català és menor que d'altres, i una és la creació de la Companyia Nacional de Teatre Clàssic Català. L'hi he dit ja a la consellera i m'hi ha fet bona cara.\nEl Nacional necessita una companyia?\n— Una companyia per fer qualsevol cosa? Tant de bo, però és una qüestió purament econòmica, i nosaltres no tenim el model de repertori alemany. Una companyia de teatre clàssic es pot fer en residència al TNC o itinerant, o en conveni amb les grans ciutats del país.\nPer què creu que és tan essencial?\n— Qualsevol mirada museïtzadora al patrimoni no ens fa avançar, al contrari, ens fa mal. Només val la pena quan a partir de la lectura del patrimoni entens la nostra història. Estem repetint el mateix que vam viure com a col·lectivitat fa 150 anys, per què no n'hem après? I com coneixes la teva història? Ara amb els llibres d'història. Però hi ha un element que recull l'esperit del temps encara millor, que són les arts escèniques. Quan te'n vas a Pitarra, Guimerà o Sagarra, reculls l'ànima d'aquell temps i allò il·luminarà el teu present. Jo hi he posat molt d'èmfasi, però no hem volgut mai que aquest fos un model de teatre clàssic. Hem de fer clàssics i contemporanis catalans i universals i dansa, circ i teatre per a joves... Amb els recursos que tenim, fem estrictament miracles.\nEl TNC ha tocat os?\n— EL TNC ha tocat os. Repeteixo: el TNC està fent miracles perquè té uns equips humans extraordinaris. Quan vaig arribar aquí el teatre gastava el 60% del pressupost en estructura i el 40% en activitat, i la crisi ens ha permès intervenir-hi i intercanviar aquests percentatges. Hem perdut uns 5 milions d'euros en aquests 8 anys. Això estic convençut que canviarà.\nQuè li ha afectat més, la crisi, el Procés o la pandèmia?\n— Al teatre la crisi del 2008 l'afecta el 2011-12 perquè és quan s'apuja l'IVA i el TNC l'assumeix, a més de la retallada de la subvenció. La temporada 2014-15 vam patir una davallada de públic important, perquè si et falla una aposta a la Sala Gran estàs perdut. Depens molt d'això, perquè només pots fer tres produccions i convidar-ne dues, perquè el cost d'una producció és 700.000 euros a la Gran i la meitat a la Petita. Això ens porta a fer exhibicions de sis setmanes, que no hi ha cap teatre a Europa que ho faci. Barcelona té una quantitat de públic excepcional. Després vam fer una política agressiva d'abonats perquè volíem una relació diferent amb l'espectador i aquest lligam ha donat una fisonomia diferent al teatre. L'espectador ha respost a moltes coses.\nI el Procés?\n— Honestament no ens ha afectat. Un dia van venir dos guàrdies civils de paisà. I algun dia vam suspendre alguna funció o la vam dedicar. Si alguna cosa ha generat el Procés és la idea que cal que la cultura sigui una eina de cohesió social. Allà on anem, ho hem de fer com una col·lectivitat.\n¿I a la pandèmia hi heu respost amb cintura?\n— No. Nosaltres tenim uns pressupostos tancats i vam pagar tot el que havíem signat amb els artistes fins al juliol sense tenir cap ingrés propi. Els recursos estaven tots gastats i no ens en van donar més. Això em va ocasionar crisis personals, i fins i tot dos ingressos hospitalaris per angoixa per la quantitat de gent que et truca dient-te que necessita que els ajudis i tu els has de dir "No ho puc fer".\nCom ha gestionat els nos, una de les grans feines dels directors?\n— Sobretot en un país que té la quantitat de creadors que té. Programem entre 25 i 27 espectacles i rebem un miler de propostes a l'any. Vol dir que a 975 els has de dir que no. A mi no m'agrada pensar que dic que no. Una de les paraules clau, incòmodes però necessàries, és que aquesta casa és jerarquitzadora. La idea que a qualsevol persona que comenci li has de donar una possibilitat perquè creixi jo no l'he fet mai meva. Perquè l'he patit. Quan al començament et donen una responsabilitat per a la qual no estàs madur, l'hòstia que et pots fotre et pot anul·lar. I n'hem vist casos.\nLi he sentit dir que això és el que passa en el cas de les autores i directores.\n— Des del dia que vaig arribar, tenia voluntat de fer una programació paritària, i hi hem arribat els últims tres anys. Abans hem hagut d'anar ajudant a créixer. A la Sala Gran no hi pots posar una persona que no té les eines. Ja sé que això és paternalista i em fa angúnia dir-ho, però al mateix temps en conec les conseqüències.\nSí que ha escollit uns noms que hem anat veient...\n— Jo no he fet una programació a través dels meus gustos personals sinó a través dels talents reconeixibles pel meu olfacte. Alguns els hem sistematitzat i han crescut: Carlota Subirós, Alícia Gorina, Jordi Prat i Coll, Lluïsa Cunillé, Josep Maria Miró... I n'hi ha d'altres que els hem provat. I també m'he trobat que m'han dit que no. Si alguna cosa me n'emporto d'aquí, és tot el que és intangible: l'enorme coneixement i hores de lectura i tot el que no coneixia.\nA falta de saber les xifres de tancament, ¿ha tingut prou públic, el TNC?\n— Hem tingut una mitjana d'ocupació del 90%. Difícilment podem créixer més sense més recursos. Pel que fa a quantitat, el TNC és equiparable al nivell europeu. La Schaubühne [a Berlín] té tres sales com nosaltres i una dinàmica de programació similar. Ells tenen 56 milions d'euros de pressupost, nosaltres menys d'11, però tenim els mateixos espectadors anuals, una mitjana de 140.000 persones les temporades normals. A més, hem rebaixat la mitjana d'edat dels 70 als 51 anys, i això era impensable. Ens hem obert i hem fet esforços perquè aquest sigui el teatre de tothom, fins i tot vam intentar tancar la ferida del cas Josep Maria Flotats. No crec que el preu sigui una barrera. El problema és més ideològic i un edifici que no es fa amable amb el ciutadà.\nPer què és tan difícil que vinguin creadors estrangers i que s'internacionalitzin els nostres?\n— Jo he anat a l'Institut Ramon Llull a dir que no pot ser que el Teatre Nacional no sigui el primer ambaixador de les arts escèniques del país; m'han dit que tenia raó, i no han fet mai res. Un espectacle internacional de tres dies costa el mateix que una producció nostra per a set setmanes. En un moment en què la crisi va fer abaixar la producció, havíem d'apostar per la producció local, amb tot el dolor de l'ànima. Hem fet sempre programació internacional, però molt petita.\nCaldria un festival amb les millors produccions en llengua catalana ”\nPer què no es poden sistematitzar les gires per Catalunya?\n— T'ho diré amb un exemple: La Rambla de les Floristes va fer una dotzena de funcions. Amb els convenis que tenim al Nacional, el preu d'una funció pujava a l'entorn dels 30.000 euros i cada ajuntament en pagava 6.000; la resta els hi posàvem nosaltres. Això no és sostenible. Quan la Generalitat no ens dona una partida per fer gira, hem sortit amb un espectacle més petit [de La Calòrica]. Però la consciència que aquesta casa és de país i ha de fer país, la tenim. És més, crec que caldria un festival amb les millors produccions en llengua catalana. També ho vaig comentar al conseller de l'època i li va semblar bé però tampoc es va fer.\nPer cert, ha treballat amb set consellers.\n— En recordo de tots els colors. Fa una mica de vergonya. Quina estabilitat pot tenir la política cultural?\nVostè va entrar al TNC amb el projecte T6 d'autoria catalana clausurat. ¿Ha donat prou joc als autors catalans?\n— Tot el projecte T6 va tenir un total d'espectadors que és menys del 10% del que ha tingut en els darrers vuit anys la dramatúrgia catalana contemporània. Els espectadors han vist més teatre en català i a la Sala Gran: Guillem Clua, Lluïsa Cunillé, Narcís Comadira, Pau Miró, Josep Maria Miró... La visibilització no és tenir-los a la Sala Tallers. Si el que es creu és que ha desaparegut un espai d'investigació i de risc més acotat, és veritat, però per motius econòmics. Ho hem intentat compensar amb altres encàrrecs més petits i amb el premi Quim Masó.\nDeia que s'ha tancat la ferida amb Flotats. ¿El teatre català n'ha obert una altra amb Lluís Pasqual?\n— Crec que en Lluís Pasqual ha aportat coses fonamentals al teatre d'aquest país, entre altres coses la fundació del primer intent sensat de tenir un teatre públic, ha educat les administracions perquè donin suport al teatre. I a mi encara em costa entendre per què Lluís Pasqual va presentar la dimissió. El possible cas d'una persona que crida a una altra em sembla que s'ha d'arreglar d'una altra manera i no dimitint; segurament hi havia altres conflictes que no conec. Em sap greu que no tingui un espai a la ciutat de Barcelona, que ell ha ajudat a fer gran teatralment.\nI sobre el cas Joan Ollé, apartat de la docència per acusacions d'assetjament, l'ha sorprès?\n— Molt. M'ha sorprès la dimensió que se li ha donat. Tinc la sensació que no és just el que s'ha produït, una altra cosa és que no sigui útil. Crec que l'activisme necessita una energia no prou ben controlada que pot tenir víctimes col·laterals perquè hi ha coses que s'han de canviar. T'ho diu una persona que no ha cridat ni insultat mai a ningú. En algun d'aquests casos és gent formada en una època en què el concepte d'autoritat s'entenia d'una altra manera i l'han exercit des d'una cultura que aquest moment no demana. Sobre els abusos sexuals, no tinc la més mínima capacitat de dir res, per tant que faci el seu recorregut. Mentre Joan Ollé ha treballat al TNC ningú ha denunciat la seva conducta.\nS'ha activat el protocol en algun moment?\nQuè ha sacrificat aquests vuit anys per ser aquí.\n— Tot. La vida no ha existit. No hi ha hagut res més al món més important que aquesta casa, on no havia treballat mai abans i fins i tot n'havia estat crític. Però és que jo, faci el que faci, no sé treballar sense posar-m'hi al cent per cent.\nTeatre Nacional de Catalunya Xavier Albertí


Col·legi d'Advocats | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / Col·legi d'Advocats\nEl nou degà del Col·legi d'Advocats, que s'escollirà a principis del 2020, cobrarà una mensualitat de 2.000 euros pel càrrec intern, un càrrec que fins ara no era remunerat.\nLlegir més sobre El futur degà dels advocats cobrarà 2.000 euros al mes\nEl Tribunal Superior va jutjar ahir un cas per determinar la legitimitat que tenen dos demandants per presentar un recurs contra el Col·legi d’Advocats i el lletrat Manel Pujadas per presentar una demanda que vol apartar-lo d’un litigi societari, en considerar que Pujadas ja havia estat advocat de la societat i ara no podia ser-ho només d’una part.\nLlegir més sobre Surt un nou possible conflicte d’interessos de Pujadas al TS\nL’advocat lituà ha estat expulsat del Col·legi d’Advocats.\nEl BOPA publicava ahir la resolució de la Junta Disciplinària del Col·legi d’Advocats del passat 19 de juliol que va decidir l’expulsió del col·legi d’un dels col·legiats. El motiu: ser responsable d’infraccions molt greus segons la Llei 48/2014 de l’exercici de la professió d’advocat i més en concret per no pagar les factures de les quotes del col·legi.\nLlegir més sobre El Col·legi d’Advocats expulsa el lletrat lituà del monocicle\nQuè farien si, de cop i volta, els apugessin en 400 euros el preu del lloguer? Intentar buscar un altre pis, diuen els afectats. Aquesta és una situació en què cada vegada es troben més persones. Un fenomen que es va començar a registrar a finals de l’any passat, segons expliquen des del Col·legi d’Advocats. Les consultes sobre aquesta qüestió tractades per l’entitat professional han patit un increment des de mitjans de setembre i fins avui.\nLlegir més sobre El preu dels lloguers, pels núvols


Loriguilla celebrarà la romeria al poble vell el pròxim 13 de maig - Noticias CAMP DE TURIA\nLa tradicional Romeria al Poble Vell de Loriguilla se celebrarà el pròxim diumenge 13 de maig. Enguany, aquesta excursió tindrà un caràcter especial ja que coincideix amb el 50 Aniversari del trasllat del municipi, convertint-se així en el segon gran acte de celebració de l’efemèride. A falta de concretar els detalls de l’esdeveniment, en el transcurs del mateix, es descobrirà una placa commemorativa.\nL’any passat, al voltant de tres-centes persones es van desplaçar fins a l’embassament per rememorar els orígens i la història dels habitants de Loriguilla. Un esdeveniment festiu que permet també conèixer el patrimoni cultural, històric i natural de l’entorn.\nLes persones interessades a acudir a aquesta excursió podran adquirir els tiquets a l’ajuntament, a partir del 23 d’abril i fins al 9 de maig. El preu per a empadronats i cercles pròxims serà de 5 euros i inclourà l’autobús, l’esmorzar i el dinar.\nAquelles persones que vulguen accedir al poble vell amb els seus vehicles particulars, han de portar una targeta d’identificació, en la qual consti el número de matrícula del mateix. Aquestes targetes s’expediran a l’ajuntament.


ESCOLA PLURILINGÜE | Sant Jaume – Les Heures\nEls nens i les nenes de la Llar d’Infants ja comencen a aprendre anglès? El divendres és “ENGLISH DAY”!! I cada matí: “ENGLISH BREAKFAST”!!\nA P3-P4-P5 es fa la psicomotricitat, els projectes de matemàtiques i medi en anglès.\nA tota la primària s’utilitza l’anglès per treballar diferents continguts de diverses àrees (Science, Literature, Geography, Maths...) i a 1r d’ESO es fan les ciències naturals, la història i la cultura de les religions íntegrament en anglès.\nEls nens i les nenes de 4t, 5è i 6è comparteixen un projecte de pen pals (correspondència i intercanvi de materials) amb l’escola “Horsforth Newlaithes Primary School“ de Leeds (Anglaterra).\nDiversos grups de primària, secundària i batxillerat participen al Concurs d’Anglès Interescolar de Catalunya “The Fonix”.\nUn grup de mestres i professors/es participen en la Formació del GEP (Grup Experimental per al Plurilingüisme) i elaboren i apliquen projectes de diferents àrees en francès a primària i d’anglès a secundària.\nEl grup de Teatre de secundària participa en el projecte “ Together against drugs”. ( E-Twinning Polònia i Turquia).\nI, per descomptat, treballem de valent per aconseguir un excel•lent domini del català i del castellà!!\nLa segona setmana de febrer celebrem al nostre Centre\n“La Setmana Internacional de les Llengües”. “ The International Week of Languages”: IWL\nÉs molt important aprendre idiomes i prendre consciència del valor que tenen. Quan n’aprenem una, ens dotem d’unes eines comunicatives que ens facilitaran l’aprenentatge d’una altra... i així, aquestes connexions entre llengües ens ajuden a aprendre’n de noves... i també a entendre millor la nostra pròpia llengua. D’aquesta manera, ens tornem plurilingües i podem usar dues o més llengües simultàniament.


La Ribera, entre el mar i l'art - Visit Barcelona\nEnjoy Barcelona / Blog Enjoy Barcelona / BCN Life / La Ribera, entre el mar i l'art\nLa Ribera, entre el mar i l'art\nEl barri de La Ribera té un encant especial. Entre els segles XIII i XV va ser el centre econòmic de Barcelona i la seva proximitat al mar va atraure la majoria de les activitats artesanes i comercials. Dels gremis d'artesans provenen els noms dels carrers: Sombrerers, Cotoners, Corders... Grans mercaders hi van construir els seus palaus, alguns dels quals encara es conserven, i acullen importants museus com ara el Picasso.\nEls seus carrers són història viva de la ciutat i el barri segueix sent una finestra oberta al Mediterrani. És un indret entranyable que ofereix varietat d'opcions per gaudir del mar i la cultura, nascut entorn la Basílica de Santa Maria del Mar, església dels mariners i obra mestra del gòtic català, que es pot visitar de dia i de nit. A continuació trobareu alguna proposta per gaudir durant un dia.\nCONEGUEU BARCELONA DES DEL MAR I PASSEGEU PER LA BARCELONA DE PICASSO\nSe us acut una millor manera de començar el dia que amb un matí de navegació pel litoral barceloní? Si sou dels qui us lleveu ben d'hora per aprofitar el dia, des dels peus del Palau de Mar –antic magatzem portuari- podreu embarcar-vos en un iot per contemplar la bellesa de Barcelona des d'alta mar amb un bon esmorzar, o bé optar per un vermut al migdia. Navegant pel Mediterrani podreu relaxar-vos, desconnectar i admirar el paisatge urbà barceloní des d'una perspectiva privilegiada.\nDesprés de gaudir del mar i el sol, submergiu-vos en la Barcelona de Picasso. La visita guiada Barcelona Walking Tours Picasso us permetrà conèixer la vida i l'obra del pintor, seguint les petjades del geni, a través d'un recorregut pels indrets més emblemàtics de Barcelona que l'artista va freqüentar en els seus anys de joventut.\nPassejareu per la Barcelona bohèmia de finals del segle XIX i principis del XX i descobrireu espais tan singulars com la Llotja de Mar, antiga escola de belles arts on va estudiar el pintor, o el restaurant modernista Els Quatre Gats, referent de la cultura catalana, lloc per a tertúlies, i alhora espai expositiu per a joves artistes: Picasso hi va exposar amb 17 anys. L'itinerari finalitza amb una visita guiada al Museu Picasso, que allotja més de 4.000 obres de l'artista i disposa de la col·lecció més completa del món de les seves obres de joventut.\nVIATGEU AL PASSAT I VISITEU ELS PESCADORS DE LA BARCELONETA\nFeu un viatge al passat sense moure-us de Barcelona i descobriu tot el patrimoni arqueològic que amaga la ciutat. Amb l'Arqueoticket tindreu accés a quatre col·leccions arqueològiques. Retrocedireu a l'origen de les civilitzacions per entendre millor el present.\nAmb un sol tiquet podreu conèixer el patrimoni i la història de Barcelona des dels seus orígens fins als nostres dies, al Museu d'Història de Barcelona (MUHBA); i trepitjar els carrers de la ciutat de finals del segle XVII i principis del XVIII, que van resistir el setge de les tropes de Felip V fins a la capitulació de l'11 de setembre de 1714, al jaciment d'El Born Centre de Cultura i Memòria.\nSi la jornada cultural del matí us ha fet venir gana, feu la visita guiada Els Pescadors de la Barceloneta que ofereix la Confraria de Pescadors de Barcelona. Començareu al Restaurant Xup Xup, a peu de platja, amb la degustació d'un menú mariner o una selecció de tapes amb peix acabat de pescar a la Barceloneta, directament del mar al vostre plat. I ja amb la panxa plena, al Moll de Pescadors descobrireu tots els secrets del peix que us acabeu de menjar. Coneixereu la història dels pescadors del barri de La Barceloneta, els sistemes de pesca que utilitzen i el seu estil de vida. Veureu com les barques arriben al port amb el peix acabat de pescar i assistireu a la subhasta del peix.\nJORNADA DE CULTURA I LLEURE AMB POSTA DE SOL AL MAR\nUna altra opció que us permetrà descobrir moltes altres activitats culturals i d'oci per a totes les edats, com ara La Pedrera o el Zoo de Barcelona és la Barcelona Card. Podreu accedir de forma gratuïta o amb preu reduït i sense cues a tot tipus de museus i equipaments de Barcelona i moure-us còmodament i de forma gratuïta amb transport públic. Una manera fàcil, còmoda i econòmica que et permet planificar un dia d'activitats i visites a la ciutat complet i variat.\nDesprés de tanta activitat, res millor per relaxar-vos que gaudir d'una posta de sol a bord d'un veler, contemplar durant un parell d'hores l'skyline barceloní i celebrar el final d'una jornada inoblidable amb cava.


Respecte el volum total dâ€™ofertes, el servei dâ€™intermediaciÃ³ de CORESSA gestiona aproximadament un 10%, del qual el 86% correspon a ofertes de la mateixa empresa municipal i de lâ€™Ajuntament de Sant Boi. En aquest sentit, caldrÃ veure com impacta la irrupciÃ³ de les empreses de treball temporal com a agÃ¨ncies de colÂ·locaciÃ³, tal com preveu la reforma laboral, donada la seva capacitat de relaciÃ³ actual amb sectors econÃ²mics claus a la ciutat.\nEl 2011, les ofertes dâ€™empreses externes encaixaven amb els subgrups professionals que mÃ©s han vist incrementar el nÂº de persones aturades el darrer any: comercials i representants, dependents de comerÃ§, i personal de neteja.\nLes feines preferents dels demandants de feina a CORESSA durant el 2011 encaixaven amb el perfil de llocs de treball oferts per la mateixa empresa: serveis a les empreses (operaris de neteja industrial), edificaciÃ³ i obres pÃºbliques (oficis de la construcciÃ³: paletes, manobres) i serveis a la comunitat i personals (escombriaires i operaris de manteniment). Les feines preferents no encaixaven perÃ² amb els dos perfils mÃ©s demandats per les altres empreses (vendes/comercials i hostaleria), sÃ en canvi amb els dos segÃ¼ents mÃ©s demandats (serveis a les empreses: operaris de neteja; i comerÃ§: dependents). En el cas de lâ€™hostaleria, destacar que Ã©s la segona activitat amb mÃ©s llicÃ¨ncies atorgades des del 2010, i la sisena tant en termes de poblaciÃ³ aturada com en generaciÃ³ de noves contractacions.\nVisiÃ³ genÃ¨rica ocupaciÃ³_creaciÃ³ ocupaciÃ³, gestiÃ³ ofertes laborals i nÂº contractacions (50 Kb)


El govern i els taxistes no preveuen reunir-se fins dimarts- VilaWeb\nAlmenys set taxistes detinguts per atacs a vehicles VTC a Barcelona\tAlmenys set taxistes detinguts per atacs a vehicles VTC a Barcelona\nCol·lapsada la Gran Via de Barcelona per la vaga indefinida de taxis\tCol·lapsada la Gran Via de Barcelona per la vaga indefinida de taxis\nValls i els gitanos: debat a Barcelona sobre les expulsions que va ordenar a França\tValls i els gitanos: debat a Barcelona sobre les expulsions que va ordenar a França\nXavier Vilaró, el polèmic ex-cap de la guàrdia urbana de Barcelona, torna al cos\tXavier Vilaró, el polèmic ex-cap de la guàrdia urbana de Barcelona, torna al cos\nERC, PDECat i la CUP abandonen una comissió de l'Ajuntament de Barcelona per la 'situació d'excepcionalitat'\tERC, PDECat i la CUP abandonen una comissió de l'Ajuntament de Barcelona per la 'situació d'excepcionalitat'\nMunté avala Forn com a candidat a la batllia de Barcelona: 'És evident que el voldríem i que l'hem volgut sempre'\tMunté avala Forn com a candidat a la batllia de Barcelona: 'És evident que el voldríem i que l'hem volgut sempre'\nValls diu que la possible candidatura de Forn a Barcelona és una 'provocació'\tValls diu que la possible candidatura de Forn a Barcelona és una 'provocació'\nEl govern i els taxistes no preveuen reunir-se fins dimarts\nAnit els taxistes varen refusar el principi d'acord per a desconvocar la vaga entre els seus representants i el departament de Territori\nL’assemblea de taxistes en vaga va refusar ahir el principi d’acord entre els representants dels vaguistes i el departament de Territori i Sostenibilitat, segons el qual el govern s’obria a ampliar el temps de pre-contractació d’un vehicle VTC. D’aquesta manera, la protesta continua essent indefinida i centenars de taxis col·lapsen la Gran Via de Barcelona entre el carrer d’Entença i la plaça de Tetuan.\nEn declaracions a RAC-1, el conseller de Territori, Damià Calvet, ha explicat que el govern continuarà treballant per aconseguir que els taxistes desconvoquin la vaga. Tanmateix, ha afirmat que la pròxima reunió prevista amb el col·lectiu per tractar de manera directa el conflicte serà dimarts.\nEls taxistes ocupen la Gran Via d’ençà del vespre de divendres i, si no s’arriba a un acord abans, dilluns serà el primer dia laborable amb una de les artèries principals de la capital del Principat col·lapsada. Per això, Calvet ha explicat que s’estan estudiant mesures per a reforçar el transport públic per a garantir la mobilitat. ‘Barcelona i Catalunya no es pot permetre cap trasbals per a l’economia’, ha afegit.\nCalvet es reunirà demà amb agents econòmics i del sector del transport amb l’objectiu d’assegurar la mobilitat ciutadana mentre duri la vaga indefinida de taxistes. Es reunirà a primera hora del matí amb els operadors de transport públic de l’Autoritat del Transport Metropolità (ATM). També presidirà una reunió amb els agents socioeconòmics de Barcelona per informar-los de la proposta de la Generalitat per regular el transport de viatgers en taxi i en VTC i per analitzar la situació provocada per la vaga de taxistes. A més, el conseller i el seu equip es reuniran amb representants de les empreses VTC per explicar-los la proposta de regulació del Departament, tant pel que fa al decret llei que està elaborant com pel que es refereix a la futura llei, en la qual es començarà a treballar de forma immediata.


Barça Innovation Hub - Què són els Gols Blog\nApunta´t a Certificat en Analista Tàctic de Futbol\nSi has seguit els articles publicats i has llegit sobre anàlisi de futbol probablement t’ha sorprès que no hagi escrit sobre els Gols Esperats. Us explicaré el que són, com s’utilitza aquesta informació per mesurar el rendiment i per què hem de ser prudents a l’hora d’interpretar aquests números.\nEls dos factors més importants per determinar el valor xG d’un xut és la distància a la porteria i l’angle de tir que té el llançador. Els angles oblics des del costat de la porteria són més difícils de convertir mentre que els angles frontals són més fàcils. En adaptar un model estadístic a aquests dos factors, resulten els següents anells que ens indiquen la probabilitat que un tret acabin en gol des de diferents punts al voltant de la porteria.\nExisteixen altres factors que també són importants a l’hora d’establir l’xG d’una jugada. Per exemple, si el xut es fa amb la cama més hàbil del jugador (o amb el cap), si la pilota ve d’un centre o d’una retallada o la posició dels defensors i del porter (quan comptem amb dades de seguiment), entre d’altres. Els percentatges varien una mica entre dones i homes i entre les diferents lligues. Però la regla més important és que mentre més a prop estigui el llançador de la porteria i millor sigui la visió que té d’aquesta, major serà la probabilitat de gol.\nEl context més comú on es debaten els xG en els mitjans de comunicació és en el resum d’un partit. Aquí podem veure un mapa d’xG per a dos partits recents de Primera Divisió en els quals el FC Barcelona va enfrontar-se al Reial Madrid i al Madrid CFF.\nCada cercle representa un xut, la intensitat en el color de cada cercle és proporcional a l’xG de cada tir i una estrella indica un gol. Aquí veiem que el FC Barcelona va dominar el partit contra el Reial Madrid (van marcar 4 gols d’un xG de 3,46) però van ser menys capaces de generar oportunitats de perill en el partit com a visitants contra el Madrid CFF. En tots dos casos, la línia de puntuació i l’xG indicaven el mateix: una gran victòria en el primer partit i un segon partit una mica més complicat.\nEls xG són una eina valuosa. No obstant això, com tota estadística o indicador de rendiment, hem de pensar què és el que realment ens indiquen. No significa simplement que l’equip amb un xG major sigui el guanyador del partit.\nPrenguem com a exemple un partit jugat en les eliminatòries de la Champions League femenina entre el Bayern de Munic i el Lió. El Bayern va guanyar 1-0 però va registrar un xG de 0,45 contra el 1,68 del Lió.\nD’acord amb l’xG, podríem dir que el Lió hauria d’haver guanyat. Però, si ens detenim en els fets, veiem que el Lió va tenir dues possibilitats molt bones (amb un total de 0,7 xG) en el minut 58. Totes dues oportunitats van ser de Catarina Macario. En la primera, la pilota li va arribar lleugerament per la seva esquena complicant-li el xut.\nEn la segona, Macario no va aconseguir controlar el rebot després de l’aturada de la portera.\nVan ser aquests dos casos els que van contribuir a gairebé la meitat del total d’xG del Lió. Per tant, no podem dir que el Lió hauria d’haver guanyat, només podem afirmar que va ser un partit disputat.\nCom utilitzar l’xG per mesurar el rendiment durant la temporada de futbol\nContinuant amb aquests exemples i amb una anàlisi estadística d’xG una mica més profunda, he desenvolupat algunes regles generals per a l’ús d’xG per a mesurar el rendiment durant una temporada de futbol. Les regles són:\n1 o 2 partits: En analitzar un o dos partits, l’xG serveix per parlar del partit en concret: què va succeir, les tàctiques adoptades, el desplaçament dels jugadors, etc. I especular menys sobre el que els xG ens diuen sobre l’equip a llarg termini. Els Gols Esperats ens diuen una mica més del que indica la línia de puntuació en sí. L’xG d’un partit aïllat pot ser fins i tot atzarós.\n3 a 6 partits: Ens brinden una visió clara de l’equip només si es guanya o perd sistemàticament. Si els xG i els gols ens indiquen coses diferents, llavors podem preguntar-nos si un equip és tan dolent o bo com sembla.\n7 a 16 partits: Aquest el moment més emocionant per a l’ús d’xG. En aquest cas els gols es converteixen en una mesura més raonable del rendiment. És difícil mantenir una ratxa de sort durant 10 partits i tampoc és freqüent tenir una mala ratxa durant 10 partits tret que l’equip no sigui bo.\nMés de 16 partits: Després de 16 partits, la diferència entre els números de l’xG i els gols reals és mínima. Tot i això, els Gols Esperats són un model matemàtic mentre que els gols són una realitat. Les taules de Gols Esperats són menys rellevants quan s’avalua tota la temporada i hauríem de concentrar-nos en els gols reals.\nEls clubs normalment utilitzen la mitjana acumulada de Gols Esperats per mesurar l’evolució del seu rendiment. Un treball dut a terme per Ben Torvaney ha demostrat que una mitjana al voltant de 10 partits és la millor manera de valorar els xG com un indicador d’assoliment ofensiu o defensiu. Aquesta és una eina molt bona, per exemple, perquè els directius d’un club puguin observar com evoluciona l’equip. No obstant això, el que els Gols Esperats no poden explicar és per què les coses van bé o malament. És per això que sempre hem d’anar més enllà en l’anàlisi.


La Universitat de Lleida concentrarà l'oferta de graus que es fan a Igualada - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Universitat de Lleida concentrarà l'oferta de graus que es fan a Igualada\nLa ciutat podria tancar un acord les properes setmanes i tenir un grau en TIC per al curs 2018-19\nenric badia 12.04.2017 | 00:04\nLa Universitat de Lleida podria tenir el seu segon campus a Igualada, de la mateixa manera que la Universitat Rovira i Virgili, de Tar-ragona, el té a Tortosa, o tal com la Universitat de Vic té també un peu a Manresa a través de la FUB. Igualada deixaria de tenir els estudis universitaris en mans de diverses universitats i passaria a tenir una vinculació pràcticament del 100% amb Lleida. La UPC, que fins ara ha ofert dues enginyeries, la Química i la d'Organització Industrial, s'ha desvinculat enguany dels òrgans rectors, tot i que es manté com garant de l'oferta formativa. I el seu lloc, en el que ja era un primer pas en la línia que emprenen els estudis universitaris d'Igualada, l'ha ocupat la Universitat de Lleida, convidada a formar part del Consorci de l'Escola Tècnica d'Igualada, CETI.\nEl canvi el va donar a conèixer ahir el diari Segre, de Lleida. L'alcalde d'Igualada, Marc Castells, va assegurar que aquesta operació «està molt ben encaminada, i només queden alguns serrells per resoldre», detalls que no va concretar. «En les properes setmanes hi ha d'haver notícies més definitives sobre l'operació», segons el mateix Castells.\nLa nova situació permet a la Universitat de Lleida obrir-se un espai cap a una Catalunya més metropolitana i intentar fer el creixement en una zona entre el Penedès i la Catalunya Central, més poblada, amb la possibilitat de captar nous estudiants i ampliar oferta formativa.\nDe fet, la confirmació de l'operació que es fa entre Universitat de Lleida, Generalitat i Ajuntament d'Igualada hauria de suposar un increment d'oferta formativa a la ciutat. Per al curs 2018-19, la capital de l'Anoia hauria d'afegir una enginyeria en Tecnologia de la Informació i la Comunicació a les enginyeries abans esmentades, i a un doble grau d'ADE Industrial que s'ofereix entre UPC i UOC, a un altre doble grau de Nutrició Humana i Dietètica amb Fisioteràpia, i a un grau d'Infermeria. A més a més, els estudis universitaris d'Igualada ofereixen diferents màsters de cuir i pell i postgraus.\nL'entorn universitari d'Igualada també pot tenir novetats pel que fa a edificis. La construcció del nou edifici del campus va resoldre els creixements previstos fa un parell d'anys, però aquelles noves titulacions van incrementant alumnes a mesura que es van fent nous cursos. Aquest any que ve ja es farà el 3r d'Infermeria i el 2n de Dietètica i Nutrició, per exemple, i això vol dir més necessitats d'espai. L'Ajuntament d'Igualada ja té plantejat que hi haurà de construir algun nou edifici.\nEn aquests moments, sense tenir l'acord tancat, sense que la proposta de noves titulacions hagi passat pel Consell Interuniversitari de Catalunya (òrgan que regula l'oferta al país), l'Ajuntament no vol parlar obertament de nous edificis, tot i que admet que s'hi està pensant.\nMarc Castells defensa que l'operació reforçaria la idea de l'equip de govern d'Igualada de construir una ciutat a partir de la força del coneixement i la innovació, i en aquests dos camps la universitat hi té molt a dir.\nL'acció també permet mantenir una altra idea que l'alcalde ha defensat moltes vegades, que «Igualada tingui una oferta pública», i finalment crea un efecte «win, win, win», en què guanya Igualada perquè consolida i pot créixer en estudis universitaris, la Universitat de Lleida perquè obre noves portes més a prop de Barcelona i la zona més poblada del país, i també la Generalitat perquè pot consolidar i millorar aquests estudis descentralitzats en les ciutats mitjanes del país, segons explica l'alcalde d'Igualada.


Alpine Motel & Suites Nelson (BC) Canadà - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nAlpine Motel & Suites1120 Hall Mines Road, Nelson, Nelson (BC), Canadà - Veure al mapaExcel·lent8,4Basada en99comentarisAlpine Motel & SuitesVeure més fotos"Quaintness; east of access to main roads; within easy walkin..."JamesCanadaVeure més fotosVeure totes les 37 fotosMolt bona ubicació 8,1Veure al mapa8,1UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Nelson (BC), no busqui més enllà de Alpine Motel & Suites. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Nelson (BC). Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen camp de golf (a 3 km), esquí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Alpine Motel & Suites.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatforn microonestelèfoncalefaccióneveratelevisió de pantalla planaempolles d'aigua de cortesiaservei de despertadorTV satèl•lit/cableMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal presentar un document d'identitat amb foto i una targeta de crèdit durant el registre d'entrada. Totes les peticions especials estan subjectes a la disponibilitat del dia del registre d'entrada. Aquestes peticions no es poden garantir i poden comportar suplements. Comentaris recents de clients


Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt - Tot l'alumnat de primària de Sant Vicenç ja disposa d'ordinadors i connexió per seguir la formació virtual\nTot l'alumnat de primària de Sant Vicenç ja disposa d'ordinadors i connexió per seguir la formació virtual\nEls centres educatius han proporcionat els ordinadors i/o tablets i l’Ajuntament ha facilitat la connexió amb la compra de routers i targetes SIM.\nDesprés d’aturar-se les classes presencials a causa de la crisi sanitària de la Covid-19, alumnes i professors tornen a les aules de forma virtual. La necessitat de digitalitzar l’educació ha enganxat a contrapeu la societat i, els centres educatius i l’Ajuntament han treballat braç a braç per donar eines a les famílies que no disposen d’accés a internet o ordinador perquè cap alumne es quedi enrere.\nAquest matí de dijous, 16 d’abril, personal municipal ha lliurat ordinadors i/o tauletes als domicilis de 21 famílies amb fills i/o filles matriculats a centres docents de Sant Vicenç de Montalt que es troben en situació de vulnerabilitat digital. L’objectiu és que el teletreball educatiu es pugui dur a terme sense exclusions durant el tercer trimestre del curs 2019-2020.\nLes direccions de les escoles Sant Jordi i Sot del Camp i de l'Institut Esteve Albert han dut a terme aquests dies, amb el suport de les regidories d’Ensenyament i del departament d’Informàtica, el procés d’identificació d’alumnes que no disposen d’equipament informàtic, d’acord amb les pautes publicades des del Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya.\nEls alumnes detectats amb necessitats digitals, 9 de l’escola Sot del Camp i 12 de l’escola Sant Jordi, han rebut aquest matí un ordinador portàtil i o tauleta, mentre que 8 alumnes -7 de l’institut i 1 de primària- rebran a partir del proper dilluns el router de connexió a Internet i la targeta SIM als seus domicilis.\nDes del departament d’Informàtica es va contactar amb Vodafone, empresa adjudicatària dels serveis de telefonia de l’Ajuntament de Sant Vicenç de Montalt, per tal que es sumés a la iniciativa i facilités de manera gratuïta el material de connexió a Internet, però l’empresa ja havia esgotat els bons socials destinats a aquesta finalitat, i el consistori s’ha fet càrrec de la compra dels routers i les targetes SIM.\nPel que fa als ordinadors i tauletes, propietat de les escoles, s’han prestat amb una clàusula de retorn signada per les famílies, que s’han de compromès a tractar correctament el material i a donar-li un ús per a finalitats acadèmiques. La cessió serà vigent fins a la reobertura dels centres educatius o, en cas que les aules no es tornin a obrir, fins a final del present curs.


Lloguer de cotxes Rosario - Llogar un cotxe a Rosario\nLloguer de cotxes Rosario\nLloguer de cotxes a Rosario\nLloguer cotxes en Rosario\nEl lloguer de cotxes a Rosario és possible si heu reservat el vostre vehicle de lloguer tan aviat com sigui possible. Per descomptat, encara hi ha moltes més opcions al cotxe, de manera que podeu estalviar fins a un 15-40% del preu del lloguer del cotxe. Compareu les companyies de lloguer de cotxes amb el llogar un cotxe a Rosario i tria el vehicle adequat per a tu i reserva’t en línia. Feu-ho còmodament des de casa.\nLa majoria de les companyies de lloguer de cotxes ofereixen serveis de lloguer de cotxes Rosario, de manera que el lloc de recollida i lliurament de l’automòbil pot ser diferent. Òbviament, s’ha de tenir en compte, i abans de la reserva, cal indicar si volem llogar un cotxe a un altre país.\nLlogar un cotxe a Rosario - Lloguer de cotxes Argentina Aeroport\nA Argentina, hi ha moltes ciutats que poden llogar un cotxe a un aeroport o fins i tot triar l’aeroport per lliurar el cotxe. Per descomptat, en el cas de llogar un cotxe a Rosario, tenim la possibilitat de marcar un lloc de lliurament diferent des de la ubicació del cotxe. Així doncs, si el lloguer de cotxes a Rosario, Argentina no es troba en un aeroport, però suposem que sortir del país, anem a volar per via aèria, llavors podeu triar l’aeroport de destinació de lloguer de cotxes a Argentina de totes maneres.\nReserveu un cotxe en línia i trieu entre moltes de les localitats de lloguer cotxes en Rosario o si viatgeu amb avió, és possible llogar cotxes a Argentina en aeroports com ara lloguer d’aeroports: Bariloche, La Plata, Mendoza, Rio Gallegos, Trelew, Ushuaia.


Blog del Màrius Domingo, Ca la Gallineta: Salvant un eriçó.\nSalvant un eriçó.\nAquest simpàtic Eriçó fosc, Erinaceus europaeus, ha estat salvat aquest cap de setmana d'una mort segura. L'alliberarem a un lloc que sigui prou lluny de qualsevol carretera...difícil, al Camp de Tarragona!\nEtiquetes de comentaris: Gestió ambiental, Mamífers


Prevenció bàsica de cremades\nSupervisió és l’única manera fiable d’evitar accidents amb coses que cremen.\nSuperviseu sempre els nens a la cuina, al voltant de superfícies calentes com estufes, forns, microones, escalfadors, planxes i altres electrodomèstics i al voltant de perills exteriors com barbacoes, incendis de campament i canonades d’escapament.\nSol·liciteu ajuda mèdica immediata a un metge, un hospital o un centre mèdic si la cremada d’un nen té la mida d’un tros de cent per cent o més gran, si la pell cremada sembla crua, enfadada o amb butllofes, o si el dolor persisteix o és greu. Truqueu a una ambulància si la cremada és més gran que la mida de la mà del nen, o és a la cara, el coll o els genitals. Vegeu més informació a l'article de primers auxilis per a cremades i guia il·lustrada de primers auxilis per a cremades.\nPrevenir les cremades a l’interior\nPodeu evitar les cremades a l’interior, coneixent els riscos habituals i evitant-les.\nEviteu deixar la cuina sense vigilància si feu servir olles i paelles, torradores, premsa sandvitxera, cuines lentes i olles d’arròs.\nManteniu les zones de jocs infantils lluny de la vostra cuina.\nUtilitzeu primer els cremadors posteriors de la cuina. Gireu les nanses dels pots i paelles cap a la part posterior de la cuina.\nInstal·leu una protecció al voltant de les plaques calentes de la vostra cuina.\nAssegureu-vos que els cordons del bullidor no es pengin a l’abast del vostre fill. Utilitzeu aparells amb cordons curts.\nEspais habitables i familiars\nFixeu de forma segura guàrdies al voltant dels escalfadors per descoratjar els nens que es trobin a prop.\nFixeu de forma segura un protector de foc fix al voltant de qualsevol incendi obert, cendres adolecents o escalfadors elèctrics o de gas.\nEstalvieu la planxa per després que els vostres fills quedin adormits. També podríeu posar als vostres fills o a vosaltres mateixos! - en un parc infantil mentre planxes.\nInstal·leu forns i escalfadors freds.\nManteniu la roba i les joguines com a mínim a 1 m dels escalfadors.\nFeu servir mantells en lloc de les estovalles. Si els nens es llancen sobre un mantell, poden portar aliments i begudes calentes al damunt.\nCompra roba de nit i vestits de nit adequats per a nens amb etiquetes de 'perill per al foc'.\nIntenteu que les llums de nit i les bombetes estiguin fora de l’abast o desconnectades fins que el vostre fill no tingui la edat suficient per comprendre que es cremen.\nNo utilitzeu mantes elèctriques als llits dels nens. El seu fill pot patir risc d’electrocució si es mulla el llit. Els nadons i els nens petits també es poden escalfar o les mantes elèctriques poden incendiar-se si són massa alts o si els adults obliden apagar-los.\nSi utilitzeu calefactors a les habitacions dels vostres fills, apagueu els escalfadors un cop els nens estiguin al llit. Quan els nens tinguin la edat de baixar-se del llit, traieu els calefactors dels dormitoris. Si fa nit freda, podeu vestir el vostre fill amb més capes o fer servir més mantes per mantenir-lo calent.\nSuperviseu sempre els nens amb deteniment al voltant de les flames nues, com ara focs oberts, cremadors de gas, cremadors d’encens i espelmes.\nBloquejar els llumins i els encenedors, i sempre fumar fora de la casa i lluny dels nens. Això també redueix l’exposició del fill a un fum de segona mà nociu.\nEls incendis poden començar com a conseqüència d’accidents de cuina, cigarrets fumosos, falles elèctriques, espelmes, encens i nens jugant amb encenedors i llumins. Esbrineu què podeu fer per evitar incendis de casa. També podeu elaborar i practicar un pla regularment, en cas que hi hagi un incendi a casa vostra.\nPrevenir les cremades a l’aire lliure\nPodeu evitar les cremades a l’aire lliure al ser conscients dels riscos habituals i evitar-les.\nCuina i calefacció a l’aire lliure\nSuport o escalfadors de gas als patis perquè no es bolquin.\nNo utilitzeu acceleradors com benzina i querosè per encendre focs.\nVigileu sempre els nens mentre la barbacoa s’escalfa, s’utilitza o es refreda. Algunes barbacoes poden mantenir la calor durant hores.\nUtilitzeu només l’aigua per apagar barbacoes i incendis de campament i rastrels perden la calor més ràpidament. Les brases, les brases i les cendres poden mantenir-se en calent fins a vuit hores després que el foc hagi estat enterrat sota la brutícia o la sorra.\nSuperviseu els nens que hi ha al voltant dels incendis del campament i no deixeu que els nens caminin pels llocs campistes descalços.\nAltres riscos de cremades exteriors\nManteniu els nens allunyats dels tubs d'escapament dels cotxes i les bicicletes. Els tubs d'escapament són de fàcil accés i poden provocar cremades greus.\nComproveu si les sivelles del cinturó de seguretat s’han escalfat quan fa temps.\nBloquejar les eines com ara bufadores i ferros de soldadura.\nManteniu les cortes de gespa allunyades dels nens durant l’ús i després de l’ús. Les cortes de gespa mantenen el foc durant diversos minuts després d’haver-les fet servir.\nSi fa calor, comproveu els equips de jocs metàl·lics, especialment les corredisses. Es poden escalfar prou per cremar un nen.


Adif millorarà l'accessibilitat a deu estacions de Girona - El Gerió Digital\nAdif millorarà l'accessibilitat a deu estacions de Girona\nFaran passos inferiors adaptats i perllongaran andanes\nDimecres, 7 de juny de 2017 12:30h\nAndana de l'estació de Celrà (arxiu) © ACN\nAdif ha adjudicat la redacció de projecte s de millora d'accessibilitat a deu estacions de la demarcació de Girona. El contracte s'ha adjudicat a l'empresa Fhecor Ingenieros Consultores per un import de 120.879 euros.\nLes obres previstes inclouen la construcció de passos inferiors adaptats per a persones de mobilitat reduïda i la prolongació de les andanes a Fornells de la Selvà, Celrà, Camallera, Sant Miquel de Fluvià, Vilamalla i Colera.\nA les estacions de Riudellots de la Selva, Bordils-Juià, Sant Jordi Desvalls i Vilajuïga, l'administrador d'infraestructures hi executarà passos inferiors adaptats. L'objectiu de l'actuació és millorar la seguretat i l'accés als trens convencionals.


Converteix Digitalcoins (DGC) i Corones daneses (DKK) : Canvi de divises Calculadora de conversió\nDigitalcoin (DGC) i Corona Danesa (DKK) Canvi de divises Calculadora de conversió\nAquest Digitalcoin i Corona Danesa convertidor està al dia amb tipus de canvi de 18 febrer 2018.\nIntrodueixi l'import que voleu convertir a la casella a l'esquerra de Digitalcoin. Utilitzeu les monedes "swap" per fer Corona Danesa la moneda per defecte. Fer clic a Corones daneses o Digitalcoins per convertir entre aquesta moneda i totes les altres monedes.\nThe Digitalcoin és la moneda en la cap dels països. La Corona Danesa és la moneda en la Dinamarca (DK, DNK), Illes Fèroe, i Groenlàndia (GL, GRL). La Corona Danesa també es coneix com Krones. El símbol per DGC pot ser escrit DGC. El símbol per DKK pot ser escrit Dkr. La Corona Danesa es divideix en 100 ore. La taxa de canvi de the Digitalcoin es va actualitzar per última vegada el 18 febrer 2018 de coinmarketcap.com. La taxa de canvi de la Corona Danesa es va actualitzar per última vegada el 16 febrer 2018 de El Fons Monetari Internacional. La DGC factor de conversió té 6 dígits significatius. La DKK factor de conversió té 6 dígits significatius.


Aznar censura la postura francoalemanya contrària a la guerra i advoca per la fidelitat als EUA\nEl president del govern espanyol, José María Aznar, ha aprofitat la inauguració d'unes jornades econòmiques per tornar a censurar les posicions francoalemanyes contràries a l'ús de la força contra l'Iraq. Aznar ha indicat que la UE ha de preservar el vincle transatlàntic amb els Estats Units i ser-hi fidel.\nEl president del govern espanyol, José María Aznar, ha assegurat que Europa ha de ser fidel als vincles que la uneixen amb l'altre costat de l'Atlàntic i als principis que l'han convertit en el que ara és. Durant la inauguració d'una jornada organitzada per IESE, Aznar ha assenyalat que Europa ha de preservar els principis que li han donat l'actual nivell de desenvolupament, com la llibertat, la seguretat, el respecte a la llei i la democràcia. "En cada moment s'ha de fer el que s'ha de fer i s'ha de tenir determinació i coratage per complir els principis", ha afegit.


Persianes Sant pere de ribes Persianas Sant pere de ribes\n1 Persianes Sant pere de ribes Persianas Sant pere de ribes Metàl.liques de Local Domèstiques\n1.1 Per què escollir nostres persianes Sant pere de ribes?\n1.2 Reparació de Persianes Sant pere de ribes\n1.3 Persianes Sant pere de ribes: Servei tècnic d’instal·lació i reparació de persianes\n1.4 Materials en que són elaborades les persianes Sant pere de ribes\n1.5 Alguns tipus de persianes Sant pere de ribes que treballem:\n1.6 Reparació Persianes Sant pere de ribes 24 hores\n1.7 Reparació Persianes Locals Sant pere de ribes\n1.8 Reparació Persianes Domèstiques Sant pere de ribes\n1.9 Instal·lació Persianes Sant pere de ribes\n1.10 Canviar Panys Persianes Sant pere de ribes\n1.11 Instal·lació Persianes Locals Sant pere de ribes\n1.12 Instal·lació Persianes Domèstiques Sant pere de ribes\n1.13 Motorització Persianes Sant pere de ribes\n1.14 Arreglar Persianes Sant pere de ribes\n1.15 Canviar Cinta Persianes Sant pere de ribes\n1.16 Persianes Enrotllables Sant pere de ribes\nPersianes Sant pere de ribes Persianas Sant pere de ribes Metàl.liques de Local Domèstiques\nPersianes Sant pere de ribes Persianas Sant pere de ribes Metàl.liques de Local Domèstiques ☎ Persianes metàl.liques de local ✅ Reparació de persianes 24 Hores ➤ Instal·lació de tota mena de persianes ➤ Pressupostos a domicili gratis i sense compromís\nEmpresa pionera en la reparació i instal·lació de persianes a Sant pere de ribes. Els productes comercialitzats per Persianes Sant pere de ribes són fabricats amb l’última tecnologia i seguint estrictes controls de qualitat obtenint la Certificació ISO.\nReparem, Instal·lem, Motorizamos persianes Domèstiques i de Local a Sant pere de ribes i Província. Ens avalen 30 anys d’experiència Realitzem la visita i pressupost de forma gratuïta. Sense intermediaris que encareixin el preu.\nTot tipus de persianes automàtiques a Sant pere de ribes metàl·liques enrotllables. Som fabricants i instal·ladors amb taller propi. Persianes automàtiques per a comerços, locals, cotxeres, garatges, etc. Fabriquem el teu persiana automàtica amb el tipus de lama que desitgis: cega, ondulada, perforada, microperforada, tipus petxina tub, lama plana antipalanca i antivandàlica. La teva persiana en el material que desitgis: galvanitzat, acer inoxidable, alumini.\nPer què escollir nostres persianes Sant pere de ribes?\nLes nostres persianes tenen qualitat garantida, fem servir tècniques persianes Sant pere de ribes perquè la seva persiana duri més temps.\nReparació de Persianes Sant pere de ribes\nCobrim gran part de Sant pere de ribes, encara que la majoria dels nostres treballs són realitzats a Sant pere de ribes.\nPersianes Sant pere de ribes: Servei tècnic d’instal·lació i reparació de persianes\nSi necessites un tècnic de persianes Sant pere de ribes per obrir, tancar o desencallar el motor de la persiana de manera urgent, no dubtis en entrar en contacte amb nosaltres i t’enviarem un tècnic el més ràpid possible, estem disponibles les 24 hores del dia.\nMaterials en que són elaborades les persianes Sant pere de ribes\nAlguns tipus de persianes Sant pere de ribes que treballem:\nReparació Persianes Sant pere de ribes 24 hores\nEls nostres tècnics realitzen instal·lació i reparació de persianes domèstiques i enrotllables Sant pere de ribes per a comunitats, empreses, locals, etc. Realitzem reparació de persianes domèstiques, manuals o motoritzades. Realitzem instal·lació i reparació persianes Sant pere de ribes.\nSi necessites motoritzar persiana Sant pere de ribes, els nostres tècnics realitzen un pressupost sense compromís per a aquest tipus de servei. Motoritzar una persiana et donarà molta més comoditat i seguretat cada dia.\nOferim serveis d’instal·lació, reparació, canvi de cintes, canvis de tota la persiana o part, motorització, fabricació de persianes a Sant pere de ribes i rodalies. Consulteu la nostra àrea d’actuació amb desplaçament gratis.\nEls nostres tècnics a Sant pere de ribes estan preparats per arreglar persianes de qualsevol tipus i model i poden solucionar qualsevol problema que tinguis amb el teu persiana. Realitzem treballs de canvi de persianes enrotllables, motoritzar persiana domèstiques Sant pere de ribes, persianes encallades (no puja, ni baixa), etc.\nReparació Persianes Locals Sant pere de ribes\nPer la seva versatilitat a l’hora de donar-te més comoditat, les persianes locals i domèstiques Sant pere de ribes són un complement ideal per als teus espais. Això és especialment cert amb el canvi d’estacions, perquè a més de la seva estètica, permeten controlar l’entrada de llum, regular la temperatura i estalviar energia.\nCom a especialistes en arranjament, reparació, diagnòstic i assessorament Sant pere de ribes posem la nostra experiència a les teves mans. Volem que expliquis amb un local més eficient i que la botiga o local puguin disposar d’un element de protecció més que també llueix molt bé.\nReparació Persianes Domèstiques Sant pere de ribes\nEn la nostra línia de treball, ens hem especialitzat en realçar la qualitat de vida de les persones mitjançant els millors productes de mercat. Les persianes d’alumini, PVC o fusta Sant pere de ribes són excel·lents solucions per mantenir allunyats als lladres, controlar l’exposició UV i donar-te frescor o calor quan ho necessites.\nInstal·lació Persianes Sant pere de ribes\nSi disposes de totes les eines necessàries per a la instal·lació de persianes Sant pere de ribes i vols fer la instal·lació personalment pots fer-ho, assegura’t seguir totes les instruccions d’instal·lació degudament i col·locar totes les parts en el lloc indicat, de complicar-se una mica la tasca crida a un professional.\nCanviar Panys Persianes Sant pere de ribes\nPersianes Sant pere de ribes Persianas Sant pere de ribes Metàl.liques de Local Domèstiques les persianes poden ser instal·lades en espais interiors o exteriors segons sigui el seu tipus i el material en què estiguin fabricades.\nInstal·lació Persianes Locals Sant pere de ribes\nInstal·lació Persianes Domèstiques Sant pere de ribes\nMotorització Persianes Sant pere de ribes\nInstal·lem persianes motoritzades en locals Sant pere de ribes. Posar un motor a la teva persiana de el local és la millor opció avui en dia, ja que així tindràs més comoditat amb les accions d’obrir i tancar més de no forçar l’esquena i braços, el que evita possibles lesions i dolors depenent de la mida i pes de la persiana.\nLa motorització de persianes domèstiques Sant pere de ribes, també pot solucionar alguns problemes o necesitdas especifiques com: pujar o baixar la persiana amb hora programada, persones amb poca mobilitat, poden controlar-les a distància amb un comandament i també hi ha el factor de seguretat, on pots tenir un moviment de les persianes en determinades hores del dia, encara que no hi hagi ningú a casa. Ideal per a èpoques de vacances o viatges llargs.\nArreglar Persianes Sant pere de ribes\nNo és un assumpte de física quàntica ni de biologia molecular; però, arreglar persianes Sant pere de ribes requereix de molta cura, planificació i concentració per aconseguir l’efecte desitjat. La clau està en mesurar els finestrals i visualitzar que la persiana pot ajustar-se a aquestes mesures.\nPersianes Sant pere de ribes Persianas Sant pere de ribes cal tenir sempre present el pes de la persiana per emprar els suports adequats.\nCanviar Cinta Persianes Sant pere de ribes\nAvui dia és habitual aconseguir instal·lades en moltes cases les populars i molt útils persianes domèstiques Sant pere de ribes. Això es deu al fet que, a més de complir amb una tasca decorativa tenen altres funcions que senzillament són molt valuoses.\nPersianes Enrotllables Sant pere de ribes\nLa instal·lació de persianes enrotllables Sant pere de ribes resulta molt aconsellable tant en el cas de llars com per a ús en locals comercials. Hi ha dos tipus de mecanismes emprats en aquest tipus de persianes:\nMecanisme manual, és el mecanisme que presenten la majoria de persianes enrotllables Sant pere de ribes. Es basa en l’ús d’una maneta que permet enrotllar, sent manipulada de forma manual. També es considera mecanisme manual aquelles persianes que posseeixen una cinta i una politja que fa rodar la persiana de manera eficient.\nPersianes Sant pere de ribes Persianas Sant pere de ribes mecanisme elèctric, s’empra un sistema automàtic per controlar de forma elèctrica la persiana Sant pere de ribes. Un cop instal·lat amb èxit permet un ús molt més fàcil i còmode de les persianes.\n«Persianes Sant pere de ribes Persianas Sant pere de ribes Metàl.liques de Local Domèstiques»


La Cotorra de la Vall: Hem arribat a 1.800.000\nFa poc de temps que hem arribat a 1.800.000 de pàgines visitades. Un nou rècord i una nova fita dins d'aquest blog, modest en els mitjans i que només té trascendència a nivell local, amb la qual xifra esdevé més importants.\nI ho hem fet gràcies al conjunt de seguidors i seguidores, perquè sou vosaltres amb les vostres lectures i l'entrada diària a aquest pàgines qui feu, dia darrere dia, que mantenim la il·lusió de continuar la tasca.\nEn el temps que duem amb vosaltres hem escrit 7.458 articles dedicats majorment a la informació de temes de la nostra ciutat, complementats per altres d'interés per al nostre país des de la vessant de defensa de la nostra llengua, el nostre territori, la nostra cultura.... en resum la nostra identitat com a valencians.\nI així hem publicat notícies d'un ventall divers, des de d'actualitat, successos, informació política o esportiva, fins a actes culturals i festius de tota mena, i com no articles d'opinió on hem dit la nostra sobre els temes que en cada moment hem considerat importants i d'actualitat, i sobre tot massa vegades havent de rectificar i aclarir altres mitjans i posant allò que se'n diu "el punt damunt la i". I ho hem fet sempre des del rigor, la veracitat i l'exactitud de les xifres i les dades, sempre contrastades.\nI el que pensem més important: seguirem sense confondre la vessant personal amb la vessant política de les persones que, des de les diferents ideologies, dediquen el seu temps a aquesta ciutat, i si cal, fent crítica des de la seua vessant pública i/o política.\nGràcies a tots i totes que diàriament ens seguiu i ens llegiu.


Argimon demana reduir la taxa d'infecció perquè el retorn a l'escola «vagi bé» | NacióDigital\nArgimon demana reduir la taxa d'infecció perquè el retorn a l'escola «vagi bé»\nEl secretari de Salut Pública reconeix que el nou curs "no serà fàcil" i que hi haurà "desajustos" que s'hauran d'anar arreglant\nper Bernat Surroca , 10 de setembre de 2020 a les 17:10 |\nQuan falten pocs dies perquè comenci el curs, el secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon, ha detallat la taxa d'infecció de la població de 0 a 17 anys, similar a la població que dilluns retornarà a les escoles sis mesos després. El doctor ha remarcat que és clau que les taxes d'infecció a la comunitat siguin baixes, perquè com més altes siguin més impacte tindran a les escoles. "Com més alta sigui la taxa a la comunitat, més probabilitat hi ha de tenir un cas que es manifesti a l'escola", ha dit. En aquest sentit, ha remarcat que perquè l'escola vagi bé, és clau que la taxa d'infecció a la comunitat sigui baixa". El doctor ha apuntat que el retorn a les escoles "serà difícil" i hi haurà "desajustos" a les primeres setmanes però s'ha mostrat convençut que "persistint" es podrà tirar endavant.\nArgimon s'ha centrat en el grup d'edat de 0 a 17 anys. La taxa setmanal de contagis d'aquesta franja d'edat -és a dir, el nombre de casos d'aquesta franja d'edat, dividit per la població total d'aquesta franja i multiplicat per 100.000- és de 70 casos per 100.000 habitants. La variabilitat és significativa (13,34 casos per 100.000 habitants a l'Ebre i 80,14 casos per 100.000 habitants a la Metropolitana Sud). La setmana passada, ha detallat Argimon, es van observar 958 casos d'infecció entre la població de 0 a 17 anys.\nSegons les dades del Departament de Salut, de cada 1.400 nens de 0 a 17 positius s'espera un cas a la comunitat en termes de tot Catalunya. Per regions sanitàries, a les Terres de l'Ebre s'espera 1 cas comunitari per cada 7.500 nens que aniran a l'escola, o a Metropolitana Sud s'esperarà un 1 cas comunitari per cada 1.248 casos de nens que aniran a l'escola. "És clau que les taxes d'infecció siguin baixes. Com més alta és a la comunitat, més probabilitat hi ha de tenir un cas i que aquest cas es manifesti a l'escola. Perquè l'escola vagi bé és clau que la taxa d'infecció a la comunitat sigui baixa", ha remarcat el doctor.\nPel que fa a l'evolució de la taxa d'infecció setmanal de 0 a 17 anys per territori, a les Terres de l'Ebre ha baixat "dràsticament" en els últims dies. Aquest territori podrà afrontar el retorn a l'escola amb "més tranquil·litat". Lleida també ha reduït la taxa en les últimes setmanes. Camp de Tarragona també ha començat a baixar, igual que Catalunya Central, amb taxes inferiors al conjunt de Catalunya. Girona, tot i que es manté amb taxes inferiors a la mitjana, està creixent. Metropolitana Nord està baixant, mentre que Barcelona manté una estabilitat i Metropolitana Sud una evolució més "erràtica".\nEl retorn a les aules "no serà fàcil"\nDe cara a dilluns, ha dit Argimon, s'espera un dia "especial". "Dilluns, després de sis mesos, es reobriran les escoles i això és molt important", ha remarcat, i ha insistit que el dret a l'educació és un dret fonamental de tots els nens i joves. L'escola, ha dit el doctor, serà el lloc més segur de casa. "Les dades que hem presentat són les dades de la comunitat que probablement es reproduiran la setmana vinent amb casos provinents de la comunitat", ha detallat. És clau, doncs, el que passa fora de les escoles, perquè tindrà impacte dins. "El que passa fora és feina de tots", ha insistit, i ha admès que el retorn a les escoles "no serà fàcil". "No serà un curs normal", ha afirmat.\nArgimon ha advertit que hi haurà grups que s'hauran de quarantenar durant 14 dies, però a partir del 15è dia el grup tornarà a l'escola. "Persistirem", ha deixat clar, i ha dit que és "responsabilitat de tots" garantir el dret fonamental a l'educació. El doctor també ha advertit que al principi de curs hi haurà "desajustaments" perquè ni el Departament d'Educació ni el Departament de Salut "han passat mai per aquesta experiència". "Sabem que quan hi hagi un cas positiu es desencadenarà tot un procediment i sabem que els grups de WhatsApp de pares anirà més ràpid que nosaltres", ha apuntat, i demanat que tothom tingui el "compromís" que "tot anirà bé" i de millorar allò que calgui. "Estem preparats", ha reblat.\nEl doctor també ha recordat que, si les coses van molt malament en termes epidemiològics, "l'últim que es tancaria serien les escoles". "No té cap sentit tenir botigues obertes o restaurants oberts i no tenir l'escola oberta", ha apuntat.\nSituació d'estabilitat però "tensa"\nJosep Maria Argimon ha detallat la situació epidemiològica a Catalunya. A dia d'avui, la taxa de confirmació és de 88 per 100.000 habitants i un risc de rebrot de 178 i una taxa de reproducció de 0,77. La mitjana de contagis és de 38 anys. El doctor ha explicat que la situació de l'epidèmia és estable "però tensa", i s'han fet més de 61.000 tests en cribratges amb un índex de positivitat del 2,2%. Argimon ha remarcat que les persones asimptomàtiques també han de complir l'aïllament de 10 dies i ha detallat que a dia d'avui hi ha uns 4 contactes estrets per cas. "És un número baix però per ser considerat contacte estret cal complir unes condicions", ha dit. Dels contactes estrets, 1 de cada 5 és positiu i Argimon ha insistit que, independentment de ser positiu o negatiu, els contactes estrets han de fer quarantena de 14 dies.\nD'altra banda, el secretari de Salut Pública s'ha referit a l'aplicació Radar Covid. Des del Departament de Salut esperen que la setmana del 21 de setembre ja s'hi pugui accedir amb totes les modificacions fets, però ha recordat que a dia d'avui el Departament està focalitzat en les escoles i el començament de curs. "A partir de la setmana del 21 tindrem més capacitat per fer els ajustaments que hem de fer", ha apuntat.\nLes persones que treballin en activitats essencials no hauran de fer quarantena si tenen una PCR negativa\nSocietat, coronavirus, pandèmia, salut, Covid-19, Josep Maria Argimon, contagis, rebrot, Catalunya, secretari de Salut Pública, Departament de Salut


Des de Quíbia: Prudentment no afluixem\nPrudentment no afluixem\nEl Tribunal Suprem de l'Estat colonial ha resolt que el senyor Camps no tenia cap competència per aturar les emissions de TV3 al País Valencià. Per tant, també ha considerat que les multes que va rebre ACPV queden fora de lloc. Tots ens n'hem alegrat, però cal llegir amb esment la sentència perquè no assegura cap dret a veure TV3 al País Valencià, únicament diu que és l'Estat qui té les competències per decidir-ho. Imagín quin interès deu tenir el govern de l'Estat en què TV3 es pugui veure al País Valencià! Si poguessin farien que TV3 senzillament desaparegués, i supòs que ho provaran tot d'una que els llegui.\nCal recordar el cas de Ràdio 4, emissora en català pertanyent a la xarxa pública estatal, que només es pot escoltar al Principat, com si la resta de catalans no la manteguéssim amb els nostres imposts. Qualcú, en trenta anys, s'ha preocupat perquè Ràdio 4 es pugui escoltar a tot el territori català sotmès a l'Estat espanyol?\nQuin paperot que fan els "nostres" diputats, els escolanets de les sucursals insulars del PP-PSOE aquests dies! Escolten les intervencions dels diputats principatins sense dir ni piu, com si el desvari calculat del xitxarel·lo Wert no els afectàs per res. Vaja uns representants que heu triat!\nPublicat per Mart de Garriga a 8:46\nEtiquetes de comentaris: diputats, Estat colonial, País Valencià\nCom que desfer calça o bé donar-los calça d'arena\nAra va de Wert