Civilitzacions by Lluís Casellas Es... 1568 views\nAsteques maies i inques by MAICA CIMA 11757 views\nLa Guerra de Successió a Vila-real by Toni Pitarch 669023 views\nDemografia de La Plana Baixa by Toni Pitarch 588149 views\nEls grans descobriments geogràfics by histgeo345 41621 views\nCivilizaciones azteca, inca y maya by Alejandro Solano 76207 views\n1. Cultures Precolombines Noms: Laura Coll Siham El Hafiane Jose Luís Fernandez Esther Ramos Curs: Aula Oberta Data: 13/06/2012\n2. INDEX1. Introducció.....................................................................................pag. 32. Per cultura maia entenem............................................................ pag. 5 2.1 L’origen dels maies........................................................... pag. 5 2.2 Història.............................................................................. pag. 6 2.3 La conquesta dels espanyols............................................ pag. 73. Els trets físics............................................................................... pag. 94. La vestimenta............................................................................... pag. 105. Menjar.......................................................................................... pag. 116. Construccions.............................................................................. pag. 147. Costums....................................................................................... pag. 158. Religio.......................................................................................... pag. 169. Profecia maia............................................................................... pag. 1810. Que entenem per cultura inca.................................................... pag. 22 10.1 L’origen dels inques......................................................... pag. 22 10.2 Història............................................................................. pag. 23 10.3 Conquesta dels espanyols............................................... pag. 2411. Els trets físics.............................................................................. pag. 2412. La vestimenta.............................................................................. pag. 2513. Menjar......................................................................................... pag. 2714. Construccions............................................................................. pag. 2915. Costums...................................................................................... pag. 3016. Religió......................................................................................... pag. 31 16.1. Creences dels inques....................................................... pag. 3317. Conclusió.................................................................................... pag. 3518. Bibliografia.................................................................................. pag. 36 2\n3. IntroduccióEns hem interessat per aquest tema perquè potser estem massa acostumats ala nostra cultura i en sabem poc de les altres, ens van agradar per treballar-lesles cultures precolombines. En aquest dossier es parla sobre dues culturesprecolombines, la maia i la inca, de on provenen, com són, la roba que porten,que mengen, com són les cases que construeixen, la seva historia com vapassar tot , que és el que entenem per les dues cultures, la religió, la conclusióde totes dues i on hem cercat la informació. 3\n4. Maies 4\n5. Per cultura Maia entenem…..El seu significa és “el sediment” és com es tradueix a la paraula (Maya). El seuidioma és el maya. L’origen dels maiesEl seu origen és de Mèxic i Guatemala. Es poden trobar a les penínsulesYucatán a la regió de mesoamèrica: Mèxic, Guatemala, Hundures, Nicaragua,Belize i El Salvador. Les zones de color verd son totes les zones que tenen vegetació però això anirà desapareixen mes endavant. Mèxic Belize Guatemala Hondures El SalvadorEl nombre d’habitants és 2.31.602 aproximadament. La seva terra éspedregosa, te molta vegetació i bastantes muntanyes. La península de Yucatánsestén, entre el nord i Sud-amèrica. Hi han serralades dorigen volcànic (laMuntanya Tajumulco, amb 4,210 m, és la mes alta). El terreny es caracteritzaper valls profundes i muntanyes vorejades de pins. En els vessants occidentalshi ha massa sequedat i les orientals són humides en gran cantitat. En aquestazona alta els maies es proveïen de la pedra volcànica per fabricar els metallsen què molien el blat de moro. Les selves de les terres baixes creixen enaltiplans i són molt fèrtils, produint arbres i plantes molt útils en el comerç maiacom per exemple vendre fusta i intercanviar-la amb altres productes. En lesselves abundaven aus i animals, les selves tropicals desapareixen poc a pocfins a acabar sent massa petites. 5\n6. HistòriaLa seva caiguda com una cosa diferent a la resta de les culturesmesoamericanes es produeix poc a poc durant prop de cinc segles —entrel’any 200 a .d.C i el 250 de la nostra era—. En el 250 de la nostra era s’inicia elperíode preclàssic, que coincideix amb l’aparició del calendari i de l’escriptura,va arriba fins l’any 600. A partir de l’any 600 comença el període clàssic tardà;en aquesta època la organització social estava molt perfeccionada, i elssacerdots dirigien la política i les ciències.El període preclàssic també anomenat Període Agrícola,començà en lany1000 a. C. i acaba al 320 dC. Durant aquest període es desenvolupal’idioma maia. El poble maia és un grup homogeni es a dir d’un mateix lloc queocupa gairebé sempre el mateix lloc durant milers d’anys. No van formar ningunimperi sinó que eren *ciutats estats* (es a dir que dominaven certs territoris ique podien associar-se en la seva lluita contra altres) No van tardar molt enestendre’s en altres poblacions i arriba a la zona de Champoton, en la llacunade Carmen. Poc després van fundar la ciutat de Maiapán, que estava sota lasobirania d’una família d’invasors que es deia Cocom.Davant l’oposició d’aquella zona les tres ciutats, Chichén-Itzán, Uxmal iMaiapán, es van unir mitjançant un pacte, que es deia lliga de Maiapán, amb elque van aconseguir el ple domini de la península de Yucatán. L’aliança va sertrencada quan el sobirà de Maiapán, Hunoc ceel, va fer arribar al seu paísmercenaris que va abatre el poder dels Itzaes.Victoriosa Maiapán, va dominar durant el període de 1200 a 1450 tot el nort deYucatán i va constituir un petit imperi. A mitjans del segle XV l’antic poble maia,cansat del domini del Cocomes i dels seus mercenaris es va revelar i Maiapánva ser saquejat i destruït. Període Preclàssic Període tarda Representa un avanç en el sentit Representa una de les moltes arquitectònic. piràmides que construïen. 6\n7. La conquesta dels espanyolsEn 1527 al 1687 van arribar els espanyols i van conquerir-ho tot el territori. En1527, uns anys després que Francisco Hernández de Còrdova descobrísYucatán, Francisco de Montejo (lAvançat) va arribar amb els seus soldats alilla de Cozumel. Van ser ben rebuts pel cap de la tribu NaumPat, i això els vamotivar per creuar terra ferma, i prop de Xel-há van fundar una vila anomenadaSalamanca en memòria de la ciutat de lantic regne de Lleó on lAvançat havianascut. Però les dificultats van aparèixer. Els queviures van començar aescassejar i una epidèmia va atacar al seu exèrcit. La desesperació vaaugmentar per l’hostilitat dels maies cansats per les exigències espanyoles.Montejo, ferm en la seva decisió de conquistar Yucatán, va destruir les nausper evitar la deserció. A partir daquest moment va iniciar el seu recorregutinvasor per la part nord-est de la península. Lexpedició espanyola va marxar aPolé, on novament una epidèmia va causar estralls entre lexèrcit. Una vintenade soldats es va quedar en aquest lloc, i els altres van continuar el seurecorregut fins arribar a Xaman-há. Allà novament es van trobar amb NaumPat,qui els va oferir provisions i mediació davant els cacics de terra ferma. En elseu recorregut van passar pels pobles de Mochi i Belmar. Després dundescans, van continuar la marxa fins arribar a Conil, on es van proveir perseguir a loest i arribar a Cachi i Sinsimato.Durant aquest recorregut lexpedicióno va trobar resistència fins Chauac-há, en on va ser atacada pels maies, peròels espanyols van aconseguir dispersar-los. Els conqueridors van continuar capal sud-oest i en arribar al poble de Dzonotaké va tenir lloc lenfrontament mésimportant daquest primer intent de conquesta. La victòria sobre els maies vaaconseguir un canvi en lactitud dels indígenes de la regió, hi ha partir daquestmoment van evitar a la força invasora. Conclòs el recorregut de la part nord-estde la península, Montejo va tornar a Salamanca, sis mesos després dhaverpartit.A Salamanca va trobar a 12 companys supervivents, ja que els maies deXelhá i Zama els havien donat daliments. Però els que es van quedar a Poléno van córrer amb la mateixa sort. Van morir en mans dels indígenes. DesdeSalamanca, lAvançat va decidir dirigir-se al sud. Va dividir lexpedició. Un grup,al comandament dAlonso de Dávila, va partir a peu amb destinació aChetumal. Laltre, encapçalat per ell, el va realitzar per mar. Va explorar laBadia de lAscensió i va arribar a Chetumal on va rebre la noticia de la mort deDávila i lextermini de la seva tropa. Aquesta notícia era una mentida inventadaper Gonzalo Guerrero, nàufrag espanyol que va lluitar al costat dels maiescontra els invasors. La mateixa notícia va ser rebuda per Dávila respecte deMontejo.En aquest moment Dávila va tornar a Salamanca, i com va considerarque les condicions on es trobava no eren propícies la va traslladar al lloc deXaman-há. Poc temps desprès Montejo va navegar cap a Hondures, fins a laregió poblada del riu Ulúa, i va retornar a Xel-há. Però en no trobar cap senyalcontinuar la seva rumb fins Cozumel, on es va assabentar de la nova situació. 7\n8. Per a lestiu de 1528 lexpedició delmada per les malalties, la manca debastiments, cansada de les guerres i sense pertrets de combat, va abandonarYucatán.Van voler reconquistar per segona vegada, a finals de 1530 o principisde 1531 lAvançat novament va emprendre la conquesta dels maies. Enaquesta ocasió va entrar al territori peninsular per la costa occidental. Per aaixò Francisco de Montejo, el fill, primer va fundar en 1529 Salamanca deXicalango. Dallà van partir els soldats amb destinació a Acalán, hi ha mitjansde 1530 Alonso de Dávila va establir Salamanca dAcalán, en territori delsmaies chontales, com a punt des del qual emprendre la conquesta de Yucatán.No obstant això, com no es trobava estratègicament situada, la va abandonar ies va dirigir a Champotón on va arribar a finals de 1530. Assabentat lAvançatdaquest moviment, es va traslladar a aquest port; posteriorment el va seguir elseu fill. En aquesta ocasió la presència espanyola es va allargar prop de cincanys. Les aliances de lAvançat amb els senyors maies no van tenir elsresultats esperats, ja que els pactes van ser més ficticis que reals. Perdescomptat, el clima, la geografia càlcica i la manca daigua van ser causesque van conspirar en contra de lèxit espanyol. Y finalment va averi una ultimaconquesta a aquest poble lAvançat no va desistir en els seus afanysconqueridors i amb les lliçons apreses, anys més tard va intentar per terceraocasió sotmetre els maies. En aquesta ocasió ell va desenvolupar un pla militarconsistent a sotmetre a un conjunt de províncies indígenes, fundar un poblatespanyol i organitzar el seu capítol, i així successivament fins a abastar tota lapenínsula. A partir de 1537 el seu fill, qui governava Tabasco, va enviar un grupde soldats des del Usumacinta a Champotón, on va establir una base, i vaconvertir a Xicalango en centre de suport i proveïment. Per aquests anyslAvançat ja no comptava amb Alonso Dávila, doncs havia mort a Mèxic el 1538.No obstant això, el seu nebot, anomenat també Francisco de Montejo, es vaadherir a les forces conqueridores i va prendre el comandament de la novapoblació de Sant Pere de Champotón, més tard nomenada Salamanca. Lany1544 la presència espanyola era encara precària. El dia seleccionat va ser el 5CIMI (mort) 19 Xul (fi), data que es pot interpretar com a mort lespanyol i fi deldomini colonial, corresponent al 9 de novembre de 1546. Els espanyolscapturats van ser crucificats i col•locats com a blanc per a les fletxes o rostitsen els encensers per copal o sacrificat traient-los el cor. A més, com a símbolde victòria, els maies enviaven les extremitats dels cadàvers a altres pobles perincitar-los a unir-se a la revolta. Van matar als animals i van destruir les plantesimportades dEuropa, i els indígenes servents dels ordinaris van serassassinats per considerar traïdors als seus costums i déus. Durant quatremesos els espanyols van lluitar desesperadament fins que finalment al març de1547 aplacar a lúltim poble rebel. Els cacics i sacerdots dirigents van serexecutats o cremats. Una vegada derrotats molts maies es van dispersar i vanfugir al sud. Uns es van establir en els pobles de la regió del Dzuluinicoobmentre altres ho van fer amb els itzaes del Petén. 8\n9. Els trets físicsPrincipalment tenen el cap gros però varia segons d’on siguin poden tenir-loample o estret, llarg o alt , el nas com el bec d’una àliga, quan eren mes granses deformaven les dents i es posaven pedres, el cabell negre i molt llis, lesgaltes sortides, el front també ample amb el contrast del cap i els ulls ambforma d’ametlla, i per acabar tenen el coll curt i les espatlles també moltamples. 9\n10. La vestimenta maiaEls materials bàsics eren el cotó i la llana, en les diderents maneras de cosir elteixit, alpaca i vicunya.Els homes comuns utilitzaven un espècie de ponxo anomenat onka que,normalment, era teixit en alpaca. A sobre daquesta peça, i en els dies de fred,usaven una capa, també teixida, que es deia yacolla, s’afegia un drapet, elwara cicoy, entre les cames. Per a les classes altes tenia un significacióespecial, els homes també portaven accessoris, que variaven segons el rang ilocasió en què eren usats: pintes elaborats amb espines, fusta, orelleres iagulles de coure, plata i or. Les dones vestien de manera senzilla. Se les podia diferenciar segons la sevaclasse, com pot ser la qualitat dels gèneres amb que estaven fabricats elsvestits. La roba típica era una túnica rectangular que es col·locava pel cap,ampla, que se cenyia a la cintura amb un llaç i lextensió arribava fins alsturmells. Sobre el vestit, portaven una capa teixida dalpaca. Les dames de lanoblesa tenien el privilegi de portar teles més sofisticades i acolorides, com aixítambé capes de vicunya. Quant al pentinat, les dones es feien amb una ratlla almig i molt llarga. La roba no només tenia caràcter funcional.El cabell també feia saver estats particulars de la persona: durant el duel esportava més curt, representava un signe de bellesa.Els pentinats anaven coberts amb un petit mantell anomenat nyanyaca opancpacuna.Els inques feien sandàlies amb cuir del coll de la flama. En altres regions, lessandàlies eren de llana o, de fibra. En algunes tombes peruanes antigues shandescobert ponxos finament teixits embolicant mòmies. 10\n11. MenjarBé, els principals aliments que solen fer servir per menjars i que cultiven ellsmateixos són els següents:-Prunes -Mamei -Xile-Papaies -Pinya -Fesols-Tomàquet -Guaiaba -Carbassa-Alvocat -Cacau -Síndria-Moniatos -Blat -Mango-Palmeres -Iuca -Plàtan-Meló blanc -CamoteI aquests són alguns plats que fan ells i es componen de: Salbutes i Panotxos Es compon de ceba, vinagre, llimona, frèjols, all i truita. Dzotobichay Esta compost de massa de blat de moro, amb sal i mantega de porc. Papadzul Consisteix en truites de blat de moro remullades en salsa de pipetes de carbassa i omplerta de ou bullit. 11\n12. Formatge farcit El formatge farcit es fa servir per diversos pans dolços diferents. Sopa de Lima Es compon de llimes, taronja, pomelo, cebes, alls, caldo, tomàquets, i truita. Poc Chuc Esta fet de carn de porc, taronges, all, cebes, tomàquet, coriandre, sal i la salsa.Frèjol amb porcEs porc, ceba picada, all picant,pessic, fesols negres i puré detomàquet.Escabetx de gall d’indiEs compon de gall d’indi tallat a daus,ceba, all, llorer, pebre, sal, farigola, oli,vinagre i aigua. 12\n13. Mukbil pollastre Es compon de un pollastre, carn de llom de porc, alls, sal i aigua.Hi ha molts ingredients d’aquests plats que els obtenim nosaltres també comles prunes, el meló blanc, el blat i el cacau. 13\n14. Les construccionsExistien cases unifamiliars, vivien els pares, els fills, qui adoptaven a membresvells o joves de la família o fora (Tulum). També havien edificis multi familiarshabitades per persones de la mateixa sang (Kohunlinch). Dormien sobre unesplataformes baixes arrambades als murs on col·locaven matalassos farcits decotó. (Les hamaques van ser una adaptació de les reixes de pesca que va serun invent dels indígenes de l’Haití. Encara existeixen però molt més resistentsamb ciment, morter i algunes parts de fusta. 14\n15. Costums maiesEls maies tenien costums molt especials, una d’elles es lassignació del nomen néixer, era tot un fet, ja que el veritable nom només el coneixien els millorsamics. Una de les costums era que cada maia tenia 4 noms:El primer era el nom normal que triaven els seus pares o PaalKaba. Si erahome li anteposaven "Ah" i si era dona, li anteposaven al nom "Ix". Desprésportaven el seu cognom o el del pare. El tercer nom era el naal Kaba( que voldir una combinació del nom del seu pare i de la seva mare o dels noms de lafamília del pare i de la mare). Lúltim era el coco Kaba, que era el sobrenomque els posaven. Després del naixement, els sacerdots consultaven unhoròscop que havien elaborat per indicar el moment oportú del bateig, no espodia fer qualsevol dia perquè havien de fixar-se en la posició dels planetes, eldia que la mare havia quedat embarassada i si aquest dia, havia estat bo odolent per a ells. Les famílies maies, generalment tenien entre set i nou fills,encara que difícilment tots sobrevivien. Tenien una idea molt especial de labellesa del cos, quan un nen o una nena naixia li deformaven el crani col·locanten el seu front una taula perquè se li fes completament plana. També lipenjaven objectes davant dels ulls o els penjaven dels bressols, perquè esquedessin "guenyos"(es una afecció de la vista que o be es pot provocar o esneix,) i per si fos poc, les mares els carregaven col·locant sobre el seu malucperquè les seves cames es fessin en forma d’arc, a aquesta postura selanomenava hetzmek . Les costums giren al voltant del part per que el nen eramodificats per tots llocs amb tot tipus d’instruments desprès d’això el dia a diaera resar, caçar per a menjar i poca cosa mes. 15\n16. La religió maiaLa religió maia és una religió precolombina que estava fermament unida a laideologia regnant, de manera que més que dedicar aquesta a la veneració delsdéus, la religió es preocupava dentendre el perquè de les coses, el que ensporta a definir-la com una espècie de filosofia precursora de la ciènciamoderna. Així doncs, no es poden concebre per separat els descobrimentscientífics maies, la ideologia, i la religió, ja que totes tenen, encara que sigui enun inici, el seu origen en la fe i la creença.Aquets son alguns dels deus maies: Hunab Ku És director dEl Déu Maia, "Déu U", considerat el centre de la galàxia, ja La seva vegada, el cor i la ment del creador. Kukulkán És un important déu en la mitologia maia: ku ukulkan, ploma i serp Mukú-Leh-chan (serp amb plomes) entre els maia-chontales de Tabasco, també és conegut com Gucumatz en la mitologia quiché. Tepeu En la mitologia maia, va ser déu del cel i un dels déus creadors que va participar en els tres intents de crear la humanitat. 16\n17. Itzam NáDéu creador, una deïtat en forma de rèptil, i la sevadona, IxChel, la deessa de la lluna i el Arc de SantMartí. Chaac o ChaakDéu dels núvols. El culte a aquesta deïtat de laigua,documentada des del preclàssic, està vigent entre elscamperols de la península de Yucatán. Yum KaaxÉs el Déu maia de lagricultura i la vida. Se lirepresentava com un jove amb una panotxa de blatde moro en les 2 mans. 17\n18. Profecies maiesEls antics maies, van ser els primers en usar la paraula “segle” per indicar unperíode de temps de cent anys, amb unes curioses profecies, producte de lesseves investigacions i dels estudis científics, profecies que assenyalen que, enaquests precisos moments, la humanitat es troba a les acaballes d’una erarealment penosa, desastrosa, i que és a punt d’encertar-ne una altra, en què nohi haurà caos ni destrucció, sinó pau i bona harmonia entre la gent.Els vells maies prediren com a mals que assotarien el món actual, cosa ques’està complint, que hi hauria guerres petroli, terrorisme a dojo, erupcionsvolcàniques i una pol·lució generada per la tecnologia que seria d’allò mésalarmant. A més, que s’afebliria la capa d’ozó, que protegeix els humans de lesradiacions del Sol; que s’arribaria a contaminar el nostre planeta amb elsresidus industrials i les escombraries; que la devastació dels recursos naturalsestaria acabant amb les fonts d’aigua i amb l’aire que respirem; que el clima dela Terra canviaria radicalment, etcètera.Tot això i més coses són les que els maies van predir que passaria, però laprofecia que més es parla avui en dia és la fi del món al desembre de 2012,tots parlen dun possible final de la humanitat en aquest any, segons elcalendari maia la gran majoria de coses que van predir avui en dia sestancomplint. Els experts afirmen que el món no acaba al 2012, que els hi maiestenien en el seu calendari fins a aquesta data, però no té perquè acabar-se elmón.Els maies van ser grans mesuradors del temps, disposaven de 3 calendaris, elcalendari Tzoolkin de 260 dies, el Haab de 365 dies, exactament igual al nostrecalendari gregorià, i el calendari maia del compte llarg com era. A través delsseus calendaris, els maies amb increïble precisió van establir el final del seucalendari del compte llarg el divendres 21 de desembre del 2012, sent aquestala base de les diverses interpretacions sobre la fi del món i el 2012.Els maies van fer 7 profecies importants en les quals algunes daquestes parlenara tothom.La primera profecia deia que el món dodi i materialisme acabarà el dissabte 22de desembre de lany 2012 i amb això el final de la por, en aquest dia lahumanitat shaurà descollir entre desaparèixer com a espècie pensant queamenaça amb destruir el planeta o evolucionar cap a la integració harmònicaamb tot lunivers, comprenent i prenent consciència de tot aquesta viu i quesom part daquest tot i que podem existir en una nova era de llum. 18\n19. En la segona profecia deia que tot el comportament de la humanitat canviariaràpidament a partir de leclipsi de sol del 11 dagost de 1999, i aquell dia vamveure com un anell de foc es retallava contra el cel, va ser un eclipsi senseprecedents en la història, per lalineació en creu còsmica amb centre a la terrade gairebé tots els planetes del sistema solar, es van posicionar en els quatresignes del zodíac: Sant Mateu, Sant Marc, Sant Lluc i Sant Joan, que són elssignes dels quatre evangelistes, els quatre custodis del tron que protagonitzenlApocalipsi de Sant Joan.En la tercera profecia diu que una onada de calor augmentarà la temperaturadel planeta, produint canvis climatològics, geològics i socials en una magnitudsense precedents, hi ha una velocitat sorprenent, els maies diuen quelaugment de de la temperatura es donarà per diversos factors, un dells generatper lhome que en la seva falta dharmonia amb la natura només pot produirprocessos dauto destrucció, altres seran generats pel sol que en accelerar laseva activitat per laugment de vibració produeix més radiació, augmentant latemperatura del planeta.La quarta profecia diu que a conseqüència de laugment de la temperaturacausat per la conducta antiecològica de lhome i una major activitat del sol, esprovocarà un desglaç en els pols. Si el sol augmenta els seus nivells dactivitatper sobre del normal hi haurà una major producció de vent solar, méserupcions massives des de la corona del sol, un augment en la irradiació i unincrement en la temperatura del planeta.La cinquena profecia diu que tots els sistemes basats en la por sobre el que esfonamenta la nostra civilització es transformaran simultàniament amb el planetai lhome per donar pas a una nova realitat dharmonia, lhome està convençutque lunivers existeix només per a ell, que la humanitat és lúnica expressió devida intel·ligent, i per això actua com un depredador del que existeix.La sisena profecia Maya diu que en els propers anys apareixerà un cometa latrajectòria posarà en perill lexistència mateixa de lhome, els maies veien elsestels com a agents de canvi que venien a posar en moviment lequilibriexistent perquè certes estructures es transformin permetent levolució de laconsciència col · lectiva, totes les coses tenen un lloc que els correspon entotes les circumstàncies, encara les més adverses són perfectes per generarcomprensió sobre la vida per a desenvolupar consciència sobre la creació, peraixò lhome sha enfrontat constantment a situacions inesperades que ligeneren patiment, és una manera daconseguir que reflexioni sobre la sevarelació amb el món i amb els altres, així al llarg de moltes vides comprendrà leslleis universals de la raó de la creació, per als Maies, Déu és la presència de lavida que té totes les formes i la seva presència és infinita.La setena profecia diu que en el sistema solar en el seu gir cíclic surt de la nitper entrar en el alba de la galàxia, diu que els 13 anys que van des del 1999 al 19\n20. 2012 la llum emesa des de la galàxia sincronitza a tots els éssers vius i elspermet accedir voluntàriament a una transformació interna que produeix novesrealitats, que tots els éssers humans tenen loportunitat de canviar i trencar lesseves limitacions, rebent un nou sentit: la comunicació a través del pensament,els homes que voluntàriament trobin el seu estat de pau interior , elevant laseva energia vital, portant la seva freqüència de vibració interior de la por cap alamor, podran captar i expressar-se a través del pensament i amb el florirà elnou sentit. 20\n21. Inques 21\n22. Per cultura inca entenem......... La paraula inca vol dir en el seu idioma que es Quechua“el principal” així es com es tradueix el seu nom. L’origen dels inquesEls inques van ser un imperi molt gran que van ocupar els territoris delspaïsos dara Perú, Brasil, Xile, Bolívia, Equador.Van neixer de la conquesta i la unió de les cultures pre inques(que son:CulturaCaral,Cultura Chavín,Cultura Paracas,Cultura Nazca,Cultura Mochica,CulturaHuari,Cultura Tiahuanaco,Cultura Chimú,Cultura Huanca, Cultura Virú ) araactualment ancara existiexen. Es va formar limperi dels inques, que va creixerdes de 1438-1532. 22\n23. HistòriaEls inques van ser els caps dEstat de lImperi incaic, entitat que va existir enloccident dAmèrica del Sud durant els segles XV i XVI. També eren utilitzatsels termes Cápac Inca (en Quechua “el Poderós Inca” ) i Çapa Inca (enQuechua: “lInca, lúnic” ) el domini és va estendre al principi al curacazgo Inca idesprés al Tahuantinsuyo. El primer sinchi cuzqueño va utilitzar el títol de incava ser Inca Roca, fundador de la dinastia Hanan Cuzco. Lúltim inca al governva ser Atahualpa. Posteriorment el títol va ser utilitzat pels caps de laresistència a la Conquesta del Perú, com Manco Inca o Túpac AmaruI,coneguts com inques de Vilcabamba. La residència dels inques es trobava aCuzco. Els membres de la societat incaica consideraven que els seusgovernants eren descendents i successors de Manco Cápac, heroi cultural queva introduir la vida civilitzada i en el qual es recolzava la legitimitat del règimpolític incaic.El Cuzco ocupa una vall situada a 3.400 metres sobre el nivel delmar. S’atribueix al Inca Pachacutti (1438-1471) la reconstrucción del Cuzcocomo una ciutat monumental. En Cuzco es van instalar grans almacens debarris, un complex sistema de regs i depósits de tot tipus. Els temples iels pucarás (construccions militars) van ocupar un lloc molt important en laciutat. La construcció de Machu Pichu va ser un clar exemple de ell. Va serconstruida al Cuzco a alçades gairebè inaccessibles, amb fi religios i militar.Segons la llegenda van ser 4 germans els que van fundar la familia inca.A Manco Capac considerat com heroi i un deu, va ser el fundador de Cuzco, laciutat capital del imperi Inca. A partir de Manco Capac es van succeir 13 inquesen el govern,lúltim va ser Atahualpa qui regnava cuan van arribar elsespanyols. Els inques van constituir un poderós imperi que va aconseguirlexpansió territorial a lèpoca en què Colom iniciava el seu viatge cap tot lodesconegut. Va abastar des de les serres de lactual Colòmbia fins al nord deXile i de lArgentina, i des de la costa de loceà Pacífic fins a lest dels boscosdel riu Amazones. Els inques eren un poble originari de les serres y des de allívan dominar, megjansant la guerra de conquesta, als pobles de les altreszones. Van establir la capital del seu imperi a la ciutat de Cuzco, a la qualconsideraven el centre de lunivers. Limperi, que ells anomenavenTahuantinsuyo - que vol dir les quatre parts del món -, estava dividit en quatreregions, les quals, al seu torn, es subdividien en províncies. Al capdavant delimperi estava lInca, i les zones conquerides estaven dirigides pels “curacas”(governadors de província). 23\n24. Conquesta dels espanyols als inquesQuan els espanyols van arribar, van trobar un imperi que estava ja un micadebilitat degut a les guerres civils entre Atahualpa i Huascar per el dreta a sersobirà, al principi no van ser vist com enemics, però van fer-se sospitar entreels generals de l’exèrcit de Atahualpa, desprès d’un breu estudi els espanyolsvan veure que necessitaven atrapar al seu líder, aixì que van sol·licitar unatrobada en la plaça de Ayacuho, tots els soldats estaven amagats.Quan a Atahualpa li van donar la bíblia, ell la va tirar al terra, doncs òbviamentno sàvia llegir, els espanyols van utilitzar com excusa per a capturar-los permentiders, tot els soldats van sortir. Atahualpa al veure l’obsessió delsespanyols per l’or, lis va prometre una habitació d’or i dos de plata per el seurescat, els espanyols no ho van creure possible, però van esperar, durantaquell temps Atahualpa va establir certa relació d’amistat amb Pizarro, però alveure el poder que tenia Atahualpa (qui va poder complir amb el pagament delrescat en molt poc temps) van decidir matar-lo. Va nombrar a un altre inca elque van utilitzar com a titella polític, però aquet va ser assassinat en laexpedició dels espanyols cap a Cuzco, llavors van nombra a Maco Inca comsobirà, al principi ell també va ser un dels titelles, però al donar-se compte deles manipulacions dels espanyols, va aconseguir escapar, junta els seusexèrcits i revelar-se, però la resistència no va ser suficient fort per a elespanyols, qui anava guanyant territoris molt ràpidament i van aconseguireliminar a la resistència.Les coses que van ajudar als espanyols guanya van ser:- Les malalties que van portar des seus països.- Les armes que eren mes potents, artilleria y vestimenta de protecció.- El cavalls, que van ser de gran ajuda, els inques van arribar a pensar queaquets eren part del cos del espanyol, que eren immortals, etc...- El debilitament que havia patit l’imperi a causa de las guerres.- Alguns inques ( principalment els opositors de Atahualpa) es van aliar alsespanyols. Aquesta imatge representa a un cap inca lluitant a sobre d’un cavall en la conquesta dels espanyols. 24\n25. Trets físics• Homes:Eren de mitja alçada, tenien mans grans amb nines estretes, pitdesproporcionadament ampla (adaptat per respirar a les gransaltures), cames ben desenvolupades i peus amples. Tenen el capàmplia, pòmuls sortints i llarga nas aguilenc, els seus ulls són petits i ametllats,tenen una inclinació mongòlica, produïda per un plec epistàtic sobre els ulls.• Dones:Són més petites i de físic més delicat, però són capaços de fer ardusesforços físics. La vestimenta incaLa vestimenta va servir per diferenciar les diferents ètnies i territoris, com aixítambé la classe social. De la mateixa manera, així com el tipus de robautilitzada determinava lorigen de linca, també existien un conjunt delementsque els unificava: el dret a portar chullu i altresadorns que l’identificaven com a grup.Aquesta metodologia es va conservar fins alarribada dels espanyols, que van intentar unificar,encara més, la vestimenta local, entenent queaquesta era una sola al llarg i ample de tot limperi.Els materials bàsics eren el cotó i la llana, en lesseves diferents variants, alpaca i vicunyaEl vestuari inca es caracteritzava per especial curaen el tocat, les classes més altes portaven la insígnia reial que consistia enserrells agafats amb un cordó multicolor, adornat a la part superior ambplomes daus.Homes: Es posaven una espècie de ponxo anomenat onka que, normalment,era teixit en alpaca. A sobre daquesta peça, i en els dies de fred, usaven unacapa, també teixida, que es deia yacolla. A aquesta indumentària es sumava undrapet, el wara cicoy, entre les cames. Per a les classes altes cobrava especialsignificació, els homes també portaven accessoris, que variaven segons el rangi locasió en què eren usats: pintes elaborats amb espines, fusta, orelleres i 25\n26. agulles de coure, plata i or. Els homes peruans portaven una petita bossa sotael mantell, penjada a lespatlla. Hi duien fulles de coca per mastegar i amulets ..Dones: Vestien de manera senzilla. El que les diferenciava a una daltra erasegons la seva classe, no era la complexitat en la confecció sinó la qualitat delsgèneres amb que estaven fabricats els vestits. La roba típica era una túnicarectangular que es col·locava pel cap, ampla, que se cenyia a la cintura amb unllaç i lextensió arribava fins als turmells. Sobre el vestit, portaven una capateixida dalpaca.Les dames de la noblesa tenien el privilegi de portarteles més sofisticades i acolorides, com així tambécapes de vicunya. Quant al pentinat, les dones housaven amb una ratlla al mig i molt llarg. Igual que laroba, que no només tenia caràcter funcional, el cabelltambé connotava estats particulars de la persona:durant el duel es portava més curt, com a signe debellesa representava una especial cura, etc. Elspentinats anaven coberts amb un petit mantellanomenat nyanyaca o pancpacuna.Els inques feien sandàlies amb cuir del coll de la flama.En altres regions, les sandàlies eren de llana o, de fibra. 26\n27. El menjarGrans com blat de moro, quinua, kiwicha i kanyiwa; Lleguminoses com tarwi,fesol Nuna, pallar i pajuro; Tubercles com a papa, oca, olluco i mashua; Arrelscom achira, ajipa, maca, camote, yacón i arracacha; Cucurbitàcies com caigua izapallo ; condimenticias com ají i rocoto, i fruites com el aguaymanto, xirimoia,papaia, lúcuma, cogombre, tomàquet i pacae, i moltes altres més de les quehem de sentir orgullosos ja que conformen la nostra dieta alimentària. Quinua És un cereal de Perú o altres països de Sud Amèrica Yacón Són arrels usades per calmar la set, abans els missatgers portaven sempre a sobre arrels d’aquest tipus per satisfer les seves necessitats de beure. Kanyiwa És denomina amb altres cereals andins, però en realitat es un gra, parent de la quinua. 27\n28. TarwiÉs una planta anual amb una alturo de 1 a25 m. PajuroÉs una llegum semblant a la mongeta queutilitzem nosaltres. 28\n29. Les construccionsVivien en cases senzilles, moltes delles duna sola habitació principal i molt pocmobiliari. Les casa inques eren de pedra o de tova.El tipus més corrent de casa inca, tant si era de tova com de pedra, erarectangular, amb sostre de palla i normalment duna sola habitació. A les casesinques no hi havia mobiliari. Els blocs de pedres emprats en la construcció deles cases estaven tallats de manera que encaixaven perfectament uns amb elsaltres i no calia fer servir ciment.A la regió andina podia reconèixer la posició duna persona pel tipus de vas queutilitzava per beure. Els camperols bevien en atuells de ceràmica. Algunespersones acabalades bevien en atuells dor o plata. 29\n30. CostumsEl nucli de la societat inca era lAyllu que era una mena de comunitat decamperols units per vincles familiars, que tenien avantpassats en comú ihabitaven un mateix territori. LEstat lliurava terres a cada comunitat per a laseva subsistència. Anualment, un funcionari local assignava parcel·les a cadafamília segons el nombre dels seus components. Però els camperols no erenpropietaris de les terres i aquestes parcel·les eren treballades col·lectivamentper tots els membres de la comunitat. Layllu havia de lliurar forts tributs en productes i en treball a lEstat i alscuracas. El cap de cada Ayllu era el curaca o nobles de província i era nomenatpel·Inca, permetent així un millor control de les comunitats. La seva instruccióes realitzava en el Cuzco. Eren els responsables de rebre els tributs dels ayllus,que després lliuraven a lEstat incaic. Les províncies sagrupaven al seu torndins de cada un dels quatre Seus que existien. El governador de cada undaquests quatre seus formava part del Consell Inca i eren generalment famíliadirecta de lInca. A més daquesta organització social, hi havia la castasacerdotal dins de la noblesa i per descomptat la reialesa incaica. Entre elscostums socials de lImperi Incaic podem destacar que lInca posseïa unaesposa principal anomenada Coya era la seva germana o parenta més properaamb la qual necessàriament havia de tenir descendents que asseguressin lacontinuïtat de la noblesa i moltes concubines entre palles, aclles i nyustas. Alinterior del poble inca pla la virginitat no tenia cap valor i les relacions diverseseren considerades normals. No obstant això, el matrimoni dins del poble eramonògam i en les classes privilegiades era polígam. El matrimoni al poblegeneralment es feia mitjançant l’anomena’t Servinacuy o matrimoni dassaig enquè la parella convivia per veure si es portaven bé. 30\n31. ReligióLa religió Inca respectava les creences i costums de cada comarca, però tambéexigia que se li rendís homenatge al Inti, Déu principal, i que es lliuraran elsdeguts tributs. La imposició del Inti anava de la mà amb les conquestesterritorials. El més famós dels seus temples era el Coricancha, a Cuzco, quebrillava sobretot per tot lor amb que estava adornat, encara que la sevaconstrucció estructural no presenta massa refinació: el pla era idèntic al quepresentaven les construccions de les cases familiars. En el seu jardí esrealitzava la festa de la sembra, quan lemperador sembrava simbòlicamentespigues daurades de blat de moro, que van passar a formar part de linventaridel rescat dAtahualpa, i que va donar origen a algunes llegendes queafirmaven que tot en el jardí era dor : arbres, herbes, flors i insectes.Aquets són alguns dels deus inques: Viracocha Era el deu creador, el principal. Diuen que Viracocha va sorgir de les aigües i mes tard va crear el cel i la terra. Pachacamac Era un altre versió del deu Viracocha, era el deu dels terratrèmols y tremolors de terra, molt freqüents en la regió andina.. Inti Era el deu del Sol i l’assistent de Viracocha, el seu pare. Inti era la divinitat més popular del panteons inques als que li van dedicar molts santuaris 31\n32. Mama QuillaEra la mare i la dona del deu Inti. Era lapatrona del firmament. Pacha Mama Era la deessa mara de la terra. Patrona de la fertilitat dels camps. A ella se li feien ofrenes especials per obtindre una bona collita. 32\n33. CREENCES DELS INCASUn dels molts focals dels seus ritus religiosos eren les edificacions sagrades, otemples, dedicats als seus déus. A la regió andina tothom adorava a unadiversitat de santuaris i objectes i a les forces naturals associades a ells,conegudes com huancas. En la religió oficial de lestat inca, el déu mésimportant era el sol.Era una força dominant i un símbol de prestigi i poder. Els inques adoraven alsol fonamentalment perquè els proporcionés abundants collites.Els principals temples inques dedicats al culte del sol van ser construïts pelgovern durant limperi inca. En Machu Picchu, hi ha una pedra que servia derellotge de sol i permetia a la gent calcular el solstici destiu (21 de juny) percelebrar limportant festival del déu sol.La divinitat fonamental era Huiracocha(Pachacamacen la costa), déu creador, etern, omnipotent i una mica allunyat: laseva intervenció en els assumptes humans es produïa nomésexcepcionalment. Aquesta intervenció va ser deixada, més aviat, a les deïtats menors,representatives de les forces de la natura: les principals, el Sol (Inti) ambespecial dedicació a lagricultura, que es representava com un disc auri ambllamps, la Lluna (Quilla ), lligada al compte del temps i al calendari, primeradeïtat femenina.Daquest matrimoni descendien els inques. El Déu del Tro (Illapa), amo delaigua per als cultius, la Terra (Pachamama) i el Mar (Mamacocha). Peròaddicionalment, hi havia una religió animista. És a dir, se suposava que en unamultiplicitat dobjectes i llocs-les huascas-encoratjaven esperits i forcessobrenaturals, capaços de beneficiar o danyar. Per tant, havia de temérseles ihonrárseles. Eren manifestacions de Huiracocha.Una huaca característica va ser la apacheta, petit munt de pedres a la vora delcamí, en un lloc difícil. Lindi que passava afegia una pedra més, o una ofrenadiferent, al munt.Hi havia un summe pontífex Uillac Umu, dell depenien els sacerdots.Va ser comú la creença en la vida futura, després de la mort física. Erenenterrats amb tota mena dobjectes que puguin ser dutilitat. Mitjançant lestudidels objectes trobats a les tombes, els còdexs prehispánics i els primitiusmanuscrits colonials, els arqueòlegs poden deduir algunes de les sevescreences sobre la mort i laltra vida. 33\n34. En la societat andina es cuidaven les mòmies com si estiguessin vives. Els viusconsultaven sovint als seus difunts sobre temes importants. En ocasió defestivals especials, les mòmies dels emperadors eren passejades pelscarrers.Com més objectes col·locaven en una tomba, més ric era lindividu.En moltes tombes andines han trobat figuretes de fusta, que representen alhome. Però tombes plenes dobjectes dor i en les que el cos del difunt haviaestat preparat amb més cura, indiquen que no tots eren iguals.Quant al culte-complex i de creixent boato i misteri, va arribar a centrar-se enInti, el Sol, ia posar-se al servei de lexpansió de lImperi, i de la grandesa idivinització del Sapa-Inca: el sacerdot suprem era germà daquell . Van existirsacrificis humans, però únicament en circumstàncies excepcionals, era correntescanyar ritualment dones, o també la víctima era espellada viva.També celebraven festivitats religioses tots els mesos de lany. Aquestes sónles celebracions de setembre dedicades a diverses deesses. Aquesta festivitatse celebra sota el patrocini dels déus del sol i de la lluna. 34\n35. ConclusióLa conclusió és que els maies tenen moltes coses diferents i en comú amb elsinques, com per exemple tenen diferents Déus que els inques però tenenalguns ingredients en el menjar que utilitzen també els inques. Les robes queporten són potser semblants però les fan servir per diferents ocasions. Lesconstruccions també són diferents perquè uns utilitzen pedra i fusta i altrespedra i palla. El que tenen bastant en comú són els trets físics, el nas i la formadel cap són semblants però els ulls, els llavis són diferents. El que és totalmentdiferent són els orígens, de on provenen, ni tan sols estan a prop un del altre iles costums no són les mateixes fan diferents coses i per acabar la historia quecada historia es totalment diferent a l’altra. 35\n36. BiblografiaLlibres - La Cultura Maya - Maya - Las cultures Precolombines - Imperio IncaInternet - Google Webs - Yahoo - Wikipedia - Viquipedia - Google imatges 36\nLluís Casellas Escolà\nAsteques maies i inques\nPobles precolombins. maite abad\nL'era dels maies\nEls asteques 2


El 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters | ACN | Barcelona | Educació | El Punt Avui\nEl 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters El 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters El 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters El 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters + El 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters E-mail\nBarcelona - 28 gener 2022 13.11 h\nEs registren 55 queixes per canvi de llengua en detriment del català\nEs constata que aquest perd pes a les privades\nLa consellera d’Universitats, Gemma Geis ACN.\nEl 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters El 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters El 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters El 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters El 70,5% de les assignatures dels graus universitaris són en català però només el 39,8% de les dels màsters E-mail\nEl català és majoritari en les assignatures universitàries. En concret, el 70,5% d’aquestes són en català, el 26,8% en castellà i el 22,1% en una tercera llengua, principalment anglès. En el cas dels màsters però el 39,8% de matèries són en català, el 37,9% en castellà i el 32,9% en tercera. Les dades pertanyen a una diagnosi prèvia feta pel Departament de Recerca i Universitats en el procés d’elaboració d’un pla d’enfortiment del català. La situació del català varia també segons la titularitat, ja que en les universitats públiques presencials les assignatures en català són el 73,9%, però només el 41,7% en el cas de privades d’iniciativa social. S’han registrat 55 queixes per canvi de llengua, totes en detriment del català.\nEl director general d’Impacte Territorial i Social del Coneixement, Xavier Quinquillà, ha assegurat que el català està “al carril central del sistema” però ha reconegut que hi ha febleses i marges de millora sobre els què cal treballar.\nSegons la titularitat, a les universitats presencials sufragades amb fons públics, el 73,9% de les assignatures són en català, el 23,1% en castellà i el 21,1% en tercera llengua. Pel que fa la pública no presencial, l’Oberta de Catalunya (UOC) en aquest cas, les assignatures en català són el 88,8%, mentre que les que es donen en castellà són el 72,2% i en tercera llengua el 5,5%. El castellà però guanya pes a les universitats privades, amb un 41,7% de matèries en català, el 32,7% en castellà i el 34,4% en terceres llengües.\nSi s’analitzen els màsters, de mitjana el 39,8% de les assignatures són en català, el 37,9% en castellà i el 32,9% en tercera llengua. La situació però és molt diferent entre les universitats públiques i les privades. En les primeres, el 38% de les assignatures són en català, el 36,5% en castellà i el 33,1% en tercera llengua. A la UOC s’arriba al 90,1% de les assignatures del màster en català, el 54,3% en castellà i l’1,4% en tercera llengua. En canvi, a les universitats privades el 52,8% de les assignatures són en tercera llengua, el 35,3% en castellà i només el 15,2% en català.\nLa diagnosi ha mirat també què passa amb les tesis doctorals. Els resultats mostren que només es presenten en català el 10,3% d’aquestes, mentre que el 54% es fan en tercera llengua, bàsicament l’anglès. Quinquillà ha apuntat però que cal tenir en compte que el 52% de les tesis llegides són de doctorands de fora dels sistema universitari català. Si es té en compte només els estudiants d’aquest sistema, les tesis llegides en català pugen al 20,2%.\nCal tenir en compte però que el percentatge de tesis doctorals internacionals o amb menció europea és del 33,7%.\nLes xifres fan referència als usos lingüístics a les universitats publicades i privades d’iniciativa social, a excepció de l’Abat Oliva que les facilitarà més endavant. Els percentatges fan referència a les assignatures en cadascuna de les llengües en cada grup, això pot fer que en un mateix grau o màster, una assignatura s’imparteixi simultàniament en més d’una llengua i per això els percentatges no sumen 100.\nQueixes pel canvi de llengua del català a una altra\nUniversitats ha concretat també que des de l’inici del curs 2020-2021 s’han registrat fins a 55 queixes verificades per impartir una assignatura en una llengua diferent a la que consta al pla d’estudis. En la totalitat dels casos la llengua perjudicada ha estat el català i en el 60% s’ha pogut restituir. Quinquillà ha apuntat que això demostra que els protocols estan funcionant.\nAquestes 55 reclamacions afecten un 0,1% sobre el total d’oferta d’assignatures diferents a graus i màsters en el conjunt del sistema universitari català.\nPla d’enfortiment a l’abril\nA partir d’aquestes xifres i tenint en compte la situació actual del català arreu, Universitats s’ha marcat com a repte enfortir la seva presència en el món universitari i de recerca. La jornada celebrada aquest divendres al Recinte Modernista de Sant Pau, amb la presència de representants del món universitari i les conselleres de Recerca i Cultura, vol ser el punt de partida de l’elaboració d’aquest pla d’enfortiment, que es presentarà a l’abril.\nAquest se centrarà en garantir la docència en català, incrementar la presència de la llengua en l’àmbit de la recerca, impulsar el català també en el context d’internacionalització i aconseguir que sigui el “nucli” de la vida universitària. Sobre terceres llengües, Universitats ha anunciat que també incrementarà els recursos dels ajuts per al seu estudi ja que ha defensat que no és incompatible amb l’enfortiment del català.\nLa consellera d’Universitats, Gemma Geis, ha reivindicat que les universitats i la recerca són una peça central de la societat i, per tant, un “reflex” d’aquesta. Ha afegit que el català viu un moment “complicat” i per això és necessari que la universitat serveixi d’àmbit d’impuls. Ha defensat que això s’ha de fer des del consens, sense partidismes però també “amb contundència i fermesa”.\nGeis ha insistit que les dades demostren que el català té un ús “majoritari” en la docència universitària però ha afegit que encara hi ha marge de millora.\nA més, ha criticat que l’Estat va “en contra” d’aquesta objectiu i que s’ha d’aconseguir aquest enfortiment sent conscients de les “dificultats” que això suposa. Ha posat com a exemple la darrera decisió judicial sobre el 25% de castellà a les aules. “Tot el que s’imposa està condemnat al fracàs”, ha alertat.


Què fem - Autisme la Garriga\nDes dels seus inicis, el projecte es va concebre perquè les persones amb trastorn de l’espectre autista tinguessin una vida el més normalitzada possible.\nTots els serveis van encaminats a aconseguir aquesta fita.\nDiagnòstic del trastorn de l’espectre autista (TEA) i consultoria\nEl diagnòstic del trastorn de l’espectre autista és un procés complex que requereix, per poder realitzar-se amb garanties, un equip pluridisciplinari experimentat.\nLa metodologia emprada en el diagnòstic pluridisciplinari de psicopatologies d’inici infantil comprèn una entrevista inicial, una o diverses observacions conductuals semiestructurades i una sessió de síntesi. Un cop elaborat el diagnòstic, es lliura un informe escrit als familiars o institució que ha fet la demanda.\nAquest servei depèn de CERAC.\nEl servei d’intervencions terapèutiques té com a finalitat aplicar tractaments pedagògics, psicològics i psiquiàtrics a persones afectades de trastorn de l’espectre autista i altres psicopatologies d’inici infantil.\nEl procés d’intervenció terapèutica s’inicia, normalment, amb una valoració diagnòstica.\nPosteriorment, i com a resposta a una demanda de tractament, es du a terme una avaluació més aprofundida del cas, que inclou moltes vegades una observació directa en el centre habitual de la persona atesa i entrevistes amb tots els professionals implicats en el cas i amb la família, per tal de dissenyar un pla d’actuació coordinat.\nEl protocol d’intervenció terapèutic consta d’un diagnòstic clínic, una avaluació psicològica, diferents entrevistes, una/es observació conductual directa, l’aplicació d’instruments psicològics, l’elaboració del programa d’intervenció, una avaluació continuada i les corresponents revisions.\nLa finalitat del servei d’habilitats socials és potenciar els aspectes afectiu-relacionals, de comunicació, cognitius i d’autonomia personal i social de les persones amb trastorn de l’espectre autista.\nAquest servei està integrat a la xarxa pública del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya com a programa de “Tractament per a població major de 18 anys”.\nÉs sabut, que una de les característiques del trastorn de l’espectre autista és la gran heterogeneïtat de la població afectada, com a conseqüència de la gravetat diversa dels símptomes fonamentals, de les diferències dels patrons de la simptomatologia associada i del QI. A més d’aquestes diferències interindividuals, les persones afectades d’autisme manifesten també importants diferències intraindividuals durant el seu cicle vital, amb variacions remarcables dels quadres psicopatològics.\nEls cursos de formació tenen com a objectiu proporcionar a les famílies afectades i als professionals, informació actualitzada sobre els diferents aspectes del TEA, que estimuli la reflexió i el diàleg i que ajudi, per tant, a una millor comprensió d’aquest trastorn.\nPer altra banda també es duent a terme cursos per a docents. Aquests cursos pretenen:\nEl servei de formació depèn de CERAC.\nLes finalitats del servei de residències terapèutiques són: residència permanent o temporal, d’acord amb les necessitats de les persones ateses i les seves famílies, tractaments específics de llarga durada i suport familiar.\nConsta d’una residència amb dos edificis, la Llar Cau Blanc (inaugurada el 1983) i la Llar Cottet (inaugurada el 1990), situades a la Ronda del Carril, 83 i 85, de la Garriga, amb una capacitat de 20 i 23 places, respectivament.\nEl servei de residències disposa de 43 places concertades pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya.\nEn l’actualitat, els usuaris d’aquests serveis són 43 persones adultes amb autisme, severament afectats.\nLes activitats que es duen a terme són: autonomia personal i social, jardineria, musicoteràpia, artteràpia, activitats aquàtiques, activitat física, activitats d’oci, passejades urbanes i de rodalies, assistència a festes populars que s’organitzen a la vila, entre d’altres.\nAquest servei depèn d’APAFAC.\nL’educació física i psicomotriu és una activitat fonamental dels programes terapèutics de les persones amb autisme, degut a que els seus beneficis van més enllà dels aspectes purament motors i psicomotors, contribuint al benestar general de la persona i a la disminució de certs problemes de conducta.\nLa seva finalitat és oferir activitats a les persones amb trastorn de l’espectre autista que desenvolupin i millorin la seva capacitat física i repercuteixin de forma positiva en el seu benestar psíquic:\nDesenvolupar i mantenir les capacitats físiques.\nDesenvolupar i mantenir les capacitats psicomotrius.\nEstimular les activitats de grup.\nMillorar el benestar psíquic.\nDisminuir els problemes de conducta.\nSenderisme i marxa.\nA causa de les greus alteracions de les persones amb autisme, les famílies es veuen incapaces, en moltes ocasions, d’acompanyar els seus fills durant la realització d’activitats força habituals. Com exemple d’aquests fets podem esmentar molts tipus de visites mèdiques: anàlisis, electroencefalografia, dermatologia, odontologia…\nTot això ha fet necessari el suport a les famílies per part d’un equip multidisciplinari, que proporcioni assessorament a les famílies i educadors de suport, en l’activitat d’acompanyar les persones amb autisme en les ocasions esmentades.\nD’aquesta manera, es poden dur a terme tota una sèrie d’accions que contribueixen de forma decisiva a la millora de la salut d’aquestes persones i, per tant, de la seva qualitat de vida i la de les seves famílies.\nLa finalitat del treball amb suport és proporcionar a les persones amb TEA un treball el més normalitzat possible i adaptat a les seves necessitats i capacitats, amb l’objectiu de millorar la seva qualitat de vida.\nEls adults amb autisme severament afectats poden beneficiar-se del treball real amb suport.\nÉs necessari un estudi previ i molt acurat de les activitats que poden dur a terme.\nEls programes d’activitats laborals han d’incloure metodologies i tècniques específiques.\nEl desenvolupament d’aquest tipus de programa augmenta la motivació dels monitors.\nManipulació de paper reciclat-\nAquest servei depèn d’ASEPAC.\nDegut a les característiques de les persones amb autisme severament afectades i amb greus problemes de conducta, és de gran importància per a les famílies poder disposar de serveis de suport familiar que els permeti conciliar amb tota normalitat la seva vida social i laboral, amb les necessitats de la persona amb TEA.\nServei terapèutic de vacances (STV) – Suport familiar\nEl servei terapèutic de vacances (STV) funciona des de l’any 1976. En aquest moments, és obert totes les festes, caps de setmana, vacances de Nadal, Setmana Santa i estiu. Té una capacitat de 45 places.\nLes finalitats d’aquest servei són:\nAconseguir la major estabilitat possible de la vida familiar, de manera que sigui possible que la persona amb autisme segueixi convivint a casa seva.\nEvitar que la persona amb autisme pugui patir regressions, si durant les vacances s’interromp durant molt de temps la intervenció terapèutica habitual.\nAjudar a les famílies perquè puguin atendre millor les necessitats afectives dels germans, si n’hi hagués, ja que donades les característiques de les persones amb autisme, la majoria de vegades absorbeixen totalment l’atenció dels pares.\nPermetre a les mares amb una feina remunerada, que puguin continuar desenvolupant les seves activitats laborals durant els períodes de vacances dels seus fills.


Publicat per Consell d'Infants d'Esplugues a 1:14 Cap comentari:\nPublicat per Consell d'Infants d'Esplugues a 3:22 Cap comentari:\nPublicat per Alumnes 5è C Garbí a 2:14 Cap comentari:\n5a SESSIÓ CONSELL D’INFANTS\nAquesta setmana hem iniciat l'última fase del Consell d'Infants abans de presentar les propostes a l'ajuntament. Hem treballat per grups, hem fet 3 grups: diaris, jocs i cartells. Els de diari han escrit i dibuixat en un paper perquè surti al diari del Pont i a l’Agenda d’activitats d’Esplugues. Els de jocs han creat jocs per a l’aula ambiental. I els de cartells han fet cartells per que la gent no abandoni als animals. L’últim quart d’hora ens ha vingut a visitar l’alcaldessa d’Esplugues i ens ha parlat sobre les coses que podem fer per Esplugues.\nAlejandro Carbo i Mohamed Said el Khayat\nPublicat per Alumnes 5èA Escola Joan Maragall a 7:13 Cap comentari:\n4ª Sessió Consell d’Infants\nHem realitzat una activitat relacionada amb l’abandonament d’animals.\nPer portar a terme l’activitat, hem hagut de fer quatre grups. A cada grup ens han donat un full on hi havia una pregunta, i cada grup contestava la pregunta, però els altres no podien veure la resposta de la resta de grups, per tant anàvem doblegant el full en forma de ventall per que no es veiessin les respostes.\nUn cop contestades totes les preguntes, hem fet una rotllana i cada nen ha agafat el seu bolígraf. Ens han col·locat quatre cartells al terra que deien: “no urgent”, “urgent”, “no necessari”, “necessari”; i nosaltres amb el bolígraf triàvem el que nosaltres pensaven, ens ha agradat molt la sessió. Moltes gràcies!\nGenis Aparicio i Naylea Guzman\nAlumnes 5èA CEIP Joan Maragall\nPublicat per Alumnes 5èA Escola Joan Maragall a 7:10 Cap comentari:


Partit Nacionalsocialista Hongarès - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Partit Nacionalsocialista Hongarès. en hongarès: Magyar Nemzeti Szocialista Párt, va ser un epítet polític adoptat per un nombre de partits nazis menors d'Hongria abans de la Segona Guerra Mundial.\n1 Grups nacionals socialistes primerencs\n2 Intents d'unitat\n3 La rebel·lió de la Creu Escita\n4 Unitat sota Szálasi\n5 Experiència en temps de guerra\nGrups nacionals socialistes primerencs[modifica]\nEl nazisme va tenir un for impacte polític a Hongria i com a conseqüència es van fundar "moviments clònics" al país durant el període d'entreguerres. L'inicial PNSH es va organitzar a la dècada de 1920, però no va tenir cap influència. Però es va formar el partit nazi a Hongria a la dècada de 1930.\nUn segon grup. el Partit Nacional Socialista del Treball, va ser fundat per Zoltán Böszörmény l'any 1931. Era un partit molt petit però va ser el primer moviment feixista d'Hongria que va reclamar la terra i la reforma social pels camperols. Molts moviments feixistes van seguir aquest exemple i van guanyar el suport rural. També era un partit antisemita.\nEls camises verdes estaven entre els grups que utilitzaven la Creu Fletxada.\nEls Partit dels Treballadors de l'Agricultura Nacional Socialistes Hongaresos (PTANSH) es va formar el 1933 sota Zoltán Meskó. Els seus seguidors van rebre el nom de Camises verdes.\nAl mateix temps, Sándor Graf Festetics, va formar el Partit Nacional Socialista Hongarès del Poble (PNSHP). Un grup rival nazi va ser comandat pel Comte Fidél Pálffy (el qual més tard va ser considerat per la SS com un candidat a la presidència d'Hongria). Aquest grup va adoptar l'esvàstica com emblema i el programa del Partit Nacional Socialista alemany com a document polític. Va ser prohibit aviat pel govern hongarès però va continuar les seves activitats.\nEl 1934 tres d'aquest partits nazis van fer una aliança. Balogh i Festetics van ser elegits al parlament de 1935.\nEls altres dos partits van formar partits nacional socialistes a Hongria el 1935.\nLa rebel·lió de la Creu Escita[modifica]\nEl moviment nazi de la Creu Escita va romandre independent. El grup era antisemita i anticomunista i va esdevenir un perill potencial pel govern de Miklós Horthy. Tenien el suport dels treballadors estacionals pobres.\nLa Creu Escita va desenvolupar una estructura de milícia i van optar per la insurgència i una rebel·lió (que va fracassar) el maig de 1936. Böszörmény es va haver d'exiliar-se a Alemanya.\nUnitat sota Szálasi[modifica]\nEl grup de la Creu Fletxada va esdevenir el centre de la unitat.\nExperiència en temps de guerra[modifica]\nLa Creu Fletxada va estar prohibida quan la guerra va esclatar i per a Szalasi va ser difícil mantenir la unitat. Palffy s'uní a László Baky per rellançar el seu partit nazi que va obtenir 15 diputats el 1940 El Partit Nacional Socialista Hongarès Renovat va obtenir 33 diputats. Amb el suports dels alemanys van fundar el periòdic Magyarság, aquest partit va ser dels pocs partits permesos després de la invasió alemanya d'Hongria i va tenir un paper menor en el govern de Szálasi. El Partit Nacional Socialista Hongarès Renovat es va fusionar oficialment amb la Creu Fletxada el 1944.\nCap dels partits nazis hongaresos va sobreviure a la Segona Guerra Mundial.\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 2,5 Payne, p. 270\n↑ R. Braham,'The Politics of Genocide - The Holocaust in Hungary' Arxivat 2007-09-29 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Partit_Nacionalsocialista_Hongarès&oldid=26759447»


Baixa el risc de rebrot a l’Urgell i a Tàrrega fins a 347 i 493 punts – Comarques de Ponent\nBaixa el risc de rebrot a l’Urgell i a Tàrrega fins a 347 i 493 punts\nLa situació epidemiològica a l’Urgell continua millorant. Aquest diumenge el risc de rebrot és de 347,96 punts (ahir era de 416) mentre que la velocitat de contagi (Rt) és de 0,63 (ahir era de 0,67). S’ha de destacar que la comarca no registrava un risc de rebrot tan baix des de mitjans de desembre.\nA Tàrrega, els índexs milloren. El risc de rebrot és de 493,97 (ahir era de 569,57) i l’Rt és de 0,79 (ahir era de 0,82). S’ha de recordar que divendres l’Ajuntament de la capital de l’Urgell va acordar prorrogar una setmana més les restriccions sanitàries.\nLa comarca continua tenint un únic municipi amb un risc de rebrot per damunt de 1.000 punts. Es tracta de Verdú on és de 4.058 (ahir era de 5.136). Els casos es concentren en l’àmbit educatiu i familiar. De fet, l’escola té una classe i el menjador confinats per Covid.\nAixí mateix, 9 municipis de l’Urgell tenen un risc de rebrot zero (dos menys que ahir): Ciutadilla, Nalec, Els Omells de na Gaia, Puigverd d’Agramunt, Ossó de Sió, Maldà, Vilagrassa, Guimerà i Belianes.\nQuant a la velocitat de contagi, Verdú segueix registrant la més elevada de l’Urgell, és de 2,36 (ahir era de 2,99).\nPel que fa a la vacuna contra la Covid, un total de 1.322 persones de la comarca han rebut la primera dosi (5 més que ahir) i 1.016, la segona dosi (3 més que ahir).\nL’Urgell té 18 persones ingressades a l’hospital per Covid (un més que ahir).\nLa comarca de l’Urgell acumula 2.791 positius (4 més que ahir) i 48 morts per coronavirus (igual que ahir) des de l’inici de la pandèmia, segons dadescovid.cat.


S’aprova el pla especial que permetrà la reconversió en hotel de Ca l’Ardiaca - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nLa Junta de Govern, fora de l’ordre del dia, ha aprovat, aquest divendres, el pla especial de Ca l’Ardiaca que permeterà tirar en davant la construcció d’un hotel de cinc estrelles al Pla de la Seu.\nPerò, segons l’Ajuntament de Tarragona, per a l’execució d’aquest projecte, és condició sine qua non conjugar dos interessos indispensables. Per una banda, dotar l’edifici de les millors prestacions, en relació a la seva categoria. I per l’altra, la restauració de l’immoble ha de garantir la preservació i conservació de tots els elements arqueològics de Ca l’Ardiaca, en tenir un valor monumental de primer ordre.\nEl consistori tarragoní, al mateix temps, ha demanat que els responsables del projecte han de reservar parts de l’edifici monumental – com les estructures del pòrtic “Sacra”, situades en el subsòl de la casa- a la visita del públic, atès que es tracta d’un testimoni patrimonial i històric de la ciutat.\nL’empresa encarregada de dur a terme la reconversió és Promociones Arbe S.L., tot i que l’Ajuntament desconeix quin és el pressupost total, perquè es tracta d’un projecte de tipus privat.\nRecordem que la signatura del conveni es va iniciar al març del 2009, però fins ara no s'ha pogut posar en marxa, degut a que la primera adjudicació no complia les garanties necessàries per part de l’Ajuntament.\nAlhora, la regidora del PSC, Victòria Pelegrin, ha manifestat que, ahir, es va aprovar l’adjudicació de les obres de rehabilitació de l’antiga fàbrica de Chartreuse, per tal de construir l’Escola Oficial d’Idiomes (E.O.I.).\nPelegrin ha explicat que l’adjudicació de les obres es va fer mitjançant un concurs restringit, on tan sols es van escollir 10 de les 25 empreses participants . Finalment, però el projecte s’ha assignat a la UTE Acciona Transcornejo S.A. per valor de 5,1 milions d’euros. Un 25% menys, respecte el preu inicial.\nEstà previst que les obres s’iniciïn a partir del mes de juny, tot i que és possible que s’avancin al calendari, i tinguin una durada de 22 mesos.\nLa portaveu municipal, Begoña Floria, ha aprofitat l’avinentesa per anunciar que Pau Pérez, tinent d’alcalde de contractació, ja ha signat l’adjudicació de la primera fase del Teatre Tarragona.\nAixí doncs, Construcciones Solius S.A. es farà càrrec de la part de l’obra que la promotora i constructora Imaga S.A. va deixar pendent en el seu moment. L’import previst per acabar la 1ª fase del Teatre era d’1.079.000 euros, però s’ha adjudicat per 928.152 euros, mitjançant un procés negociat.\nFloria ha assegurat que tant la caserna de la Guàrdia Urbana com el Teatre Tarragona segueixen el seu camí sense cap mena de sobrecost. També ha volgut remarcar que “les obres del Teatre mai han parat, perquè les dues fases van en paral•lel. Només van aturar-se per l’incident d’Imaga”, ha declarat.\nChristel Torres - 15/04/2011 - 13:53h\nQue es replantegin quan abans millor lo del hotel, ja que només enderrocant l'edifici històric els surten les habitacions necessàries. Aquest edifici és part integrant de la Catedral i ha de ser centre d'interpretació de la catedral, museu diocesà, o espai d'exposicions i actes culturals com passa en gairebé totes les catedrals. Que el recompri l'església que en mala hora el va vendre i que l'hotel el posin en un edifici més escaient sense sacrifici de patrimoni medieval.\n¿ y donde aparcaran,,,,¿quiza el de la calle san Lorens,,,,recientemente derribado,,,\nAra entenc perquè s'ha fet la triple via d'entrada al barri: un cop dintre pel Portal de Sant Antoni, es divideix el possible recorregut obert a tots els conductors i una de les vies és per pujar just pel C.de les Coques (canviat el seu sentit de circulació) i mira, casualment el futur hotel tindrà resolt el que molts veïns no enteniem: com s'explicaria posar un hotel 5* sense accés en cotxe? Doncs apa, un cop més, tratge a mida pels interessos econòmics, i una altra patada allà on no sona als veïns. Totes les places d'aparcament del barri, TOTES, són a les zones obertes a la circulació: saturades 24h i els veÏns a tornar-nos bojos per aparcar. Dels TRES aparcaments promesos, NI UN ACABAT.


#25N Dia per l'eliminació de les violències masclistes | Punt InfoJOVE Gràcia\n#25N Dia per l'eliminació de les violències masclistes\nAvui és 25N, un dia de lluita i de visibilització.\nSabies que a l'estat espanyol hi ha hagut 93 feminicidis en el que portem d'any?\nSabies que això és "només" la punta de l'iceberg de les violències masclistes?\nFem un recull de serveis i recursos que teniu a l'abast a la ciutat de Barcelona i al Districte de Gràcia per fer front a a les violències masclistes en qualsevol de les seves formes.\nTelèfon d’atenció contra la violència masclista: Atén les demandes relacionades amb qualsevol forma de situació de violència contra les dones Gratuït i confidencial, operatiu les 24 hores del dia i els 365 dies de l'any. T'hi pots expressar en 124 llengües. El telèfon és el 900 900 120.\nPunts d’Informació i Atenció a les Dones (PIAD): N'hi ha un a cada Districte, i ofereixen informació, formació i assessorament en tots aquells temes d'interès per les dones. El PIAD Gràcia es troba a la Plaça de la Vila de Gràcia nº2, i obre de 9 a 13h de dilluns a divendres.\nServei d’Atenció, Recuperació i Acollida (SARA): atenció integral a dones, infants i adolescents que viuen o han viscut situacions de violència masclista. Es troba al C/Marie Curie 16, amb horari de 8 a 20h, però per demanar cita cal trucar al 932 915 910.\nServei d’Atenció, Recuperació i Acollida Jove: és el SARA Jove, que dona atenció específica a noies i nois d’entre 12 i 17 anys que pateixen situacions de violència masclista. Per demanar cita cal trucar al 932 915 959 o escriure a sara.jove@bcn.cat\nServei d’Atenció Socioeducativa (SAS): servei d'informació, atenció i assessorament per les dones que exerceixen o han exercit el treball sexual. Es troba al carrer València 344, entresol. El seu telèfon és 900 722 200.\nServei d’Urgències de l’Hospital Clínic de Barcelona, que compta amb un equip interdisciplinari de professionals de la medicina, de la infermeria i del treball social per assistir a les persones víctimes d’agressions sexuals. L'hospital està al C/Vilarroel 170.\nCentre d'Urgències i Emergències Socials de Barcelona (CUESB): servei d´atenció psicosocial permanent per a persones que han estat víctimes d’una agressió o d’amenaça d’agressió greu i necessiten una resposta urgent. Està al C/Llacuna 25, el seu telèfon és 900 703 030.\nPrograma d'Atenció a Homes (SAH): servei per la promoció de relacions no violentes, destinat a aquells homes que tenen la voluntat de canviar i millorar les seves relacions personals per evitar l’ús de qualsevol tipus de violència. Per contactar-hi truqueu al 933 491 610 o aneu a la seva seu, C/Garcilaso 23-27.\nSAH JOVE, atén joves i adolescents d’entre 12 i 21 anys que comencen a mostrar comportaments abusius i violències masclistes, tant en àmbits de la parella, el familiar o el social i evitar-ne així la cronificació en el temps.\nFundació Vicki Bernadet: treballa per l'atenció integral, prevenció i sensibilització dels abusos sexuals a menors comesos en l’àmbit familiar i de l’entorn de confiança, i atén a persones que en pateixen o n'han patit en algun moment de la seva vida. El seu telèfon és el 933 189 769.\nDones juristes: presten serveis d’assessorament jurídic gratuït a dones que es troben en situació d’indefensió, especialment en matèria de dret de família i en casos de violència masclista. Es troben al C/Ripoll 25, i el seu telèfon és 933 220 617\nPer acabar, us deixem un recull d'algunes associacions i entitats que incansablement dediquen el seu dia a dia a la lluita per l'eradicació de les violències masclistes:\n@TamaiaCoop @ElSafareig @MujeresPalante @HeliaDones @Fundacio_Surt @Prouviolencia #AssociacioExil @centrejove @caladona @feminicidio @GitFeministas, així com les dues assemblees feministes del nostre Districte @LaBrotadaVKK i @feministes_vdg\nSi coneixeu alguna altra entitat que no haguem posat a la llista, no dubteu en escriure'ns un comentari a les nostres xarxes socials!\nTweet Pij Gràcia


Arquimedes va néixer cap al 287 aC.\nGeneralment, es considera Arquimedes un dels més grans matemàtics de la història, i el més gran de l'antiguitat. Usà el mètode d'esgotament per a calcular l'àrea sota l'arc d'una paràbola amb la sumatòria d'una sèrie infinita, i va donar una aproximació extremadament precisa del nombre pi. També va definir l'espiral, fórmules per als volums de les superfícies de revolució i un enginyós sistema per a expressar nombres molt llargs.\nVa nèixer a Magúncia, Alemanya\nVa ser un orfebre i inventor alemany, famós per les seves contribucions i la invenció de la impremta de tipus mòbils durant la dècada del 1450. El seu invent va fer possible la publicació de llibres en grans quantitats i va ser un dels factors més decisius per a la difusió de les idees del Renaixement a tot Europa.\nFou un artista toscà i un home d'un esperit universal, alhora científic, enginyer, inventor, anatomista, pintor, escultor, arquitecte, urbanista, naturalista, músic, poeta, filòsof i escriptor. Leonardo fou alumne del cèlebre pintor florentí Andrea del Verrocchio. Els seus primers treballs importants foren realitzats al servei del duc Lluís Maria Sforza a Milà.\nSir Isaac Newton Anglaterra, 25 de desembre de 1642, fou un físic, matemàtic i filòsof anglès.\nNewton és l'autor dels Philosophiae Naturalis Principia Mathematica , en què descriu la llei de la gravitació universal i les tres lleis del moviment (lleis de la inèrcia). Newton fou el primer que demostrà que les lleis naturals governen els moviments de la Terra i dels objectes celestes...\nJames Watt (Greenock Escòcia, 19 de gener de 1736 va ser un matemàtic, inventor i enginyer escocès, que va viure i treballar a Birmingham, Anglaterra.\n. Ideà diversos sistemes per a la conversió del moviment alternatiu en rotatiu; ideà també l'èmbol de doble efecte (1785) i el famós regulador de boles que duu el seu nom. Per la seva contribució en desenvolupar l'enginy hom el considera, sovint, com el veritable creador de la màquina de vapor moderna\nCarl Benz, va néixer el 25 de novembre de 1844 a Mühlburg i va morir el 4 d'abril de 1929 Ha estat considerat com un dels inventors de l'automòbil. L'any 1871 va fundar una empresa de materials per a la construcció. El 1883, a Mannheim, començà a construir motors industrials. N'instal·là un, monocilíndric, refredat per aigua, d'un litre de cilindrada i amb una caixa de canvis en un tricicle que va conduir per la vila el 1885. El 29 de gener de 1886 obté la patent DRP 37435.\nNeix l'11 de febrer de 1847 a Milan, a l'estat d'Ohio. Fill de Samuel Edison, manefla, brocanter, botiguer, agent immobiliari fuster, etcètera, canadenc d'origen holandès i de Nancy Elliot Edison, antiga mestra canadenca d'origen escocès. Edison va ser considerat un dels més prolífics inventors del seu temps, va aconseguir 1.093 patents al seu nom. La majoria d'aquests invents no eren completament originals, i eren fets veritablement pels seus nombrosos empleats.\nva ser un enginyer elèctric.\nNascut el 10 de juliol de 1856 a Smiljan, a la Krajina austrohongaresa , es va educar a Graz, on va estudiar enginyeria elèctrica. L'any 1881 es traslladà a Budapest per treballar en una companyia de telègrafs nord-americana. L'any següent es mudà a París per treballar en una de les companyies d'Edison, on va realitzar la seva major aportació: la teoria del corrent altern en electricitat, la qual cosa li va permetre idear el primer motor d'inducció el 1882.\nMarie Curie i el seu marit Pierre, van ser els descobridors de la radioactivitat, al costat dels elements poloni i ràdio. Casa dedicar més de trenta-cinc anys de la seva carrera científica a l'estudi d'aquesta entitat.\nAmb tenacitat i esforç va aconseguir destacar-se en una època on el masclisme i la xenofòbia eren presents a tot arreu. Pels seus mèrits, va ser la primera persona a rebre dos premis Nobel: el de Física en 1903 i el de Química a 1911.\nGuglielmo Giovanni Maria ]Marconi , conegut habitualment com a Guglielmo Marconi, AFI [ɡuʎˈʎɛlmo marˈkoːni], (25 d'abril de 1874 Bolonya, Itàlia) fou un enginyer elèctric italià, premiat amb el Premi Nobel de Física l'any 1909 i conegut pel desenvolupament d'un sistema telegràfic.\nEstudià a les universitats de Bolonya i Florència, on s'interessà en la física i on féu els primers experiments sobre l'ús d'ones electromagnètiques per a la comunicació telegràfica sense fils.\nJohn Logie Baird (Helensburg, Escòcia, 13 d'agost de 1888 - Bexhill, Sussex, 14 de juny de 1946) fou un enginyer escocès especialment vinculat al món de la televisió. Fou el primer a aconseguir imatges televisives en moviment i una companyia de la seva creació fou pionera en la difusió de senyal televisiu.\nEls seus estudis foren interromputs per la primera Guerra Mundial i tot i que mai va acabar-los mentrestant fou capaç d'inventar un dels primers televisors electromecànics.\nSteven Paul Jobs, va nèixer a Califòrnia, 24 de febrer de 1955.\nVa fundar Apple el 1976 juntament amb Steve Wozniak, en fabricar plegats el primitiu però trenca-motlles Apple I al garatge de casa seva.\nDurant els anys noranta va transformar una empresa subsidiària adquirida a Lucasfilm en Pixar, companyia que va revolucionar la indústria d'animació amb el llançament de Toy Story.\nLa integració d'aquesta companyia a Disney va fer de Jobs el major accionista individual de Disney.\nSir Timothy John «Tim» Berners-Lee, (Londres, 8 de juny de 1955) és un enginyer informàtic britànic i professor del Massachusetts Institute of Technology. L'orientació professional li venia de família, ja que els seus pares s'havien conegut en el projecte de desenvolupament del Ferranti Mark I, el primer ordinador comercial amb programa emmagatzemat desenvolupat per l'empresa Ferranti el març de 1951.


TOTsuma: + DISSENY\nI és que el disseny és cada cop més present en el món de l'esport. Que si aquell color de moda, que si l'últim model de bici, que si aquell toc d'exclusivitat en el casc, en ulleres, en maillots, en culottes, etc. En els darrers anys, en el món del ciclisme s'ha començat a veure amb el detall dels colors de campió del món en la roba, el casc, la bici que porten els que han estat algun cop campions del món; o el detall daurat que també porten campions olímpics de ciclisme en ruta com per exemple Samuel Sánchez.\nPerò potser on es veu més en ciclisme, és en la personalització dels maillots d'aquells que han estat campions nacionals del seu país, qui no té al cap el maillot vermell amb la creu blanca de Fabian Cancellara, o el negre, groc i vermell de la bandera belga de Tom Boonen, o el de George Hincapié amb la bandera americana, o el blanc, blau cel i vermell de Andy Schleck com a campió de Luxemburg, etc.\nEls darrers anys hem vist com també les marques de cascs, ulleres, i bicicletes en curses com el Tour de France procuren que quan un corredor dels que patrocinen es posa com a líder de la general, de la muntanya, dels sprinters, o esdevé el corredor més jove amb una posició més capdavantera continuï lluïnt els seus productes però del color groc, verd, blanc o blanc a punts vermells. Però si bé, els colors dels maillots del Tour o del Giro sempre són els mateixos, a la Vuelta a España aquest any s'ha volgut anar una mica més enllà i s'ha encarregat el disseny del maillot de líder a Custo Dalmau, reconegut dissenyador de moda. I és que al marge de gustos, el disseny colorístic és un dels elements que per exemple en l'entorn del ciclisme marca evolució en un producte. Colors que durant una temporada són de moda, la temporada següent veuen com se'ls relega aquesta posició en favor de nous colors. Molts productes on el color és el de menys (ulleres, cascs, bicicletes,...) les marques comercials fent ús de les seves arts doten d'una altra entitat a productes que tan sols aporten aquesta nova aparença visual i llancen campanyes per atraure el ciutadà del carrer. En aquest sentit, les grans curses ciclistes són cada cop més una plataforma de llançament comercial en aquest sentit. Nous models de bicis, noves combinacions de colors, etc.\nEl darrer toc, més elitista, el dóna la personalització de les bicicletes que veiem als vídeos i que cada marca de bicicletes ofereix de forma exclusiva a grans corredors. Ho vam començar a veure amb Lance Armstrong i ara gairebé s'ha estès a la majoria de figures (Contador, els Schleck, Cavendish, Hincapié, Valverde, etc.).\nLes marques comercials anant cadascuna per la seva banda, indirectament transmeten un missatge comú al comprador o usuari: "renovar-se o morir". Un altre tema és que es vulgui entrar en aquest roda materialista sense fi. Particularment sóc partidari de que l'usuari de la bicicleta en general, quan compra una cosa ha de buscar que les prestacions, seguretat, comoditat, fiabilitat i garantia del producte vagin d'acord a l'ús que rebran per davant de tot. A partir d'aquí, i tenint això clar, ha de posar després a la balança la qualitat/ preu de productes similars, per acabar finalment amb el gust per uns colors o per uns altres, tenint present l'evolució que pateixen aquests. Món apassionant el de la compra d'un producte, perquè t'adones que fina que és la frontera entre un i altre producte (a vegades un descompte del venedor amb què no hi comptaves, un preu prohibitiu que te'n fa desdir, una combinació de colors més encertada que et motiva,...). Cal perdre un temps abans no tingui lloc la decisió per un o altre. Invertir aquest temps previ pot representar l'èxit o el fracàs de l'adaptació del producte a nosaltres. És clar, que la regla: si és car és bo, i així no perdo temps també sol funcionar, però fent aquest exercici per segons quines coses et pots estalviar molts diners, per segons quines altres, potser valoraràs més una garantia, una seguretat, una tecnologia... i això òbviament pujarà el cost.\nPublicat per Xavi a 19:48:00


Setmana Europea de la mobilitat 2015, Alacant\nAlacant celebra La Setmana Europea de la Mobilitat\nDel 16 al 22 de Setembre del 2015\nL’Ajuntament d’Alacant, en el seu objectiu per fer de la ciutat d’Alacant, un espai per a la mobilitat, celebra del 16 al 22 de Setembre la Setmana de la Mobilitat Europea 2015. Es tracta d’una ferma aposta pel benestar de ciutadans i visitants, que promou hàbits saludables en els desplaçaments urbans i que aspira sense dubte, a contribuir en la construcció d’una ciutat més ordenada i neta, més intel·ligent i sostenible a llarg termini, i que centra els seus esforços en el benestar de les persones.\nEnguany a més, són nombrosos els col·lectius ciutadans que se sumen a aquesta ambiciosa proposta, i volem que tu també formes part d’ella, participant en els esdeveniments programats per l’Ajuntament d’Alacant, i que van a tenir lloc al llarg de set dies consecutius.\nAl treball amb bici. Organitzat per “Alacant amb bici”.\nItinerari fins al polígon industrial Les Talaies.\nLloc de trobada: En El Tall Engonaĺs (Plaça de l’Estel).\nAccessibilitat de les parades d’autobusos. Organitzat per “Alicante Accesible”.\nLloc de trobada: Mercat Central, porta principal.\nTaller de mecànica de bicicleta. Organitzat per “Alacant amb bici”.\nLloc de trobada: Auditori de la Diputación Provincial d’Alacant (ADDA).\nPARK(ing) DAY Organitzat per “Regidoria de Medi ambient”.\nTransforma, durant un dia una plaça d’aparcament en un jardi.\nLloc de trobada: Plaça Calvo Sotelo.\nRecorregut pel castell de Santa Bàrbara i el seu entorn, reclamant la seua accessibilitat.\nOrganitzat per “Alicante Accesible”.\nLloc de trobada: Estació del MARQ, al costat de l’ascensor del TRAM.\n“BUS CAN”. Organitzat per “Regidoria de Mobilitat, Accessibilitat i Seguretat”- “Regidoria de Joventut i Protección animal”\nPuja al bus amb la teua mascota.\nParada Porta del Mar, plaça Doctor Gómez *Ulla 2, Alfonso el Sabio 12, plaça dels Estels 17, Federico Soto 1,Maisonnave 42, Estación Central d’Autobusos, Conde Vallellano, plaça Canalejas, plaça Porta del Mar.\nBicifestación reivindicativa, passeig litoral.\nOrganitzat per “Alacant amb bici”.\nLloc de trobada: Plaza de Bous. Final del trajecte: Estació de Madrid.\n20 de Setembre. Deixa el cotxe a casa i veuràs que passa\nSi deixes el teu cotxe a casa el diumenge 20 de Setembre i véns a l’acte inaugural de Ciclovía, trobaràs multitud d’activitats per a aprendre i disfrutar. Hem reservat per a tu un gran espai comprès entre la Plaça del Mar i part de “La Cantera”. Tallem el tràfic, perquè pugues disfrutar d’un agradable passeig amb bicicleta, caminant o com vulgues, sempre que deixes el teu cotxe a casa.\nAçò és el que hem preparat per a tu.\nParc lùdic-infantil amb rocòdrom, circuit “bicis boges”, circuit “bici-cross”, castells inflables, taller de dibuix…\nTaller «Aprèn a muntar amb bicicleta» en la jornada de Ciclovia. Organitzat per “Asociación Colectivo Minka” i “Brigada Ciclista – Policia local”.\nTaller «Aprèn a reparar la teua bicicleta» en la jornada de Ciclovia. Organitzat per “Brigada Ciclista – Policía local”.\nTaller d’ educació vial “Parc Infantil de tràfic”. Organitzat per “Policia local”.\nExposició “Campaña de Seguretat Vial”\nAmb panells informatius, aula mòbil i explicació didàctica per a població sènior amb problemes de mobilitat. Repartiment de material promocional gratuit. Organitzat per “RACE”.\nAnimació de carrer.\nRepresentació de teatre.\nProjecció del documental Bikes vs Cars.\nLloc: Seu de la Universitat d’Alacant (UA) en el parc de Canalejas\nTaula redona sobre la mobilitat a la nostra comarca\nOrganitzat per “PCM”.\nLloc: Seu de la Universitat d’Alacant al Parc Canalejas.\nSi tens cap dubte contacta amb les oficines de Turisme d’Alacant.


Bloc Multilingüe « El bloc de Carme Pla\n« Comença la traducció\nNecessito Ajuda amb els Articles »\n24 febr. 2007 per Carme\nPer a la xerrada de blocaires de demà he preparat un petit esquema per explicar com he muntat el bloc multilingüe aquest que estàs llegint.\nSento que no sigui tan complet com el de Daniel. Si vols que afegeixi/modifiqui alguna cosa, fes servir els comentaris. Tens temps fins demà al migdia.\nActualització: L’apunt més complet que he llegit fins ara sobre aquest tema és un de dvromeu. Si tens dubtes sobre com començar un bloc multilingüe, et podría ajudar molt. El trobaràs aquí: Multilingual Blogging with WordPress.\nEtiquetes:Ebresfera, traducció, Wordpress\n2 Respostes a “Bloc Multilingüe”\ndiumenge, 25 febrer, 2007 a les 21:14\nT’ha quedat molt bé aquesta presentació Carme!!! No has de sentir res, dona!! La llàstima que després de tanta feina no l’haguem pogut exposar a la xerrada!!! 🙂\ndilluns, 26 febrer, 2007 a les 13:43\nVa estar molt bé la xerrada, Daniel. Però el millor de tot, com sempre, el contacte amb la gent. Gràcies pel comentari sobre la presentació!\nEl bloc de Carme Pla © 2018 Drets reservats.


Utopia, pors i esperances del supermercat cooperatiu | Directa\nArran del naixement d'un supermercat cooperatiu, l'autor reflexiona sobre el rol de les grans cadenes de distribució i el 'boom' dels productes ecològics en un sistema capitalista\nDavid Palau 15/03/2018\nMenjar és un acte polític, i aquesta setmana especialment i les que vindran, ens toca decidir de quin costat estem, donat que s'inicia a Barcelona una etapa de treball importantíssima que ens pot portar a dos nous escenaris, i només de nosaltres dependrà cap a on girin les tornes. S'està gestant el que pot ser el naixement d'un supermercat cooperatiu, seguint el model del Food Coop de Brooklyn i de tants altres models en ciutats d'arreu. I aquest projecte em suposa personalment unes pors i unes esperances que intentaré explicar tot seguit.\nPel que fa a les pors, en primer lloc, se'm fa contradictòria la idea de lluitar per la sobirania alimentària i, per tant, contra el capitalisme, des d'un supermercat, donat que en la dinàmica depredadora del capitalisme, els supermercats i les grans cadenes de distribució s'han convertit en peça fonamental dintre del Sistema Alimentari Global, lluny d'aportar a "el dret de les persones a aliments adequats des del punt de vista saludable i cultural, obtinguts a través de mètodes sostenibles i ecològics, i el dret a definir els seus propis sistemes alimentaris i agrícoles" que la sobirania alimentària ens proposa, segons Via Campesina.\nA l'Estat espanyol, aquesta realitat es tradueix en el fet que cinc grans cadenes de distribució d'aliments (Carrefour, Mercadona, Eroski, Auchan i El Corte Inglés) controlen més del 55% d'aquesta distribució\nEls supermercats convencionals promouen, entre d'altres, unes polítiques de producció basades en la sobreproducció i posterior malbaratament d'aliments, dues eines elementals pel capitalisme, que necessita aquestes polítiques per continuar la seva reproducció i pertinent expansió, que no veu paisatges sinó matèries primeres: és, precisament, el model productiu actual, i no la humanitat, qui destrueix la naturalesa, incloent-hi la potencialitat de l'ésser humà.\nEn el cas de l'Estat espanyol, aquesta realitat es tradueix en el fet que cinc grans cadenes de distribució d'aliments (Carrefour, Mercadona, Eroski, Auchan i El Corte Inglés) controlen més del 55% d'aquesta distribució; de fet, el 24% de la quota de mercat correspon només a Mercadona.\nA més, en els darrers anys i vist el boom dels productes ecològics, el capitalisme, que tot ho devora, ha optat per apoderar-se també d'això, i l'agricultura ecològica s'ha convertit en un nínxol de mercat més dins de l'economia capitalista; avui dia m'atreviria a dir que tots els supermercats convencionals han optat per vendre productes ecològics. Però són productes locals o vénen de l'altra punta del globus? Paguen un preu digne a qui produeix l'aliment? Si van embolcallats de plàstic, segueixen sent ecològics? Es tracta d'aliments de temporada o seguirem fent veure que a la natura no hi ha estacions? Sovint les respostes són negatives i, per tant, aquesta aposta per l'ecològic, lluny de ser motor de transformació, és pur negoci amagat de bona fe i es converteix en blanquejador del capitalisme. L'ètica feta pols.\nAquesta aposta per l'ecològic, lluny de ser motor de transformació, és pur negoci amagat de bona fe i es converteix en blanquejador del capitalisme\nLa idea d'un supermercat cooperatiu pot pretendre de per si trencar la relació social d'explotació de la força de treball i l'acumulació de la riquesa per part dels "homes de rapinya" del capitalisme, per passar a socialitzar la riquesa i aportar així justícia, igualtat i democràcia. "Produir per la solidaritat, no pel mèrit", com diu Josep Manel Busqueta.\nAfronto aquesta etapa, però, amb grans esperances, perquè aquest supermercat cooperatiu pot ser una finestra, una oportunitat, l'espurna que encengui la flama d'un nou model de consum i de transformació social. Es tracta, com deia Angela Davis, de "deixar d'acceptar les coses que no podem canviar, i canviar les coses que no podem acceptar".\nLa meva utopia és comprar directament a pagès, però en un país com el nostre on ja el 90% vivim en entorns urbans, aquesta aposta es fa cada vegada més difícil. Després, i sense oblidar la compra directa, entren les cooperatives de consum, que tot i engegar amb èxit els primers anys, veiem com darrerament s'han estancat. I si volem apostar per la sobirania alimentària, crec que ens cal afrontar el debat de què fer per a que el missatge arribi a un gruix social de la població a qui no està arribant o que no el considera una emergència.\nCaldrà, això sí, bolcar-nos amb la petita i mitjana pagesia de proximitat i agroecològica tenint en compte que la distribució en serà el pal de paller, amb les productores que aposten pel cooperativisme, amb projectes amb vessant social, eliminar al màxim els plàstics i tot tipus d'envasos, potenciar la compra a granel, fer pedagogia sobre el malbaratament alimentari, cuidar i respectar tots els racons del país, buscar sinergies amb altres projectes i mirar d'unir esforços i mancomunar estructures... Utòpic? Segurament, però com deia Eduardo Galeano "la utopia serveix per caminar"... Caminem?\nUtopia, pors i esperances del supermercat cooperatiu Flattr donate!\ncadenes de distribució


L'escorxador de la Garrotxa, entre els pioners en un nou sistema per agilitzar la detecció de la salmonel·la - Garrotxa Digital\nL’Escorxador de la Garrotxa ha començat a participar en el projecte europeu Passpork, que els permetrà en dos anys desenvolupar un revolucionari equip de detecció de la salmonel·la a la carn de porc a temps real, aproximadament en 5 o 6 minuts, i no 24 hores com fins ara. L’Escorxador de la Garrotxa ha iniciat aquest projecte juntament amb un consorci d’empreses i centres de recerca de diferents països europeus punters en la producció porcina, com Dinamarca, Alemanya, Holanda i el Regne Unit.\nL’Escorxador de la Garrotxa ha iniciat la participació al projecte Passpork, a la recerca d’un sistema de control més fiable, ràpid i menys costós a l’hora de detectar la salmonel·la a la carn del porc. Durant els propers dos anys, es desenvoluparà aquest projecte amb l’objectiu principal de dissenyar, construir, provar i validar, un equip que proporcioni en pocs minuts la informació sobre la prevalença de salmonel·la i altres bacteris en les canals porcines. La nova solució permetrà una reducció significativa del temps de resposta, ja que en la majoria dels casos s’estan rebent els resultats de les analítiques en 24 hores i de vegades en més dies. L’obtenció d’aquesta informació “en temps real” pot ajudar a definir estratègies de millora del procés, i és un important avenç en el control de la seguretat alimentària de la carn de porc. El projecte PassPork s’ha acollit a una línia d’ajuts europeus i s’ha aprovat un ajut global d’un milió 300 mil euros per una inversió total d’un milió 700 mil euros. INNOVACC, el clúster del sector carni porcí català, ha estat treballant en un projecte col·laboratiu de control de la salmonel·la durant tota la cadena alimentària, liderat per l’Associació Tècnico-Sanitària del Porcí (ASSAPORC) d’Osona, i ha estat a partir d’aquest projecte que s’ha plantejat la necessitat d’avançar en solucions per al control de salmonel·la similars a les que tenen països com Dinamarca, Holanda, Suècia, Noruega, Finlàndia, Irlanda, Bèlgica, Alemanya o Regne Unit. En el projecte, hi participen també empreses i centres de recerca i innovació d’alguns d’aquests països punters en la producció porcina.\nCurs de gerent de petit comerç\nDiversitat d’opinions entre els representants polítics garrotxins després de la compareixença de Carles Puigdemont\nAhir es va viure un altre moment històric al Parlament de Catalunya amb la compareixença de Carles Puigdemont per valorar el resultat de l'1 d'octubre. El que s'esperava que fos una Declaració d'Independència d'acord amb la llei del referèndum, va ser finalment…\nMelcior, Gaspar i Baltasar arribaran a la capital de la Garrotxa en una cavalcada plena de novetats. Serà la primera vegada que Ses Magestats passaran pel nou Firal després de les obres i també estrenaran tres trons dissenyats per l'estudi olotí de Jordi Vayreda.…\nAhir es va donar el punt de partida al Nadal Esportiu, la nova oferta d'activitats esportives per als més petits des de l'Ajuntament d'Olot. Agafant el relleu del Llop que s'havia dut a terme altres anys, el Nadal Esportiu s'ha passat al Pavelló Firal per intentar…


L'esperança de la utopia: de març 2008\nEscrit per Tals les 22:19 5 comentaris:\nUs recomano la banda sonora de Juno, és el millor de la pel·lícula. És dolça, divertida i té trossos de lletra molt macos ^^\nPD: Prometo un post sobre l'utilitarisme aviat!\nAvui per mi ^^ Em faig gran\nEscrit per Tals les 12:58 10 comentaris:\nSentir que formes part d'aquell indret que tant estimes, omplir-te les mans de sorra i deixar-la escapar com si fos temps indòmit.\nM'agradaria esdevenir un d'aquests grans de sorra i deixar-me endur per l'aigua fins arribar a un lloc nou i desconegut.\nEscrit per Tals les 21:02 5 comentaris:\nTemes: fotografia, mar, sorra\nEscrit per Tals les 22:46 8 comentaris:\n"Jo vag voler ser filòsof per poder fer-me preguntes, però ara els altres em demanen respostes" És una de els frases de Diderot a l'obra (no crec que sigui una cita literal, no tinc tan bona memòria).\nDiderot ens planteja els grans dubtes de la filosofia: llibertat o determinisme, l'home com a ésser natural o social, individu o societat, raó o passió... Si voleu passar una bona estona, riure i que us facin pensar una micona, us la recomano.\nTemes: filosofia, teatre\nEscrit per Tals les 22:38 8 comentaris:\nEscrit per Tals les 22:21 8 comentaris:\nEscrit per Tals les 20:40 5 comentaris: