Noticia UPV: Per primera vegada en els 52 anys d'història de la UPV, les eleccions a rector seran per votació electrònica, des de les 9 fins a les 20 hores. Estan cridades a les urnes 31.449 persones | Universitat Politècnica de València\nPer primera vegada en els 52 anys d'història de la UPV, les eleccions a rector seran per votació electrònica, des de les 9 fins a les 20 hores. Estan cridades a les urnes 31.449 persones\nEl dimarts 4 de maig de 2021 se celebren eleccions a rector a la Universitat Politècnica de València. Per primera vegada en els 52 anys d'història de la universitat aquests comicis seran per votació electrònica. Un total de 31.449 persones estan cridades aquell dia a les urnes.\nEl col·lectiu més nombrós és el que agrupa l'alumnat de titulacions oficials de la UPV. Són 26.639 persones, que representen el 21% del vot ponderat. Li segueix en nombre el sector del personal d'administració i serveis: 1.910 treballadors que sumen el 10%. Un total de 1.468 professors funcionaris doctors tindrà a la seua mà el 54% del vot ponderat i, finalment, el sector de l'altre personal docent i investigador (1.432 persones) completarà amb un 15% la totalitat del recompte.\nSense desplaçament ni cues: vota a colp de clic\nPer a emetre el vot tens des de les 9 fins a les 20 hores. És necessari accedir a la intranet, apartat “Eleccions, Accés a la plataforma de votació”. En la pantalla d’inici de sesió hauràs d'introduir de nou el teu número de DNI (sense lletra), de NIE o passaport, així com la contrasenya, tal com fas habitualment. Amb això, accediràs a la pantalla de votació, on podràs triar entre les tres candidatures presentades i el vot en blanc. El sistema de votació electrònica no permet la possibilitat del vot nul.\nAbans d'abandonar l'aplicació, el sistema mostra l'opció triada i sol·licita que confirmes o canvies el vot. Finalment, emet un rebut en què apareix un codi alfanumèric. Hauràs d'anotar o imprimir aquell codi, que et permetrà a posteriori comprovar que el teu vot ha sigut comptabilitzat en l'escrutini. I és que, en el moment de la publicació dels resultats, al web de la Secretaria General es farà públic una llista amb la relació completa dels rebuts de vots emesos, com a manera de validar que, efectivament, cada vot ha sigut tingut en compte.


Petrer reinventa els premis Model en la seua 23a edició amb una aposta per la innovació – Ajuntament de Petrer\n> Petrer reinventa els premis Model en la seua 23a edició amb una aposta per la innovació\nPetrer reinventa els premis Model en la seua 23a edició amb una aposta per la innovació\nPublicada per Comunicación Ayto. de Petrer el 5 Octubre 2019\nS’amplien les activitats amb una mesa d’experts per a analitzar el futur de la marroquineria i el calçat.\nEls premis Model al disseny de marroquineria enfilen la seua recta final en l’edició número 23 que se celebra enguany. Uns premis que, com ha assenyalat el regidor de Desenvolupament Econòmic David Morcillo, són “un referent en el sector a nivell nacional perquè tots els anys rebem dissenys i maquetes des de diferents punts del país”.\nEnguany els Model amplien les seues activitats i sota l’epígraf de Model Fashion Week s’han organitzat una sèrie d’esdeveniments amb la finalitat de posar en valor el sector de la marroquineria i abordar-ne les perspectives de futur.\nEn aquesta edició, en els Model prevaldrà també la innovació des de diversos fronts. A més del Premi al Millor Disseny, s’ha incorporat un nou a la bossa de mà més innovadora. I la gala d’entrega de premis mateix, que se celebrarà el dijous 17 d’octubre, coincidint amb la inauguració d’una exposició al Forn Cultural amb tots els models presentats, en la qual la posada en escena serà també innovadora.\nUn dia després, també en aquest mateix espai, se celebrarà el que s’ha vingut a denominar com a Forum Model Experience, un esdeveniment en el qual diversos empresaris analitzaran el sector i les propostes de futur, enfocat als dissenyadors i a qualsevol persona que estiga relacionada amb el sector del calçat i la marroquineria.\nQuant al nombre de models presentats no se sabrà fins a la setmana que ve, tenint en compte que són vàlids tots aquells que s’envien per correu i que el termini acaba al llarg del dia de hui. Aquest matí ja s’havien rebut una dotzena, dels quals solament quatre són de Petrer i la resta de diferents punts del país, la qual cosa ha sigut destacada per la directora dels premis i tècnic municipal de la Tourist Info, Sara Sánchez, qui ha indicat que “l’habitual és que la majoria arriben l’últim dia amb el que és molt possible que aquesta xifra s’amplie de manera considerable”. També ha destacat que “hi ha hagut una bona difusió dels premis el que sens dubte ha ajudat a aconseguir una major repercussió”.\nEls Model comencen oficialment demà amb Dia 37, una iniciativa conjunta dels ajuntaments d’Elda i Petrer per a la promoció del calçat i la marroquineria per a la qual s’han inscrit 40 persones.


Montserrat Gomariz bat dos rècords màsters a Caldes - Regió7\nMontserrat Gomariz bat dos rècords màsters a Caldes\nLa nedadora baixa la marca estatal en 50 papallona i la catalana en 100 estils\nGomariz fent sonar la campana dels rècords, a Caldes de Montbui ARXIu PARTICULAR\nLa nedadora del CN Minorisa Montserrat Gomariz ha assolit un parell de rècords valuosos dins la categoria de +45 anys durant la novena edició del campionat de natació màster que va organitzar el CN Caldes de Montbui. Hi van participar 108 nedadors (60 dels quals homes i 48 dones), que van representar 21 clubs, la majoria d'ells catalans però també vinguts des de Madrid i Andalusia.\nLa competició va ser de força alt nivell i hi va destacar Gomariz, que va aconseguir imposar-se en les dues proves en què va participar, en els 50 metres papallona i en els 50 estils. Però el més destacable de tot van ser les marques amb les quals va aconseguir les seves dues victòries. En especial, la dels 50 papallona, ja que amb el registre de 31 segons i 8 centèsimes batia el rècord espanyol de la categoria de +45. En els 10o estils, el temps d'1.13.08, també de gran vàlua, és el rècord de Catalunya.\nMontserrat Gomariz, que en la dècada dels 80 va aconseguir ser una nedadora de primer nivell, amb medalles als estatals dins la categoria absoluta i també amb rècord d'Espanya inclòs a la seva gran modalitat de papallona, ha tornat a la competició. Ara, en els grups de màsters, torna a deixar constància de la seva indubtable classe com a nedadora.\nEn la competició que es va fer a Caldes de Montbui, per part del CN Minorisa també hi va prendre part Rafael Herrador, el qual va fer 1.02.29 en l'hectòmetre lliure i en els 100 estils va ser primer dins de la seva edat amb 1.11.12.


Salt decidirà el 24 de setembre en una consulta popular si vol l'Ikea - Empordà\nSalt decidirà el 24 de setembre en una consulta popular si vol l'Ikea\nPubliquen la convocatòria del procés que decidirà el desenvolupament urbanístic del sector sud\nSALT | DAVID JIMÉNEZ 19.08.2016 | 06:30\nEl sector sud, entre l´AP-7 i Girona (una mica més enllà del Sta. Caterina) i de l´avinguda de la Pau a la C-65. marc martí/arxiu\nLa consulta popular a Salt per decidir sobre el desenvolupament urbanístic de la zona sud del municipi ja té data: el dissabte 24 de setembre. Els veïns hauran de decidir si estan d'acord a revisar el plantejament per permetre (o no) la implementació, entre d'altres, de grans equipaments comercials o hospitalaris. A la pràctica, servirà per conèixer l'opinió dels ciutadans per saber si estan a favor d'un Ikea a la vila i de reservar espai per a una gran zona sanitària, amb el possible i nou hospital Trueta.\nEn concret, la pregunta que l'equip de govern ha proposat amb una resposta única de «sí» o «no» és la següent:?«Estàs d'acord en que l'Ajuntament de Salt promogui aquesta modificació del planejament del sector sud en aquests termes?». Per poder respondre, la pregunta té un preàmbul on s'explica què significa votar sí o no.\nVotar «sí» a la modificació -segons explica el text de la proposta- vol dir que es «planteja revisar i replantejar el plantejament urbanístic del nostre municipi en els termes següents:\n1) Permetre urbanísticament la implementació de grans equipaments comercials.\n2) Establir un àmbit de desenvolupament industrial i comercial.\n3) Limitar el nombre d'habitatges de nova construcció al mínim exigible legalment.\n4) Preveure un espai de reserva per a possibles equipaments hospitalaris i educatius».\nPer contra, votar «no» a modificar el planejament vigent «passa per:\n1) No permetre la implementació de grans equipaments comercials.\n2) Aturar d'entrada qualsevol desenvolupament fins que s'esgoti el sòl disponible actualment per revisar i replantejar el creixement urbanístic del nostre municipi.\n3) Estudiar quina activitat econòmica volem per al futur d'aquesta zona amb criteris de proximitat i estabilitat».\nSegons les regles de la consulta publicades ahir al Diari Oficial de la Generalitat (DOGC), en tractar-se d'una consulta popular no refrendaria el resultat «no pot ser vinculant per a l'Ajuntament» però el govern municipal «es compromet a acceptar el resultat de la consulta i a obrar consegüentment».\nLa votació només podrà ser presencial i tindrà lloc el dissabte 24 de setembre en horari de 9 a 20 hores. Podran votar els empadronats a Salt amb residència legal i que siguin majors de 16 anys. Els locals habilitats per a la consulta amb una mesa seran Mas Llorens, Ajuntament (aquí amb dues meses), Escola Santaló, Biblioteca Iu Bohigas i també a Mas Mota.\nSegons el decret de convocatòria, a partir d'avui s'inicia el període de difusió institucional i de campanya informativa (tot i que no s'especifica en què consisteix) i es dóna 15 dies «per tal que les organitzacions socials o professionals interessades puguin manifestar la voluntat de formar part del procés». Per a la campanya es podran utilitzar espais públics del 9 al 23 de setembre. Una comissió de control i una altra de?seguiment vetllaran pel bon funcionament de la consulta. Un cop finalitzi la votació, s'iniciarà el recompte i ja hi haurà un resultat provisional. El recompte definitiu s'iniciarà «a les 9 hores del tercer dia següent a la votació presencial, en acte públic».\nEls resultats es publicaran al DOGC en un termini de 30 dies i es donarà compte de la memòria del procés al ple de l'Ajuntament.


XIM XIM D'HISTORIETES: TEMPS\nPublicado por Natàlia en 15:05\nXeXu 10 de marzo de 2011, 15:54\nPer ser una paranoia... espero que no sigui autobiogràfic... Quina situació més crítica. Què podem fer per ajudar-te?\ngarbi24 11 de marzo de 2011, 5:01\nel peus sempre millor en contacte amb el terra, que havent passades unes hores les coses sempre es veuen diferent\nElfreelang 11 de marzo de 2011, 10:07\nEl temps no existeix és una invenció....espero que només sigui una paranoia és angoixant....respira l'aire salat de la platja! salut!\nNatàlia 11 de marzo de 2011, 10:57\nGràcies per contestar a tots 3, es un pupurri de sentiments de sensacions i angoixes. Gràcies per dir que podeu fer......però he de veure la llum jo sola, gràcies no obstant per estar!\nHi han moments en que et sents defraudat per tot el que creies i amb qui creies i sents la soledat en majúscules.No trobes res per qe continuar lluitanti ja sé que hi ha moltes coses per lluitar, però en aquest moment no les trobo.


PROGRÉS: Pressupostos Municipals 2008\nPressupostos Municipals 2008\nUns pressupostos amb ingressos inflats i molts errors en la previsió de despeses que seran difícilment sostenibles\nEl Govern PSC-ERC va aprovar el febrer els pressupostos municipals per al 2008, que no incorporen novetats destacables i bàsicament mantenen les inèrcies de funcionament del municipi.\nAquests pressupostos no incorporen criteris polítics com s'hauria d'esperar. No s'hi troben prioritats polítiques clares: sostenibilitat i medi ambient? Solidaritat? Polítiques amb perspectiva de gènere? Processos participatius? Poc de tot això es reflecteix a les previsions econòmiques de l'Ajuntament per a l'any 2008.\nEn l'aspecte contable són uns pressupostos que difícilment es podran cumplir. Els ingressos estan inflats i seràn difícils d'assolir. Dos exemples clars:\n1) A les ordenances fiscals aprovades pel Govern incrementaven l'IBI un 6,92% i això representava, uns ingressos de 133.332,35€. Ara el pressupost d'ingressos per l'IBI representa una entrada de 194.303€ (un increment del 9,27%). No s'han fet pas nous habitatges el darrer any que facin créixer la recaptació per IBI, així que els números no encaixen!!!\n2) L'impost de circulació de vehicles està congelat a Santa Coloma des de fa uns anys i es troba en el màxim permès. En la previsió del Govern, però, s'incrementen els ingressos per aquest concepte un 9,46%, representant 45.965€ més de recaptació que el 2007. D'on surt aquest increment? De nous cotxes d'alta gama?\nSi als ingressos inflats hi sumem que en l'apartat de despeses hi ha un bon grapat d'errors, sembla que ens encaminem cap a un pressupost irreal i al desgavell en les comptes municipals.\nEn el capítol d'inversions en obres, ens preocupa que no hi hagi un equilibri territorial en les actuacions com es feia fins ara. No es tenen en compte les necessitats dels diferents nuclis del municipi i el cas més flagrant és el de Cesalpina. Després d'anar pregonat abans de les eleccions que amb un nou govern sí que hi hauria inversions, en el primer pressupost que fan eliminen els 52.000€ compromesos cada any per a millores en aquest barri –voreres, baranes, el casal, zones verdes, etc. A Can Lluch faran una pista d'skate (no se sap ben bé on ni com), però no les pistes espotives a l'aire lliure tan sol·licitades (i que consideren faraòniques). A Can Via s'obliden del parc de jocs infantils que ells mateixos reclamaven.\nAra és hora de governar i no de discursos fàcils. Si el pressupost és el programa d'aquest govern (a falta d'un programa polític), és clar que anem a pitjor, també en economia..\nTema: Economia, Plens municipals


Planta kentya - Plantes Online - Navarro Florista\n> PLANTES D'INTERIOR>KENTYA PLANTA\nLA MILLOR PLANTA PER DECORAR INTERIORS\nPlanta de 1.50m molt utilitza per decorar interiors de botigues, oficines o cases. Una de les seves virtuds és que no exigeix molta llum i queda ideal a qualsevol racó. Es caracteritza per la seva elegància i resistència.\nRecomanem no posar aprop de radiadors no tampoc exposada a corrent de aire fred. Es recomana pulveritzar les fulles amb aigua especialment a estiu, 2 cops per setmana en èpoques de més calor i cada 15 dies a hivern.\nProduct reviews for KENTYA PLANTA (5)


Joaquim Forn surt de la presó per anar a treballar i el Barça no pren cap mesura sobre el 'trollgate': les claus del dia, amb Antoni Bassas (20/02/2020) (Antoni Bassas)\n4 min. 20/02/2020 08:27\n651x366 Agents de la policia en les immediacions d'un dels bars on ha tingut lloc l'atac / REUTERS/Kai Pfaffenbach Agents de la policia en les immediacions d'un dels bars on ha tingut lloc l'atac / REUTERS/Kai Pfaffenbach\nÉs dijous, Dijous Gras, 20 de febrer del 2020 (o 20/2/20). El dia serà bastant monòton, més aviat, amb sol i només alguns núvols baixos a les Terres de l'Ebre i a la Costa Daurada. Aquest matí fa fred d'hivern. En fa més que ahir, però en canvi al migdia el termòmetre ja començarà a pujar.\nLes temperatures tornaran a superar els 20 graus per Carnestoltes\n1. Comencem amb una notícia molt violenta: vuit persones han mort i cinc han quedat ferides en un atac amb armes a la ciutat de Hanau a Alemanya. Els atacs s’han produït en dos bars libanesos on es pot menjar i fumar xixa per una persona que ha conduit un cotxe i ha anat de l’un a l’altre. Aquest principal sospitós de les morts s'ha trobat mort per la policia a casa seva aquesta matinada mateix, al costat d’un altre cadàver.\n2. I, ja que hi som, coronavirus: 2.128 morts i 75.727 malalts. Els països que més malalts tenen, que passen de 80, són Singapur, Japó i Corea del Sud. Al Japó ja han començat a evacuar el creuer ancorat a Yokohama. Han deixat baixar els que no estan encomanats del virus. Els científics creuen que el confinament del vaixell va ser un error perquè tenir la gent a bord sense poder desembarcar ha afavorit el contagi.\n3. La petroquímica de Tarragona va quedar aturada ahir per la vaga general convocada pels sindicats per exigir més control. Una manifestació a la tarda va reclamar més seguretat, informació i coordinació entre administracions.\n4. Joaquim Forn surt de la presó de Lledoners per treballar en aplicació de l'article 100.2. L'exconseller treballarà en el departament legal de Mediapro a partir d'avui.\n5. Som on érem a la taula de diàleg: Sánchez ha proposat que sigui dilluns i Torra critica que s'actuï unilateralment. Mentrestant, la Fiscalia recorre el segon permís penitenciari que els tècnics de Lledoners van donar a Jordi Cuixart, afirmant que el president d’Òmnium no s’ha penedit i que és víctima d’”importants distorsions cognitives, ja que nega el caràcter delictiu de la seva conducta”.\n6. El primer ministre britànic, Boris Johnson, ha fixat un sistema de punts semblant al d’Austràlia perquè només entri a treballar al Regne Unit immigració qualificada, amb bon nivell d’estudis i que parli anglès.\n6. A la Champions, el València va perdre per 4 a 1 contra l’Atalanta i el Tottenham de Mourinho va perdre a casa contra el Leipzig, per 0-1.\n7. I pel que fa a l’escàndol que afecta el Barça pel pagament d’un milió d’euros a una empresa que es dedicava a atacar persones a les xarxes, la comissió delegada del club no va voler prendre ahir cap decisió en calent, i demà es reunirà tota la junta directiva. Toni Padilla firma la informació on diu que “molts semblen més preocupats per descobrir com han sortit informacions dins del club que no pas per saber qui va encarregar què en relació amb aquestes activitats irregulars. Albert Llimós, mentrestant, firma un article en què afirma que el Barça va ser advertit de les activitats irregulars de l’empresa amb la qual ara s’ha trencat el contracte. A Mundo Deportivo han entrevistat Messi i diu que tot aquest afer li ha semblat “estrany”. També diu que vol continuar al Barça per guanyar una altra Champions, i afegeix: “Si volem la Champions hem de créixer, i molt. Avui, tal com estem, fem curt”.\n8. I pel que fa al futbol, el Barça, que juga dissabte al Camp contra l’Eibar, presentarà avui el davanter Braithwaite, procedent del Leganés.


El quartet format per Manuel Martínez (clarinet), Xavier Vilaplana (clarinet), Martí Guasteví (corno di bassetto) i José Vicente Montesinos (clarinet baix), interpreta en concert obres de Hoedl, Satie i Iturralde, entre d'altres, en una proposta en què la música es marida amb vins.\nEl concert és el primer del cicle Denominació d'Origen. Maridant Música, que constarà de 6 concerts i que s’allargarà fins al juny. Al llarg dels 6 concerts es tastaran vins únicament catalans, provinents de cellers petits i de tirada limitada i de gammes accessibles a totes les butxaques.\nDurant el cicle es cobriran totes les DO catalanes i tots els tipus de vi: des de blancs fluïds i refrescants fins a negres intensos i estructurats, passant per blancs complexos, rosats carnosos, negres suaus, escumosos i dolços.\nHi participaran cellers com Finca Parera (DO Penedès), Planas-Albareda (DO Penedès - CR Cava), Grimau (CR Cava), Comalats (DO Costers del Segre), Bernaví (DO Terra Alta), La Bollidora (DO Terra Alta), Can Roda (DO Alella), Collbaix (DO Pla de Bages), GatzaraVins (DO Conca de Barberà) Adernats - Vinícola de Nulles (DO Tarragona), Buil & Giné (DOQ Priorat), Joan Simó (DOQ Priorat), Vinyes dels Aspres (DO Empordà), Can Sais (DO Empordà), Vinyes d'Olivardots (DO Empordà), Ètim - Coop Falset (DO Montsant) i Mas de les Vinyes (DO Montsant), entre d'altres.


La Generalitat podria deixar el FLA i tornar a finançar-se als mercats\nEl Departament d’Economia i Hisenda intenta tranquiŀlitzar els ciutadans –en particular, treballadors públics i proveïdors– explicant que la Generalitat podria deixar el FLA i tornar a finançar-se als mercats, ja que hi està molt més preparada que fa sis mesos encara que queda molta feina per fer.\nEn ocasió d’una entrevista a Catalunya Ràdio, el secretari d’Hisenda, Lluís Salvadó, ha explicat que els ingressos de la Generalitat han augmentat un 17,5% durant el primer semestre del 2017 en relació al mateix període de l’any passat. Per tant, encara que el govern espanyol suspengués el FLA, “ningú es quedarà sense cobrar”.\nLluís Salvadó ha explicat que Catalunya està “estudiant nous escenaris de finançament” i, de fet, des del Departament d’Economia i Finances s’han establert contactes amb inversors estrangers justament amb aquesta finalitat.\n“Som un país solvent i tenim garanties per tornar els diners”, ha assegurat Salvadó.\nEl Departament d'Economia no elaborarà els pressupostos abans del referèndum\nEl Departament d'Economia i Hisenda de la Generalitat, presidit per Oriol Junqueras, començarà a elaborar els pressupostos de l'any vinent només després del referèndum de l'1 d'octubre i ho farà segons el seu resultat del referèndum. Si aquell dia guanyés el sí, la Generalitat començaria una fase de negociació amb…\nTags: del, departament, govern, generalitat, d'economia, l'any, nous, als, ingressos, tant\nStandard & Poor’s dóna suport a les amenaces del govern espanyol\nAhir la Comissió Delegada per a Assumptes Econòmics del govern espanyol va establir que Catalunya podrà continuar rebent les partides del Fons de Liquiditat Autonòmica (FLA) només si la Generalitat garanteix que no es destinen fons a l'organització del referèndum. Concretament, una sèrie d'alts càrrecs i funcionaris haurà de certificar setmanalment que no…\nTags: del, catalunya, espanyol, govern, d, més, generalitat, aquesta, ha, fons


Rubí s’adhereix a la Declaració de Sabadell per la millora de la qualitat de l’aire - Ajuntament de Rubí\nRubí s’adhereix a la Declaració de Sabadell per la millora de la qualitat de l’aire Els municipis que s’han sumat a la iniciativa reclamen un gran pacte amb la Generalitat de Catalunya, amb mesures urgents i eficients, on el món local hi tingui un paper rellevant https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/rubi-s2019adhereix-a-la-declaracio-de-sabadell-per-la-millora-de-la-qualitat-de-l2019aire https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/rubi-s2019adhereix-a-la-declaracio-de-sabadell-per-la-millora-de-la-qualitat-de-l2019aire/@@images/image/preview\nEstació de la Xarxa de Vigilància i Previsió de la Contaminació Atmosfèrica a Ca n’Oriol (foto: Ajuntament de Rubí - Ramon Vilalta)\nRubí i un total de 61 ajuntaments i altres ens municipals representants del món local s’han adherit a la Declaració de Sabadell, per un acord polític i social per la millora de la qualitat de l’aire. Tenint en compte que la contaminació de l’aire no té fronteres i que demana una resposta conjunta, els municipis reivindiquen el seu paper com a actors clau per buscar solucions a la crisi climàtica.\nA la Declaració de Sabadell s’exposa que la contaminació atmosfèrica té efectes perjudicials directes i greus sobre la salut de les persones, segons l’Organització Mundial de la Salut (OMS), i que el canvi climàtic és una altra problemàtica greu vinculada a l’emissió de gasos amb efecte d’hivernacle derivada del trànsit rodat i altres activitats humanes. La declaració també assenyala com a preocupant que, a Catalunya, determinades zones densament poblades superin els nivells d’òxids de nitrogen (NOx) i de partícules (PM10), i que en altres zones del país els nivells d’ozó també siguin elevats.\nEls municipis signants reivindiquen el seu paper com a actors clau de les crisis climàtica i de la contaminació de l’aire, recordant que, des de fa anys, desenvolupen les actuacions de mitigació de les emissions que es deriven del Pacte d’Alcaldies pel Clima i l’Energia. Paral·lelament a la Declaració de Sabadell, de caràcter nacional, Rubí també s’ha adherit al Pla d’Acció Supramunicipal per a la millora de la qualitat de l’aire del Vallès Occidental.\nPer tot això, els municipis signants apel·len al Govern de la Generalitat de Catalunya i a les administracions supramunicipals i reivindiquen un gran acord polític i social per la millora de la qualitat de l’aire, amb mesures urgents i eficients, on el món local hi tingui un paper rellevant.\nEls ajuntaments es comprometen a adoptar mesures fermes per millorar la qualitat de l’aire i reduir les emissions, i a impulsar accions concretes i urgents en els àmbits de la planificació urbana, el disseny d’infraestructures i d’equipaments públics sostenibles i una gestió de l’entorn urbà que tinguin en consideració la salut pública i la seva relació amb la qualitat de l’aire.\nTambé fan seu el compromís de promoure la pacificació de la mobilitat urbana privada, una mobilitat que redueixi les emissions, amb la millora dels transport públic urbà i interurbà, amb la promoció dels vehicles elèctrics i els desplaçaments a peu o amb bicicleta. Justament aquesta setmana, l’Ajuntament de Rubí ha presentat el Pla director de la bicicleta i dels vehicles de mobilitat personal (VMP) 2021-2027.\nL’adhesió de Rubí a la Declaració de Sabadell es va fer efectiva al 2n Congrés de Qualitat de l’Aire, celebrat recentment a la cocapital vallesana, al qual hi va assistir el regidor de Medi Ambient, Transició Ecològica i Benestar Animal, Andrés Medrano Muñoz.


Francisco Cabrera rep el Premi Esportivitat de Panathlon Club - Diari de Sabadell\nFrancisco Cabrera rep el Premi Esportivitat de Panathlon Club\nFrancisco Cabrera juntament amb representants del Panathlon, Club de Tir, familiars i Marisol Martínez/Ll. Franco\nEl tirador Francisco Cabrera (Club de Tir Sabadell) va recollir aquest dimarts el Premi Esportivitat que atorga el Penathlon Club Sabadell en col·laboració amb l'Ajuntament. Aquesta tretzena edició del guardó ha premiat el gest de fair play que Cabrera va protagonitzar en el Campionat de Catalunya de pistola aire de l'any passat celebrat en les instal·lacions de tir de Mollet del Vallès. En una tirada clau per la seva classificació per la final, un jutge va cantar 9,5 punts i ell va advertir que eren, en realitat, 8,6 punts, a risc de perdre la seva posició de privilegi.\nEl jurat del Panathlon Club ha considerat la seva acció d'esportivitat mereixedora del premi que va rebre de mans de Martí Sala en el seu últim acte oficial com a president de l'entitat. De fet ahir es va escenificar el relleu amb la presència del nou president, el conegut Josep Masip. La Tinent d'Alcalde i regidora d'Esports, Marisol Martínez, va voler agrair "de cor" la trajectòria de Martí Sala al davant del Panathlon durant més de dues dècades.\n"Hem consolidat un guardó que és un reflex dels valors que volem transmetre des de la nostra entitat i això suposa una gran satisfacció", va explicar Martí Sala durant l'acte presentat pel cap d'antena de Ràdio Sabadell, Sergi Garcés. Per la seva part, Marisol va incidir que "és un dels moments més bonics de l'any perquè dóna sentit a la política esportiva que fem des de l'Ajuntament, on donem gran importància als valors". També va mostrar la seva satisfacció perquè el guardonat sigui membre del Club de Tir, "una entitat a la qual m'uneix un vincle especial" i un esport que requereix "disciplina, concentració i unes capacitats diferents". També es va alegrar perquè Francisco Cabrera és del seu barri, Torre Romeu. El protagonista, més nerviós davant el micròfon que en una competició, va agrair al Panathlon la decisió i el suport de la seva família i de l'entitat que representa.\nTemes:marti sala, panathlon club, Premi Esportivitat


Nova reedició dels cromos de les dones esportistes d'Ontinyent - TV Digital Ontinyent\nIniciEsportsNova reedició dels cromos de les dones esportistes d'Ontinyent\nNova reedició dels cromos de les dones esportistes d’Ontinyent\ncromos de dones esportistes d’Ontinyent. Imatge d’Oscar Borrell. Octubre de 2021\nBorrell explicava que “vam repartir gratuïtament 2000 albums i quasi 300.000 cromos, adjuntant-los amb la premsa, i també a les escoles, el poliesportiu, la piscina coberta o com obsequi amb la inscripció a la cursa de la dona. Són moltes les peticions que hem rebut d’accedir a més cromos per completar els àlbums, i així anem a fer-ho”, manifestava. A tal efecte, i per facilitar la recirculació i aprofitament dels cromos repetits, s’ha habilitat una fitxa on es podran marcar fins a 10 cromos que falten, i que es dipositarà al poliesportiu. Amb aquesta fulla, la persona col·leccionista haurà de deixar 10 cromos repetits, i rebrà els cromos que demanda.\nArticle anteriorOntinyent viurà un cap de setmana complet de bàsquet amb l’Eset-Ontinet i la Final Four\nArticle següentL’Oficina Xaloc informa sobre la convocatòria d’ajudes europees a la rehabilitació d’immobles


Les principals tendències de comunicació per 2016, segons Hotwire - Blanquerna Milab\nYOU ARE HERE:Home » Comunicació Audiovisual » Les principals tendències de comunicació per 2016, segons Hotwire\nL’agència de Comunicació Hotwire ha fet públic aquest dimarts el setè informe de Tendències de Comunicació, mitjançant el qual l’agència prediu les 10 tendències de comunicació que dominaran 2016. Destaquen, sobretot, les experiències de realitat virtual, la primacia de les plataformes de continguts de tercers i les campanyes que ofereixin una utilitat a l’usuari.\nLa guerra de les plataformes\nLes pàgines web corporatives es convertiran en un canal addicional en comptes de ser la destinació final. Tot i que encara seran un lloc en el qual podrem publicar contingut, veurem cada vegada més com la informació s’expandeix per la web a causa que canals de publicació com Medium o LinkedIn Premi, que s’han construït sobre serveis de distribució, es convertiran en un element bàsic de les campanyes de màrqueting.\nEl ‘embut invertit’\nEl model tradicional del ‘embut’ de vendes ha estat invertit. Els consumidors ara van directament al punt final de compra. Mentre que els grans retailers online busquen l’amplitud, les marques han de buscar la profunditat. Orientar el contingut i les campanyes per crear una bona experiència amb la marca farà que els consumidors no només tornin, sinó que busquin la marca en qualsevol lloc al que comprin, construint una connexió més forta amb el consumidor i donant-li la volta al embut al mateix temps.\nLa nostra audiència està acabant amb la publicitat\niOS9 ha permès el bloqueig d’anuncis, però el mercat no està preparat per reaccionar. En 2016, els professionals del màrqueting necessitaran millorar la publicitat nativa, a més d’explorar noves formes de generar notorietat a la part alta de l’embut (des podcasts patrocinats i acords amb bloggers que siguin influencers, vloggers i Instagrammers), fins a un renovat compromís amb activitats d’experiències.\nLa mort dels millenials\n2016 serà l’any en què deixem de dirigir-nos als ‘millennials’ com un únic grup demogràfic. En el seu lloc, les marques es dirigiran a les audiències basant-se en la seva forma específica de pensar i en els seus valors concrets. Comprovarem com incrementa el contingut sofisticat orientat a grups (nínxols) diferents del públic jove, segmentat amb independència de l’edat. És possible que ens oblidem de l’edat en general (és només un número) i el màrqueting es centri en el que realment mou a l’audiència: les seves passions i la vida que han triat viure.\nL’any que anirà de viure el moment. Els professionals del màrqueting dependran menys dels calendaris de continguts i més del seu instint i de la guia de bones pràctiques. Aquells que puguin donar llibertat als seus equips perquè creuen contingut instantani i assumeixin la imperfecció que implica el moment ajudaran que la comunicació de la marca es vegi més natural.\nFes-ho gran. Fes-ho híper-local\nEn 2016, els professionals del màrqueting han de centrar-se en el detall, creant missatges individuals per a cada segment de l’audiència i que vagin units a la característica que defineix a cada un d’aquests grups. En aquest nou món hiperfocalizado, quatre o cinc variants d’un missatge ja no són suficients; necessitarem crear 10, 15 o fins i tot 20 missatges, cadascun orientat a una subsecció específica de la nostra audiència.\nSigues rellevant. Sigues útil. Fes-te sentir\nLes grans campanyes de màrqueting de 2016 no consistiran en fer soroll, sinó en oferir un servei. Prendrem exemple de les grans companyies que ja han assolit aquest. Per exemple, IBM protegia de la pluja amb els seus anuncis al carrer; i Samsung ha muntat pantalles gegants a la part del darrere dels seus camions on projectava el trànsit gràcies a una càmera situada a la part frontal del vehicle, per mostrar als conductors en quin moment era segur avançar. Les campanyes de màrqueting seran cada vegada més una part activa i no passiva de la vida diària.\nLa realitat virtual com el teu canal d’elecció\nCom els consumidors demanen més experiència i menys comunicació lineal, la realitat virtual es convertirà en un tendència clau en aquest 2016. Aquest maquinari es generalitzarà com a resultat de la comunitat gamer i l’entreteniment, però seran els creadors de contingut i els professionals de la comunicació els que garanteixin que la plataforma flueixi en totes les facetes de la vida, no només en els jocs. Els professionals del màrqueting no només necessiten assegurar-se que comprenen l’impacte que la tecnologia pot tenir sobre l’estratègia, sinó també saber quan utilitzar-la ia qui dirigir-se per que funcioni.\nLes marques seran les noves activistes\nEls valors mantenen a les comunitats unides, però cal viure’ls i veure’ls en actes. Amb consumidors que jutgen cada vegada més basant-se en les polítiques econòmiques i socials de les marques, seguirem veient com les marques donen més pes als afers polítics i socials que preocupen a la gent, situant els valors al centre de la seva estratègia de comunicació.\nTallant la connexió\n2016 serà l’any en què la indústria reaccioni al vídeo online, combinant experts en producció de vídeo i equips de planificació i comptes amb un coneixement ampli dels canals en els que el vídeo funciona millor.\nTens un nou projecte periodístic? Google et finança\nPrimera convocatòria de la acceleradora de 'startups' de RTVE


En aquest capítol de "Dígits" s'explica com funcionaven els primers ordinadors de la història i què signifiquen conceptes com "díode de buit", "electrònica", "bits" o "programa".\nL'ENIAC era una màquina dedicada a fer càlculs militars, als Estats Units, durant la Segona Guerra Mundial. La premsa va dir que aplicava, per primera vegada, velocitats electròniques a tasques matemàtiques. Va assolir certa popularitat, per això se la considera sovint el primer ordinador de la història.\nEl component principal de l'ENIAC era el díode de buit, i en portava 18.000. El díode és una làmpada de buit amb dos pols, càtode i ànode, amb la propietat que només deixa passar el corrent elèctric en un sentit. Això permet regular i amplificar el corrent d'electrons. D'aquí que s'anomeni electrònica la tecnologia que es va desenvolupar gràcies a aquest dispositiu.\nUn altre ordinador, l'ABC, s'aproximava més a la idea moderna d'un ordinador, ja que mentre l'ENIAC calculava amb la base númerica 10, l'ABC ho feia amb la base 2, amb uns i zeros, amb bits. A l'ABC, però, li faltava un component per ser un autèntic ordinador: el programa.\nUn programa és un seguit d'instruccions que l'ordinador ha d'executar. Està representat, com les dades, per números, és a dir, per bits. Canviar de programa consisteix a carregar en la memòria de l'ordinador els bits corresponents. A l'ABC i l'ENIAC, en canvi, calia entrar-hi les instruccions encenent o apagant una colla d'interruptors.\nLa idea del programa ve de més lluny i d'una altra indústria, la tèxtil. L'enginyer Joseph Marie Jacquard va idear unes targetes amb perforacions mitjançant les quals es donaven les instruccions al teler per fer un teixit o un disseny determinats.\nEl primer ordinador amb un concepte semblant el va inventar l'enginyer Konrad Zuse i es deia Z3. El Z3 tenia tots els components dels ordinadors actuals: electrònica, bits i un programa memoritzat. Un altre ordinador amb tots aquests ingredients va ser el MARK.


UdG Llengües UdGAcollida lingüísticaIntercanvis lingüísticsAvaluació\nObté 2 crèdits practicant llengües\nParticipar en el programa d'intercanvis lingüístics del Servei de Llengües Modernes t'ofereix la possibilitat d'obtenir 2 crèdits de lliure elecció. Si t'interessa cal que passis una petita avaluació, que consisteix en el següent:\nFer un total de vint-i-cinc hores d’intercanvi lingüístic (50% en cada llengua).\nParticipar en quatre de les activitats lúdiques que us proposem.\nPresentar les dues activitats d’avaluació que es descriuen a continuació.\nAssistir a l’entrevista oral.\nEn l'avaluació sempre es té en compte quin és el nivell de llengua de què partiu abans d’iniciar l’intercanvi.\nHas d'elaborar una petita memòria de l'intercanvi lingüístic que has fet seguint aquest model. Fixa-t'hi bé, la memòria conté tres parts diferenciades:\nLa primera part correspon a les activitats culturals en què has participat (tàndems, sortides i visites organitzades, assistència amb la teva parella a esdeveniments culturals i tradicionals de la ciutat, etc.);\nEn la segona has de descriure un total de cinc trobades amb la teva parella, trobades en què també es tracta que descobriu junts llocs de Girona i dels voltants de la ciutat.\nHas de presentar la memòria en la llengua que practiques. Així, els estudiants de la UdG cal que ho facin en l’idioma que practiquen (anglès, francès, italià, alemany, portuguès, rus...); quan els coneixements previs d’aquest idioma siguin baixos o nuls, només caldrà respondre en aquesta llengua cinc de les qüestions que plantegem, la resta de qüestions es poden respondre en català.\nQuant als estudiants de mobilitat, almenys cinc de les qüestions plantejades en la memòria s’han de respondre en català, la resta es poden respondre en castellà, anglès, francès o italià.\nEl termini de lliurament de la memòria és l'11 de gener.\nEn l’entrevista caldrà resoldre unes preguntes breus sobre l’intercanvi en la llengua que hi has practicat, i respondre oralment algunes preguntes sobre el funcionament de l’intercanvi. És important que vingueu les dues persones que constituïu el tàndem.\nA començament de maig rebreu un missatge amb l'accés a un formulari per reservar dia i hora per fer l'entrevista.


Xarxa de contactes a LinkedIn | FINDERandWILBER\nPosted by FandW | abril 22, 2014\t| Social Media | No Comments\nQuè cal fer perquè la nostra xarxa de LinkedIn creixi? I per millorar les nostres possibilitats de connectar amb la gent a través d’aquesta xarxa social? És tan senzill com fer les coses bé, evitant alguns errors que poden arruïnar la nostra reputació professional.\nA diferència de Facebook i Twitter, que es poden adaptar al mateix temps tant a un vessant personal com a un de professional, LinkedIn és una xarxa social pensada estrictament per als negocis. És per això que, des del primer moment en què apareixem allà amb un perfil, els seus usuaris esperen de nosaltres un comportament professional en tot moment.\nA mesura que anem construint la nostra xarxa de contactes, és important saber què és apropiat i què es considera de mala educació a LinkedIn, amb l’objectiu d’establir vincles profitosos.\n1. Mostrar un perfil professional\nNomés tenim una oportunitat per causar una primera impressió, per la qual cosa cal aprofitar-la. Si utilitzem una imatge poc professional per a la nostra foto de perfil, pot ser que mai tinguem l’oportunitat de recuperar la nostra reputació. És recomanable utilitzar una foto en què es vegi tota la cara, amb un fons clar, un somriure i una vista clara dels nostres ulls. Com ens agradaria presentar-nos davant un possible nou client? Doncs fem-ho igual a LinkedIn.\n2. Evitar l’abús de paraules clau\nEl primer que molta gent fa quan rep una sol·licitud de connexió és mirar el nostre perfil. I si és ple de paraules clau repetitives o irrellevants, hi ha una bona possibilitat que no es connecti amb nosaltres. Sí, hem d’optimitzar el nostre perfil de LinkedIn amb paraules clau rellevants per ser trobats en els resultats de cerca, però hi ha una gran diferència entre això i posar moltes només per omplir.\nEn lloc d’utilitzar un gran nombre de paraules vagament pertinents per aparèixer en centenars de resultats de cerca, és millor seleccionar unes poques amb les quals desitgem ser associats. Així, ens assegurarem d’aparèixer en els resultats de cerca només quan els altres usuaris estiguin realment interessats a trobar perfils com el nostre. Una bona estratègia de paraules clau ha de ser selectiva i intel·ligent.\nDes del primer moment en què apareixem a LinkedIn amb un perfil, els seus usuaris esperen de nosaltres un comportament professional\n3. Personalitzar cada sol·licitud de connexió\nEl missatge de sol·licitud de connexió predeterminat pot enviar un senyal equivocat a la persona amb la qual desitgem establir un vincle. El missatge genèric pot implicar que no dediquem temps a enviar una sol·licitud personal o que la persona a la qual l’hi enviem no és prou important com per justificar una sol·licitud personalitzada. Així, el missatge de connexió per defecte pot posar fi a una relació abans que comenci.\nÉs recomanable personalitzar cada sol·licitud de connexió explicant alguns motius per fer-ho, ja que l’altra persona serà molt més receptiva a acceptar. Això és especialment important quan estem tractant de connectar-nos amb clients potencials que no coneixem en persona.\n4. Sol·licitar validacions d’aptituds de persones que coneixen el nostre treball\nUna validació d’aptituds (endorsement) de LinkedIn és una bona manera de mostrar a algú que valorem les seves habilitats i coneixements sobre el servei que presten. Això sí, allò que mai podem fer és una valoració només com a excusa per demanar que ens la facin a nosaltres. Aquestes opinions s’han de donar lliurement, per mostrar als altres que valorem el treball dels seus contactes, no per promocionar-se. En cas de rebre una bona valoració d’algú a qui hem valorat prèviament, és positiu mostrar agraïment.\n5. Tractar recomanacions com a referències\nA diferència del punt anterior, les recomanacions de LinkedIn són una referència personal i es mostra en les dues parts. Si acceptem una recomanació d’algú amb una mala reputació, es mostra en el nostre perfil i als seus. La seva reputació pot tenir conseqüències negatives per a nosaltres. Només és positiu demanar recomanacions de persones que poden donar fe del nostre treball. Així doncs, no cal demanar o acceptar una recomanació d’algú que no coneixem, o donar una recomanació a algú pel treball de la qual no puguem respondre.\nSi alguna vegada dubtem sobre com actuar a LinkedIn, n’hi ha prou amb pensar en aquesta xarxa social com un esdeveniment de networking. Pensem en com ens agradaria presentar-nos i com ens agradaria actuar en la interacció amb una persona cara a cara. El que no faríem en persona, no ho fem a LinkedIn!


HORA BLAVA: Terrats\nM'he enfilat per un turó a prop del poble i m'ha mostrat aquesta imatge. Cases apilotonades que contrasten amb la immensitat d'un mar i d'un cel que sabem immens. La nostra vista vagareja per les teules, xemeneies, finestres, antenes... com música sorollosa. El blau del fons ens transporta a la calma d'un altre món en silenci.\nXeXu 13/7/13 9:49\nLa perspectiva canvia molt quan ens ho podem mirar des de dalt. No cal pujar un gran cim per veure-ho tot diferent.\nConsol A. Rusiñol 13/7/13 10:26\nEls grans cims, en dies clars i a certes hores, són com el mar i el cel, immensos i majestuosos. Si vols veure petites coses has de baixar arran de terra.\nnovesflors 13/7/13 10:12\nNo ho podria dir millor del que ja has explicat tu.\nConsol A. Rusiñol 13/7/13 10:25\nUn compliment que t'agraeixo. Potser no cal ser millor sinó diferent i així es millora tot.\nJordi 13/7/13 16:13\nA la Índia d'aquesta foto en farien un contrast: entre l'existència (samsara) o món de la il·lusió recreada per la ment i la idea d'alliberament (moksha) o, com tu ho descrius: "la calma d'un altre món en silenci." La fita és el darrer, però com en la teva fotografia, abans has de passar pel primer.\nConsol A. Rusiñol 14/7/13 8:38\nInteressant, els vents de llevant ens porten noves paraules que ens ajuden a mirar-nos amb uns altres ulls.\nGEMMA 13/7/13 19:53\nMmmmm... el silenci! Companyia imprescindible per a mi.\nConsol A. Rusiñol 14/7/13 8:41\nSense els silencis no hi ha música, tant sols sorroll.\nM. Roser 13/7/13 20:41\nUn bon contrast, semblen dos mons diferents, el de la calma i el silenci a la llunyania i el del primer pla, que ens mostra la mà de l'ésser humà...M'agraden les teulades de les cases belles i les eixides amb regust de temps passats...\nConsol A. Rusiñol 14/7/13 8:45\nHi ha una barreja de terrats vells i més nous sense perdre l'encant particular. Un poble antic que es renova a poc a poc.\nGlo.Bos.blog 13/7/13 23:47\nUn sol mon, que es veu diferent segons la perspectiva escollida, com acostuma a passar amb totes les coses.\nConsol A. Rusiñol 14/7/13 8:47\nSí, potser es tracta de buscar la millor perspectiva en cada moment, aquella que ens pot ajudar a créixer.


Josep Romeu i Figueras | enciclopèdia.cat\nliteratura lit i història de la ciència hist ciènc\nPoeta, crític literari i investigador.\nÒdena, Anoia, 16 de març de 1917 — Barcelona, Barcelonès, 18 de desembre de 2004\nFormat a l’Ateneu Igualadí de la Classe Obrera, estudià a la Universitat de Barcelona i als Estudis Universitaris Catalans. Es doctorà en lletres el 1948. Fundà i dirigí el grup cultural igualadí Anabis (1944-48), Ariel (1946-51) i la col·lecció Signe, de poesia i assaig, dirigida juntament amb J. Horta. Ideà (1946) un projecte de centre d’estudis comarcals d’Igualada, del qual es desentengué en ésser institucionalitzat pel franquisme el 1947. Fou membre fundador de la Societat Catalana d’Estudis Històrics (1946). Professor d’investigació al CSIC adscrit a l’Institut Espanyol de Musicologia (1971-84) i professor de la facultat de lletres de la Universitat Autònoma de Barcelona (1969-84), el 1972 ingressà a l’Acadèmia de Bones Lletres.\nRecollí els seus poemes a Obra poètica (1951) i a Tots els poemes (1993, amb el poemari inèdit Tres cicles de retorn). Posteriorment publicà els reculls Temps (1995), Versos a mitja veu (2000), Ésser i estar (2001), Imatges i metàfores (2002) i Immers en la paraula (2003).\nLa seva obra crítica versa principalment sobre el Modernisme, Joan Maragall, J.V. Foix, B. Rosselló-Pòrcel, etc., mentre que els seus estudis se centren sobretot en la poesia tradicional i de cançoner, la poesia del s. XVI, el teatre medieval i el popular (entre el 1961 i el 1969 organitzà i dirigí, per encàrrec de l’Ajuntament de Barcelona, nou cicles de representacions de teatre medieval), les formes poètiques antigues, llegendes i tradicions populars, etc.\nEntre les seves publicacions principals cal esmentar: El mito de “El comte Arnau” en la canción popular, la tradición legendaria y la literatura (1948), les edicions de Cançons nadalenques del segle XV (1949), Teatre hagiogràfic (1957), Teatre profà (1962), El Cancionero Musical de Palacio (1965), els volums corresponents al s. XIV (1964) i a poesia i teatre del XV (1964) de l’obra Literatura catalana antiga, els estudis La légende de Judas Iscarioth dans le théâtre catalan et provençal (1957), els textos dramàtics El davallament de la Creu a Catalunya i El fragment inèdit d’Ulldecona (1967), Joan Timoneda i la “Flor de enamorados’" (1972), el recull d’estudis Poesia popular i literatura (1974), la selecció d’assaigs Sobre Maragall, Foix i altres poetes (1984), El teatre assumpcionista de tècnica medieval als Països Catalans (1984), "Sol, i de dol”, de J.V. Foix (1985, pel qual rebé el premi de Literatura Catalana de la Generalitat de Catalunya en la modalitat d’assaig), Materials i estudis de folklore (1993), Lectura de textos medievals i renaixentistes (1994), Teatre català antic (1994-95), Assaigs i altres indagacions crítiques (1996), l’antologia Corpus d’antiga poesia popular (2000), l’edició crítica de les Poesies catalanes de Pere Serafí (2001) i la recopilació Llegendes de la Garrotxa (2004).\nEl 2003 publicà un Quadern de memòries, pel qual rebé el 2004 el premi de la Crítica Serra d’Or. Fou guardonat, també, amb els premis Menéndez Pelayo del CSIC (1947), del certamen de poesia de l’entronització de la Mare de Déu de Montserrat (1947), Milà i Fontanals de l’IEC (1955), i amb la Creu de Sant Jordi (2001).\nA títol pòstum i gràcies a la intercessió de la seva vídua, Núria Font i Clavell, es publicà el poemari Poemes d’ara i de tornada (2006) —amb pròleg de Bartomeu Fiol i epíleg de Miquel Batalla i Ferrando—, La Garrotxa, creences i costums : el cicle de l’any (2007), la reedició facsímil del Llibre de la muntanya. Antologia de prosa i poesia (2007) i el Dietari sense dates : reflexions i notes (2008) —amb un pròleg de Miquel Batalla i Ferrando i un epíleg de Sergi Jover—. De la seva obra inèdita resta encara pendent la publicació d’un altre llibre dedicat al teatre medieval.\nEn morir, tot el seu fons personal (obres pròpies, biblioteca particular i un complet epistolari que conserva la seva correspondència amb autors com Salvador Espriu, J.V. Foix i Maria Aurèlia Campany, entre d’altres) fou cedit a la Biblioteca Central d’Igualada, que ha dedicat una sala específica al Fons Josep Romeu i Figueras.\nFou soci d’honor de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana.\nPBB / R\nJosep Romeu i FigueresPàgina a Endrets. Geografia Literària dels Països Catalans


Viaranys: Sa Panada - Penyal des Bous\nEtiquetes: Alaró , Binissalem\nUna molt bona opció per seguir fent sortides fins i tot a l’estiu, no massa llarga ni complicada, a excepció de conèixer o no el territori. Una bona i novedosa plublicació. Salut\n15 d’octubre de 2019 a les 23:43\nAixí és amic Llorenç, un recorregut curt de manteniment per un territori que no coneixiem. Ens va agradar per les bones vistes.\n17 d’octubre de 2019 a les 19:39\nJosé Manuel Busquets ha dit...\nHola. Avui mateix, hem fet aquesta ruta però en sentit contrari (pujada pel coll den Simonet i baixada per sa Panada).\nSom de Binissalem i no acabam de trobar ben bé es camí que enllaça sa partió entre els dos municipis i sa Panada. És una contrada una mica abandonada però amb vistes espectaculars.\nMolt bona descripció. Només hi manca alguna foto del camí que baixa cap a ca n'Arabí des del coll.\n26 de desembre de 2019 a les 15:42\nGràcies José Manuel, a nosaltres també ens va costar trobar el camí de pujada al Penyal, de fet cada un va pujar per on li va semblar millor, no és gens fàcil seguir el tirany (si és que n'hi ha).\n26 de desembre de 2019 a les 19:15


Puc dir que tot el que he fet professionalment, des de molt jove, ha estat sempre relacionat amb la imatge: vídeo, televisió, disseny gràfic i fotografia.\nVaig començar estudiant fotografia a l'Institut Fotogràfic de Catalunya, però molt aviat vaig entrar a treballar a una empresa productora de vídeo i audiovisuals (Triac). Primer en trucatge fotogràfic per a audiovisuals (multivisió) i, més endavant, com a muntadora, ajudant de realització i realitzadora de diversos vídeos de tipus cultural i institucional.\nEl pas següent va ser la televisió, tant a la televisió pública com en productores privades. En el departament de Dramàtics de TV3 vaig treballar d’ajudant de realització en diverses sèries i, a productores com Ovideo TV, Gest-Music Endemol, i d’altres... vaig participar, sempre des de la realització, en diferents sèries i programes, amb esporàdiques incursions en el món de la publicitat.\nDesprés de més de quinze anys en aquest movedís món vaig decidir fer un canvi radical a la meva vida: deixar la feina (TV3), deixar la meva estimada ciutat (Barcelona) i anar a viure a un poble de la costa de Tarragona (Calafell). De tant en quan és bo fer alguna bogeria.\nJa fa uns deu anys que em dedico al disseny gràfic i, molt especialment, a la fotografia. Han estat moltes i moltes hores d’estudi i treball personal i solitari, com no pot ser d’una altre manera. D’adaptació constant als canvis continuats de les noves tecnologies en aquest anys. De no parar mai de investigar i avançar.\nLa fotografia és ara la meva dedicació principal. Expressar des de la idea inicial, només imaginada, potser incomprensible, a la imatge impresa en una textura concreta. Abastar tot el procés. No busco la perfecció, només expressar sentiments.\n© Iolanda Astor. Tots els drets reservats. Les imatges no poden ser utilitzades sense permís escrit de l'autora.


David Rovira declararà si la Fiscalia el cita per haver donat suport al referèndum | EFMR.cat\nInici Notícies David Rovira declararà si la Fiscalia el cita per haver donat suport...\nDavid Rovira declararà si la Fiscalia el cita per haver donat suport al referèndum\nL’alcalde de l’Espluga, David Rovira, ha afirmat a l’EFMR que anirà a declarar si la Fiscalia el cita per haver signat el decret de suport al referèndum del pròxim 1 d’octubre. Per ara, l’Ajuntament de l’Espluga encara no ha rebut aquest ordre, però sí que l’han rebut altres municipis més grans de Catalunya.\nRovira ha explicat que la presidenta de l’Associació de Municipis per la Independència, Neus Lloveras, i president associació catalana de municipis, Miquel Buch, van recomanar als alcaldes que anessin a declarar si els arribava la cita. L’alcalde de l’Espluga ha assegurat que aquesta no era la seva primera opció, perquè s’havia plantejat no presentar-se davant la Fiscalia. “Nosaltres no hem fet res mal fet, que ens vinguin a buscar”, ha expressat David Rovira, però reconeix que aquesta resposta donaria més importància al fet que els mossos detinguin els alcaldes que hagin desobeït la petició de la fiscalia, com va ordenar el fiscal general de l’Estat, José Manuel Maza.\nEn qualsevol cas, David Rovira ha recordat que va firmar el decret de suport al referèndum complint amb la promesa electoral del seu partit de donar suport al Govern i al Parlament per fer efectiu el dret a decidir el futur de Catalunya. Davant dels darrers moviments del Govern Espanyol i de la justícia de l’estat, Rovira no descarta que puguin ser imputats per un delicte de desobediència, prevaricació o malversació. En aquest sentit, l’alcalde ha manifestat: “No tindria cap lògica, però vist com les gasten aquesta gent és possible que passi alguna cosa, que ignoro quina és, però les amenaces ja veieu que són molt fortes”. “La llibertat d’expressió i la llibertat de reunió acabarà sent un tema penal, això no és propi de la democràcia en què vivim”, ha lamentat Rovira.\nENTREVISTA amb l’alcalde de l’Espluga, David Rovira\nArticle anteriorEl dimecres 13 de setembre del 2017 en un minut\nArticle següentUn altre programa de música del dimecres 13 de setembre del 2017


Desenvolupament humà i comunitari: de juny 2013\nEl paper assistencial de la família davant la inutilitat dels poders públics i la governança\nDestaca el gran paper de la família en aquesta època de crisi. La família potser no educa en hàbits i actituds com en altres temps però segueix sent la gran productora de benestar. Aquí no entrem a analitzar els diversos models de família existent a la nostra societat, sinó aquella forma de socialització que es genera en el si dels llaços de parentiu. La família (en gran part l'anomenada família tradicional i la gentilicia), i l'entorn social són els grans propiciadors de feina, molt més que els poders públics. Aquesta és una tendència que s'ha estudiat especialment a l'escenari italià i que s'obre pas en la societat espanyola i catalana. La família continua sent el coixí sobre el qual reposa el pes dels laments ciutadans, on s'exerceix la fraternitat, la solidaritat i l'afectivitat proactiva.\nLa família desenvolupa així un paper de catapulta per a la precària inserció laboral i, si s'escau, per a l'ajuda entre els seus membres. Quan es col · lapsen altres institucions, sempre ens queda la família com a recurs de què es pot disposar. Al meu parer cal valorar de forma extremadament positiva aquest paper de la família com a generadora de benestar, en un exemple del pas de l'Estat de benestar a la societat del benestar. Aquesta dada adquireix més rellevància encara davant l'absència de polítiques de suport a la família a Espanya.\nD'altra banda, avui cal fer notar també la destrucció progressiva de la classe mitjana. És important associar els valors de l'esforç i de la capacitació professional, la tenacitat, la responsabilitat, com a elements a destacar en aquesta classe social, la qual veu que en aquests moments de crisi perd poder adquisitiu, per les retallades socials, l'augment dels impostos, i fins i tot en els casos més dramàtics els seus membres se senten amenaçats, per no dir assetjats i fins i tot assaltats de manera sobrevinguda, a causa de la pèrdua del treball i de les despeses de la hipoteca que poden portar al desnonament. D'ella han sortit la gran majoria dels professionals i treballadors qualificats que han construït i aixecat aquest país, des de la postguerra fins als nostres dies. La percepció de descens social, genera un malestar latent, i fins i tot en ocasions un sentiment d'injustícia, per canvis de vida no imputables aquestes persones. La destrucció de la classe mitjana comporta, sens dubte, pèrdua de valor afegit en l'àmbit laboral, i dificultats perquè la societat del benestar pugui construir-se amb empreses petites i mitjanes socialment responsables. Sens dubte, l'esperit de sacrifici és un valor positiu, no exclusiu però si fortament arrelat a la classe mitjana. No obstant això, en els anys de la bombolla i de l'especulació no s'ha conreat. Així, el poc esperit de sacrifici té conseqüències avui en l'àmbit laboral (no voler determinats treballs per ser massa sacrificats), matrimonial i familiar (augment espectacular de les separacions i divorcis, inclús de mutu acord), escolar (promoció sense massa controls de qualitat en el progrés educatiu), i en general estaria relacionat amb la cultura de l'esforç, en el sentit que a la vida cal esforçar-se i sacrificar-se per mantenir un matrimoni o per estudiar i cultivar-se, o per formar-se al màxim per ser competent en una professió. Hem viscut uns anys de bonança en què la cultura de l'esforç no s'ha generalitzat com un gran valor social. Amb la crisi, la desmotivació i la desesperança troben el camp abonat per instal · lar en la ment de moltes persones. A més, la sensació de "fracàs" laboral, matrimonial o educatiu, sobre el qual abunden els mitjans de comunicació, genera una alta dosi de malestar.\nEn tot cas, els aspectes anteriors influeixen al meu judici en la desvinculació de la persona respecte de la comunitat i també en relació a l'Estat, per la qual cosa cal tenir-los en compte, ja que, lluny d'elements estrictament de l'esfera privada, incideixen en la governança de les actuals societats.\nPublicat per JOAN LLUÍS PÉREZ-FRANCESCH a 21:06 Cap comentari:\nCanvis en el “contracte social”, atur i emprenedoria.\nUn element destacable que afecta al "contracte social" és la creació d'ocupació. Els alts índexs d'atur a Espanya generen una via (d'aigua) de desafecció de la política. Una majoria de ciutadans entén que la responsabilitat de la situació actual és culpa del Govern, i que allò que importa és el resultat de les polítiques de foment de l'ocupació, fins ara lamentables i de conseqüències alarmants per a la cohesió social. Podríem dir que ni des de la perspectiva contractualista ni des de la fonamentació utilitarista de l'Estat, aquest té sentit si no aconsegueix garantir la subsistència material dels ciutadans, uns drets bàsics de la persona (com seria l'ocupació digna) i així la pau social. Quan aquests objectius legitimadors fallen, com passa ara a Espanya, la convivència es pot veure greument alterada.\nA la meva manera de veure, la majoria de ciutadans no pretén que l'Estat creï directament ocupació, sinó que creï "condicions" normatives, administratives, econòmiques. L'atur a l'Estat espanyol és una anomalia estructural que afecta el nucli més dur del sentit de la política, i la mateixa existència de l'Estat com a concepte.\nEl pessimisme dominant, la desesperació, la desconnexió de la comunitat, la marginalitat, que genera la desocupació, més en un moment en què el sector públic sembla enfonsar-se i el privat no té condiciones ni estímuls per generar ocupació, exigiria un profund replantejament d'algunes polítiques públiques d'austeritat, en el marc d'una resposta més intel · ligent, si fos possible. L'absència de referents espirituals en moltes persones encara farà menys suportable la penúria, i radicalitzarà el discurs de determinades propostes polítiques que troben la terra abonada per la desesperança. És per tot això que urgeix crear noves polítiques que puguin aportar dosis d'esperança a la població, en el marc d'escenaris més constructius.\nLa ciutadania percep que l'Estat ha de fer alguna cosa útil, davant la descomunal catàstrofe del creixement de la desocupació a Espanya, l'excessiva càrrega fiscal de les empreses i l'afany recaptatori sense més.\nLa desconnexió entre el Govern i el sector empresarial és preocupant. La percepció que no es fomenta l'emprenedoria, tot i les grans campanyes orquestrades des de fa anys, és una mostra més. D'altra banda, la petita i mitjana empresa té les seves pròpies particularitats, i està més estesa a Catalunya que en altres parts del territori estatal, amb la qual cosa el discurs "políticament correcte" de l'emprenedoria pot sonar a música celestial.\nSi amb emprenedoria el que es vol dir és que l'ocupabilitat per compte d'altri cada vegada és més escassa, precària i incerta, i que el que es propugna des dels poders públics és una tendència a ser "autònom", potser no s'estarà innovant molt . No obstant això, l'emprenedoria lligada a la promoció del talent, al "know how" diferenciador i innovador, pot tenir, sens dubte, un valor afegit notablement divers.\nDe moment, esperem noves iniciatives del Govern, com el projecte de llei de l’emprenedor. Desitgem que serveixi per alguna cosa positiva.\nPublicat per JOAN LLUÍS PÉREZ-FRANCESCH a 21:01 Cap comentari:\nRaonaments judicials i seguretat\nLa reflexió sobre seguretat i raonament judicial ha de tenir en compte el disseny institucional entre el jutge, a qui li correspon el control de les actuacions, i la Fiscalia i els cossos policials en la persecució del delicte. Cal reivindicar la centralitat del jutge en tot el procés judicial, la seva autorització o control de les mesures adoptades, com a garantia de les mateixes. De vegades, en processos que tots recordem ben recents el Fiscal sembla que hagi adoptat el paper de l’advocat defensor, la qual cosa genera una certa confusió a l’opinió pública.\nTambé cal tenir en compte el nou rol de les tecnologies de la informació i de la comunicació que poden facilitar la tasca policial però al mateix temps amaguen un potencial problema de legalitat en la seva possible abús, en la mesura que es vegi afectat el secret de les comunicacions, la protecció de dades, la privacitat, o el dret a l'honor, la intimitat o la pròpia imatge. El món digital ha posat en mans dels cossos policials nous instruments d'una banda meravellosos per a l'exercici de la seva funció, però al mateix temps potencialment perillós si no es dóna un ús adequat, ponderat i controlat. El control judicial de les mesures policials és imprescindible i ha de ser la regla, com a principi clàssic i permanent de l'Estat de Dret. Així les coses, la societat de masses de finals del segle XX ha caminat cap a un "món vigilat", una societat guiada per la facilitat del control gràcies al desenvolupament tecnològic i especialment les tecnologies de la informació i de la comunicació. La llibertat individual s'ha vist condicionada, per no dir amenaçada, per l'ús de xips, fitxers, empremtes dactilars, escoltes telefòniques, enregistraments de vídeo, etc. Tot això suposa una important evolució des de la antropometria del segle XIX.\nLa tecnologia al servei de la vigilància fa que la nostra vida sigui "transparent". La vigilància afecta tots els ressorts de la vida actual, i arriba un moment que ja no depèn directament de tècniques de processament en mans de l'home, sinó de màquines a les que cal controlar molt de prop perquè no acabin amb la llibertat humana. Vegeu per exemple, la tecnologia actual que permet fer un "escombrat" de totes les comunicacions existents en un territori, i no com fins ara amb una simple "punxada" intervenir el secret de les comunicacions. El jutge apareix en segon lloc, molt per darrere de les possibilitats tècniques, en mans de la policia. El bon i ponderat ús de les tecnologies es converteix llavors en un element essencial, sense oblidar lògicament l'obligat control judicial de totes les actuacions.\nEls secrets oficials són un altre àmbit fosc i de necessària actualització legislativa en el dret espanyol, per adaptar-se a la normativa europea. El cas dels papers del CESID (1997), va ser paradigmàtic de la necessitat de revisar el paper del jutge davant una documentació per tots coneguda, que va obligar a una desclassificació judicial (TS) en lloc de governamental.\nUn punt diferent dels anteriors però que afecta les relacions entre l'àmbit executiu i el judicial és el del dret de gràcia en l'actual Estat de Dret. Sens dubte, hem de destacar que se'ns apareix com una clàusula de tancament del funcionament ordinari dels poders públics el fet que es respecti la justícia material. En el cas dels indults particulars és un notable instrument governamental per corregir determinades situacions. En efecte, es donen casos de condemnes després de molts anys, a persones plenament rehabilitades en la vida social, que la lentitud de l'administració de justícia els provoca un càstig desproporcionat i injust, la qual cosa es pot corregir per mitjà de l'indult . Però com passa sempre, l'amiguisme pot jugar també a favor de la sol · licitud i concessió d’indults com a mínim sospitosos, com ens mostra l'experiència recent d’indults dictats en contra de la voluntat expressa del tribunal sentenciador així com per mecanismes com l'amnistia o regularització (sic) fiscal.\nEn el fons, davant tot el que he comentat en les línies precedents, podem concloure que estem en la permanent tensió entre gubernaculum i i jurisdictio, que ha recorregut la senda de la cultura occidental com a mínim des de l’era romana.\nPublicat per JOAN LLUÍS PÉREZ-FRANCESCH a 0:23 Cap comentari:\nEl paper assistencial de la família davant la inut...\nCanvis en el “contracte social”, atur i emprenedor...


El que cal saber dels tumors benignes d’os | enciclopèdia.cat\nEl que cal saber dels tumors benignes d’os\n‹ Tumor benigne d’os Tumor maligne d’os ›\nEls tumors benignes d’os són conjunts de cèl·lules derivades dels diversos teixits que conformen l’os, que es reprodueixen a un ritme més accelerat del que és habitual, tot mantenint-se ben separats del teixit sa que els envolta.\nSi un quant temps després d’haver patit un traumatisme la zona afectada comença a fer mal, o bé s’hi forma un engrossiment, cal consultar el metge, perquè hi ha la possibilitat que s’hagi format un tumor benigne.\nQualsevol engrossiment en la superfície d’un os ha d’ésser motiu de consulta, encara que no provoqui cap altra molèstia, ja que es pot tractar d’un tumor benigne que hagi d’ésser extirpat.\nEn general, el tractament del tumor benigne de l’os consisteix en l’extirpació. Cal tenir en compte que, encara que el tumor no provoqui probablement més problemes, sempre és possible que per la seva localització afecti estructures nervioses o articulars veïnes, o que es torni maligne amb el pas del temps.


Budó refreda la possibilitat que la taula de diàleg es reuneixi aquest juliol | NacióDigital\nBudó refreda la possibilitat que la taula de diàleg es reuneixi aquest juliol\nLa portaveu del Govern avisa que la gestió de la Covid-19 farà posposar la cimera de partits i entitats per preparar la trobada amb l'Estat\nper Bernat Surroca , 14 de juliol de 2020 a les 15:43 |\nMeritxell Budó en la roda de premsa d'aquest migdia al Palau de la Generalitat | Govern\nLa mesa de diàleg entre la Generalitat i la Moncloa està en l'aire. La portaveu del Govern, Meritxell Budó, no ha concretat si es podrà reunir aquest juliol i ha admès que la cimera de partits i entitats independentistes, que havia de servir per preparar aquesta trobada, s'haurà de posposar per la situació epidemiològica que viu Catalunya, amb diversos brots importants com el del Segrià o l'Hospitalet de Llobregat.\nBudó ha remarcat que el Govern se centra ara en gestionar aquests brots per evitar que la situació empitjori en les pròximes setmanes, i ha evitat detallar una data per la cimera independentista. "No puc dir si estem treballant en una o altra data perquè estem concentrats en el que passa al Segrià i al país", ha dit la portaveu. A preguntes dels periodistes, Budó tampoc ha concretat si la mesa de diàleg es podrà celebrar al juliol. "No puc dir si, de manera immediata o no, es podrà celebrar la mesa de diàleg o s'haurà d'esperar que els brots estiguin més controlats", ha dit.\nLa portaveu ha assegurat que JxCat i ERC comparteixen que en aquest espai cal parlar de l'exercici del dret a l'autodeterminació i de l'amnistia, i ha emplaçat el govern espanyol a deixar clar si vol seure de nou i parlar del conflicte català. A la situació del coronavirus si sumen també les desavinences entre socis de Govern. Com apuntava fa uns dies NacióDigital, els contactes entre JxCat i ERC per definir una estratègia de cara a aquesta nova trobada s'han suspès.\nDes de la Moncloa, la vicepresidenta espanyola Carmen Calvo ha demanat que els dos socis del Govern resolguin les seves diferències abans de celebrar una nova trobada. "El Govern de Catalunya té dos partits diferents i un vol asseure's aviat però l'altre està en una altra posició", ha apuntat Calvo. "Quan sembli que hi ha acord per asseure'ns, ho farem", ha afegit. En la mateixa línia, la portaveu del govern espanyol, María Jesús Montero, ha dit que l'agenda del president està disponible i ha afegit que la pilota està ara sobre la taula de la Generalitat per demanar la trobada.\nSocietat, Meritxell Budó, Govern, mesa de diàleg, Moncloa, Generalitat, JxCat, ERC, coronavirus, procés català, confinament, brots, epidèmia, Covid-19


HumidaRelats i opinió - Pep Cassany\nHome / El carrer dels petons / Relats curts / relats eròtics en català / Humida\nEl carrer dels petons, Relats curts, relats eròtics en català\nJeia a l'herba humida, damunt la tovallola de bany, al costat de la seva parella i envoltada de nanos que jugant, l'esquitxaven d'aigua quan saltaven a la piscina. Ella resseguia fil per randa cada un dels mots escrits, negre sobre blanc, d'un tractat d'amor i sexe. Pertorbada, aixecava el cap i es preguntava, què li provocava tal neguit. Un sol ardent eixugava la seva pell.\nCanvià de posició, panxa enlaire, amb l'esquena a terra i les cames obertes i doblegades, desà que el sol s'endinsés per l'entrecuix fins a les calcetes mullades en el primer bany del matí. No semblaven eixugar-se a la mateixa velocitat que la seva pell i cabells. Notava com el sol s'hi endinsava escalfant el seu sexe i provocant que traspués la seva excitació.\nEn el gir d'una plana notà com s'eriçaren els mugrons, seguint la seqüència del relat i amb el mateix ordre doncs, qui ho escrigué, tingué l'habilitat de despullar a la protagonista amb la mirada, el tacte per seduir la seva ment i la picardia per transportar a qui ho llegís, al desig de protagonitzar la seva pròpia novel·la. Involuntàriament, acte reflex, estirà les calcetes del Bikini cap amunt, passant la mà vora el seu sexe. Es llepà un dit per passar a la següent plana del llibre i en els llavis hi reconegué un cert gust de sexe. Girà lleugerament el cap en direcció al seu amant i, emmudida, els seus ulls li parlaren sobre l'excitació en què es trobava immergida.\nExcitada per les paraules on el sexe en resultava explícit, transportada al llit del protagonista, lligada i amb els ulls clucs, es sentia observada i desitjosa del tacte de qui, involuntàriament estava fent de voyeur sense saber-ne res. Al seu costat, resultava aliè als seus pensaments.\nPercebé el sol més fort i com la seva pell s'amarava de gotetes de suor quan, desà caure el llibre damunt del seu ventre i tancà els ulls. Li semblà notar una mà càlida, propera, desitjada, resseguint el seu ventre i a la recerca de la seva atenció. Es tombà altra vegada cap a ell, mirant-lo dolçament i, amb una aclucada d'ullet, li demanà un petó. - Vine, acompanya'm. He d'anar un moment als vestidors. On són? -\nEn veure la porta oberta, ella l'estirà del braç i, amb un dit als llavis en senyal de silenci, el seduí per fer-lo entrar al vestidor de les noies. Havia imaginat l'escenari amb l'aigua temperada de la dutxa caient entremig dels seus nus, abraçats i amb llurs pells escalfades pel sol, deixar lliscar fins al desaigua, la por a ser descoberts.\nHumida Reviewed by Pep Cassany on 10 de setembre Rating: 5


El consistori impulsa el projecte propi 'Educació en valors a través del futbol'\ndimecres, 16 d’octubre 2019 - 18:25h\nEl projecte vol donar continuïtat al FutbolNet que s'ha fet altres anys a l'Arboç. | Ajuntament de l'Arboç\nL'Arboç impulsarà aquesta temporada el projecte 'Educació en valors a través del futbol', amb el qual es vol educar els joves en valors com la convivència, l'amistat o el gènere a través d'aquest esport. Es tracta d'una iniciativa 100% municipal que vol donar continuïtat al projecte FutbolNet que s'ha fet altres anys. El dimarts 29 d'octubre es farà una reunió informativa a les 19.00 hores a l'Auditori Municipal de l'Arboç.\nEl projecte es farà a les pistes de futbol de l'Institut de l'Arboç, des del 4 de novembre del 2019 fins al 29 de maig del 2020, els dilluns i els dijous de les 17.25 a les 18.55 hores. La reunió del dia 29 d'octubre servirà per fer les preinscripcions, amb el qual serà imprescindible portar el document d'identitat. Aquest és un projecte obert a nens i nenes, i persones amb discapacitat que estiguin cursant l'ESO o a partir de tercer de primària en algun dels centres educatius arbocencs.\nLa Casa Barral de Calafell ingressa a l’Associació de Cases-Museu\nPer altra banda, l'Ajuntament de Calafell ha anunciat que el Museu Casa Barral ha ingressat a l'Associació de Cases Museu i Fundacions d’Escriptors (Acamfe). Això permetrà que aquest equipament comparteixi experiències i sinergies de treball amb altres equipaments culturals semblants. L'adhesió s'ha confirmat en una assemblea feta per l'Acamfe a Salamanca. Manel Gómez, tècnic auxiliar de projectes de l'Organisme Autònom Municipal Fundació Castell de Calafell, ha estat el representant de l’Ajuntament en aquesta trobada.\nSegons Gómez, el consistori està «replantejant aspectes sobre la Casa Barral com ara fer nova museïtzació» o que aquest equipament «formés part de xarxes de treball». En aquest sentit, Gómez ha destacat que entrar a l'Acamfe «encaixa bé en aquest propòsit, ja que compartim objectius i pot ajudar a posicionar la Casa Barral i, per tant a Calafell, com a poble literari».\n"Ciutadans del Baix Penedès se sumen a la Marxa per la Llibertat abans d'entrar a l'AP-7" "🔴 L'importador de cocaïna brasilera a Calafell"


El programa del curs que ara et proposem està pensat com una continuació del "Curs d'Introducció al QGIS". Com ja deus saber, QGIS és un programa lliure i gratuït que es caracteritza per disposar d'una interfície senzilla i al mateix temps suficientment potent per poder desenvolupar eines de maneig d'informació territorial tant geogràfica com alfanumèrica (cartografia i base de dades).\nAmb aquest curs es pretén usar els coneixements adquirits en el curs de introducció i ampliar-los amb l'ús de les potents eines d'anàlisi espaial ràster i vectorial de les que disposa QGIS, conèixer més cartografia existent a la xarxa totalment gratuïta, així com de base de dades espaials a les que s'hi pot connectar per tal de crear el nostre propi SIG Municipal que serveixi per a gestionar els serveis i equipaments, calcular rendiments, dur el manteniment i preparar ofertes de concursos tant des de el punt de vista del tècnic de l'ajuntament com del tècnic de l'empresa de serveis municipals.\nQGIS és una eina molt potent que permet la georeferenciació de la informació que gestiona l'administració amb lo que ofereix moltes possibilitats en lo que a la gestió municipal es refereix.\nPodràs instal·lar el QGIS en el teu ordinador portàtil i practicar amb ell des del primer moment\nEn el transcurs del curs tindrem l'oportunitat que l'usuari ampliï els seus coneixements del programa QGIS i conegui i utilitzi les seves eines d'anàlisi espaial i plugins de manera que pugui treure'n el màxim partit en l'exercici diari de l'activitat. L'Objectiu que ens hem marcat un cop finalitzat el curs és el d'aplicar el programa en diferents àmbits de tipus municipal per tal que els alumnes es puguin familiaritzar amb eines que els serveixin en un futur de forma genèrica per a diferents tasques possibles com ara: l'inventari del mobiliari municipal, gestió d'espais verds, neteja de carrers, optimització de recollida d'escombraries, manteniment de camins, enllumenat, clavegueram, càlcul de rendiments, gestió de paviments, senyalització horitzontal i vertical, patrimoni arqueològic i arquitectònic, gestió d'àrees d'interès turístic, ubicació de serveis socials, habitatge, etc.\nEs crearà un exemple de projecte SIG d'un municipi des de zero i es crearan i estructuraran algunes capes que representin alguns serveis municipals.\nEs farà una breu aproximació a les potents, lliures i flexibles bases de dades PostgreSQL/PostGIS ideals per a automatitzar tasques com ara: geoprocessos, alertes, traçabilitat, segmentació dinàmica, històrics, altes, baixes, etc., ...\nAquest curs està especialment indicat per a tècnics que desenvolupen la seva activitat en el món dels serveis municipals i altres professionals que habitualment tenen la necessitat de gestionar qualsevol tipus de informació/cartografia sobre el territori amb una orientació clarament municipal, tant si són particulars: empreses de jardineria, de neteja i recollida d'escombraries, manteniment de canonades d'aigua o clavegueram, gestors de residus, obres o qualsevol servei de tipus urbà, com serveis tècnics de l'administració: d'ajuntaments, consells comarcals, diputacions, etc., ... I a estudiants que vulguin consolidar els seus coneixements de SIG en l'àmbit de l'urbanisme i la gestió de les infraestructures urbanes.\nConstrucció en QGIS d'un projecte d'exemple de gestió SIG municipal:\n▪ Generar els mapes base de fons del nostre SIG:\n- Connexió a diferents serveis WMS: Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), Cadastre, PNOA, Instituto Geográfico Nacional (IGN), etc.\n- Ús del nou descarregador de cartografia del ICGC.\n- Creació de ràsters virtuals de ortofotos, topogràfics, model digital de elevacions (MDE) i mapa d'ombres del ICGC, per tal de tenir una única capa de cada i gestionar-les de manera més còmoda enlloc de tenir molts fulls.\n- Generació de corbes de nivell, per tal de complementar la informació del MDE.\n- Tessel·les de topogràfics ICGC i IGN, útils també com a mapa base per a dispositius mòbils.\n- Afegir Google Maps com a mapa base.\n- Ús de l'Street View com a eina de suport.\n▪ Descàrrega i ús de cartografia oficial existent a la xarxa per a començar a generar les nostres capes de SIG:\n- Cadastre vectorial de urbana i rústega.\n- Ús dels topogràfics 1:1.000 com a font d'informació com a punt de partida per a la creació de capes/base de dades de arbrat, zones verdes, eixos de carrers, construccions, voreres, camins , enllumenat, hidrologia, etc., ...\n- Ús dels graf de carreteres del Departament de territori i Sostenibilitat per tal de tenir una base de dades de les principals vies de comunicació , així com de la seva titularitat, intensitat de tràfic, noms i punts quilomètrics.\n- Cartografia oficial de carrers, números de portals i codis postals.\n- Visualització de cartografia i etiquetes en funció de l'escala de treball: escala mínima i màxima.\n- Ús del nou Hipermapa per a la descàrrega de cartografia temàtica: medi ambient, territori, clima, etc.\n- Bases municipals catalanes i espanyoles.\n- Quadrícules de fulls catalans i espanyols de les diferents escales cartogràfiques existents.\n- Localitzar la ubicació espaial d'elements (contenidors, papereres, ...) a partir de només la seva adreça (geocodificació). Sol ser habitual el tenir una llista de elements sense cap georreferenciació (coordenades x i y) però si la seva ubicació aproximada en forma d'adreça.\n- Procés invers a l'anterior consistent en l'assignació automàtica de la corresponent adreça a uns elements que en coneixem la seva ubicació puntual en coordenades x i y (geocodificació inversa).\n- Dades obertes en ajuntaments. Exemple de la Paeria de Lleida.\n▪ Descàrrega i ús de cartografia no oficial existent a la xarxa per tal de complementar la oficial disponible:\n- Ús de cartografia de OpenStreetMaps com a complement ideal a la nostra cartografia oficial, ja que ens proporciona cartografia de vials: carrerers, camins, carreteres, parades de bus, taxi, senyals de tràfic, etc., ... així com de punts d'interès: hotels, bancs, restaurants, farmàcies, ... De gran interès doncs disposa de cartografia a nivell mundial, perfectament descarregable a diferencia de Google Maps i amés pot arribar a disposar de igual o més cartografia.\n- Ús de cartografia d'OpenStreetMaps processada i amb certs paràmetres d'interès.\n- Cartografia amb el llistat d'adreces i número de portal de la major part del món.\n▪ Càrrega d’informació capturada amb dispositius mòbils:\n- Bolcat en QGIS de tracks i waypoints capturats per aparells Garmin o per aplicacions instal·lades en dispositius mòbils: smartphone i tableta.\n- Exportació de cartografia a format KML per tal de carregar-la en aplicacions de posicionament de dispositius mòbils.\n▪ Gestió de dades LIDAR:\n- Ús de dades LIDAR per a la obtenció de cotes i alçades de edificis, arbres, torres i cablejat aeri elèctrics, etc.,\n- Visualització de dades LIDAR en 3D.\n▪ Càrrega de cartografia CAD amb nou plugin que mostra els fitxers visualment igual que en software de CAD (colors, gruixos línies, etiquetes, etc.,..).\n▪ Depuració i millora de la cartografia mitjançant l'ús de regles topològiques. Útil en la correcta definició de límits entre parcel·les cadastrals o en la optimització de rutes en carrerers.\n▪ Customitzar la interfície de QGIS eliminant barres d'eines i botons.\n▪ Creació d'icones per a capes de punts: arbres, contenidors, papereres, etc., …\n▪ Creació de visualitzacions 3D per a presentacions.\n▪ Connectar QGIS a bases de dades Access i aprofitar així la informació ja disponible en aquest format.\n▪ Connectar QGIS a fulls Excel per tal de fer unions de taules i aprofitar així la informació ja disponible en aquest format, exemple d'ús aprofitant informació disponible en el Institut d'Estadística de Catalunya (IDESCAT).\n▪ Creació dels anomenats mapes de calor per tal de reflectir la situació "punts calents" del fenomen que es vulgui analitzar, per exemple actes de vandalisme en el municipi.\n▪ Mapes d'interpolacions per tal d'avaluar la distribució espaial d'un determinat fenomen, per exemple mapa de contaminació per NO2.\n▪ Ús d'una eina de QGIS per analitzar, filtrar, agrupar i fer estadístiques sobre les capes vectorials a l'estil de les taules dinàmiques en Excel.\n▪ Ús del localitzador per tal de veure'ns ubicats en tot moment sobre el conjunt total del àmbit geogràfic del municipi.\n▪ Filtrar capes abans de carregar-les en QGIS per tal de mostrar només una determinada informació present en la capa.\n▪ Ús d'eines de digitalització avançada per tal de dibuixar complexes zones enjardinades, rotondes verdes, etc., …\n▪ Ús de les accions i hipervincles de QGIS per tal vincular els diferents elements d'una capa a diferents documents com ara fotografies, pdf's, etc., ... i inclús a carpetes del nostre disc dur.\n▪ Càrrega de capes amb la simbolització/llegenda predefinida.\n▪ Simbolitzada avançada en funció d'atributs.\n▪ Ús dels enllaços espaials per tal d'assignar informació a elements en funció de la seva ubicació, per exemple assignar automàticament el nom del barri al que pertanyen.\n▪ Càlcul de rutes òptimes a partir de la cartografia de carrers existent oficial o no oficial.\n▪ Ús d'eina que et permet obrir Google Earth en just el punt on hagis clicat en el QGIS.\n▪ Cop d'ull ràpid a les eines de programació de QGIS. Ús del llenguatge Python sobre QGIS altrament anomenat PyQGIS.\n▪ Connexió de QGIS a les potents, lliures i flexibles bases de dades espaials PostgreSQL/PostGIS:\n- Importació de capes shape a la base de dades PostGIS.\n- Creació de taules en la base de dades PostGIS\n- Creació de vistes en la base de dades PostGIS per a la automatització de geoprocessos i càlculs d'àrees i longituds.\n- Breu explicació de l'ús de POSTGIS com a base de dades de carrers per al càlcul de la optimització rutes.\n- Connectar bases de dades Access amb PostGIS.\n▪ Creació de formularis d'entrada de dades personalitzats per tal de tenir un entorn més amigable a l'hora de introduir i consultar la informació, a més de generar regles i restriccions en els diferents quadres i desplegables.\n▪ Automatitzar la impressió de sèries de mapes amb l'eina Atlas i generar així múltiples fitxes en PDF per a tots els elements d'una capa.\nCol·legiats: 310 euros\nPreassociats: 230 euros\nNo col·legiats: 370 euros\nPer al màxim aprofitament del curs, els assistents han de portar el seu propi portàtil, per tal d'emportar-se instal·lades les aplicacions que els permetran posar en practica tot el que han après al llarg del curs.\nLa inscripció al curs s'ha de tramitar mitjançant el formulari d'inscripció que trobaràs al final d’aquesta pàgina, abans del dia 1 de juny de 2017. Places limitades.\nA l'ingrés s'ha de fer constar "el cognom+QGIS_Avançat". Un cop comprovat que el pagament s'ha fet efectiu es confirmarà la inscripció a través d'un missatge de correu electrònic.\nMatí i tarda: 9:00h a 13:30h i de 15:00h a 18:30h.\nPreu col·legiats: 310€\nPreu preassociats: 230€\nPreu no col·legiats: 370€\nPlaces disponibles >> 5


Els Reis Mags confirmen que recorreran Vilafranca amb una cavalcada | DiaDia\nInici Cultura Els Reis Mags confirmen que recorreran Vilafranca amb una cavalcada\nEls Reis Mags confirmen que recorreran Vilafranca amb una cavalcada\nEls Reis Mags d’Orient han enviat un comunicat dirigit als xiquets i xiquetes de Vilafranca, confirmant que, un any més, recorreran el poble amb una cavalcada que començarà a les 19h des de la Creu Roja i seguirà per l’avinguda de Castelló fins a arribar a la Plaça d’En Blasc. Allí, Melcior, Gaspar i Baltasar llegiran un comunicat, per després començar amb la tradicional entrega de regals casa per casa. La il·lusió per l’arribada de Ses Majestats de segur que es viu ja a totes les cases del poble.\nAquest és un dels primers actes de l’any a Vilafranca. L’Ajuntament de la localitat ja ha publicat l’agenda cultural del mes de gener, marcada tant per l’arribada dels Reis Mags com per la celebració de Sant Antoni.


Francesc Vinatea - Uiquipèdia, la Wikipedia en valencià\nFrancesc de Vinatea, erròneament conegut com Guillem de Vinatea -Francisco de Vinatea o Guillermo de Vinatea en castellà- (Morella, 1273 - Valéncia, 1333). Vinatea fon un jurista, cavaller del Regne de Valéncia i Jurat en cap (primer jurat) de la ciutat i regne.\nSe va opondre sar la política feudalisadora de Alfons IV d'Aragó, que pretenia dotar fortament al infant Ferrando d'Aragó, fill de la seua segona dona (Leonor, germana de Alfons XI de Castella) en perjuí de l'hereu (el futur Pere el Cerimoniós). Davant de les alteracions sorgides, el rei va renunciar al seu proyecte.\nFill d'un militar a les órdens de Jaume I, Francesc de Vinatea va estudiar lleis a Valéncia.\nEn maig de 1333 fon triat jurat, càrrec que al poc de temps va haver d'eixercir en les circumstàncies que li farien famós.\nFon "jurat en cap" de Valéncia l'any 1333, que Alfons el Benigne va pretendre separar de la jurisdicció real les ciutats i viles més importants del Regne de Valéncia (Xàtiva, Alzira, Sagunt, Alacant, Morella, Castelló i Burriana), per a passar-les en feu al seu fill Ferrando. Este fet suponia un "contrafur", i debilitava políticament el braç real o popular, per lo que els habitants de les viles afectades varen acodir als jurats de Valéncia perque assumiren la seua defensa.\nConten els cronistes el següent relate dels fets:\nAlfons II de Valéncia , estava casat en segones noces en Leonor de Castella que demana per als seus fills una serie de donacions, perque el fill del primer matrimoni, Pedro, seria l'hereu dels regnes del senyor Alfonso. El Rei dona les viles d'Alacant, Elig, les Valls d'Elda, Novelda, Oriola, Guardamar, Xàtiva, Alzira, Morvedre, Morella, Burriana i Castelló i els representants d'estes viles acodixen a Valéncia pera demanar justícia.\nEls jurats de la ciutat, entre els que, per la demarcació de Morella, estava Francesc de Vinatea, es reunixen i demanen una audiència al Rei. Encara que el Jurat en Cap era Giner de Rabassa, es tria a Vinatea com a portaveu davant del Monarca, este conscient de la gravetat del que estava ocorrent, de la possible sublevació que podia tindre lloc i que, darrere de la seua demanda davant del Rei, este podia ordenar la seua mort, va fer testament, va confessar i va combregar. Vinatea era un home íntegre i valent, coneixedor de la Llei i tenia la confiança del poble, de les viles que havien segut donades i dels atres jurats que havien delegat en ell.\nMos narra la Crònica que Vinatea diu als atres jurats:\nDavant del Rei i la Reina Elionor , en 1333, en els atres jurats, i els consellers del Rei Vinatea que li diu:\nEl Rei va revocar les donacions, va ser fidel als Furs i a l'idea del senyor Jaume de conservar íntegre el Regne de Valéncia, eixe Regne diferent dels atres, on, perque lo va voler el senyor Jaume, no es parla ni com a Aragó, ni com a Catalunya, es parla valencià\nObtingut de «http://www.uiquipedia.org/index.php?title=Francesc_Vinatea&oldid=119231»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 5 maig 2017 a les 23:02.


per Text i fotografia: ACN diumenge, 25 d’octubre 2015 - 00:00h\nDos morts en un accident d'un ultralleuger al costat de l'aeròdrom de Torregrossa| Text i fotografia: ACN\nEls dos ocupants d'un ultralleuger han mort aquest diumenge al matí en un accident a Torregrossa. Segons han informat els Bombers, l'ultralleuger s'ha accidentat a prop de l'aeròdrom i s'ha incendiat. Com a conseqüència els seus ocupants han mort. Els bombers han rebut l'ávís a les 10.49 hores i s'hi han desplaçat quatre dotacions, a més dels Mossos d'Esquadra i el SEM.\nSegons han informat fonts de l'aeròdrom, que es troba entre Mollerussa i Torregrossa, l'accident ha passat just quan l'aparell estava intentant enlairar-se. Per causes que s'han d'investigar l'ultralleuger no s'ha enlairat, ha contactat amb un con de la pista quan estava fent maniobres per enlairar-se, després amb el terra d'un camp d'herbes, ha impactat contra un ametller i finalment ha caigut a una sèquia de reg. Com a conseqüència de l'impacte l'avió s'ha incendiat.\nEls dos ocupants de l'ultralleuger, de 50 anys, han resultat morts. El pilot, veí de Lleida, tenia 13 anys d'experiència en vol, mentre que l'acompanyant, de 62 anys i veí de Barcelona, feia un mes que s'havia tret la llicència.\nPel que fa a l'aparell, fonts de l'aeròdrom de Mollerussa han explicat a l'ACN que tenia set anys i que tot just fa un mes li havien canviat el motor. La documentació estava en regla, han afegit. L'aeròdrom de Mollerussa va començar la seva activitat als anys noranta i aquest és el primer accident mortal que s'hi ha registrat.\nUn mort en la sortida de via d'un cotxe a la LP-3322 a Linyola


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - Noves tendències en roses, a les portes d’un Sant Jordi que preveu igualar en vendes el 2019\nA dos quarts de sis de la tarda, a la Plaça, Jordi Tonietti protagonitzarà una Hora del Conte, amb el seu espectacle “Un conte, dos contes, tres contes”. A les vuit del vespre es farà una sessió de teatre per adults, a càrrec de Lluís-Anton Baulenas. L’espectacle és “Manual de Supervivència”, un homenatge a Boris Vian. Es tracta d’una representació en forma de cabaret literari que inclou poemes, textos de l’autor francès i música de Pau Mainé i Oriol Tramvia. Per assistir a les dues activitats calia reservar plaça, i ja estan totes exhaurides.\nEl divendres 23 d’abril, el propi dia de Sant Jordi, es farà la presentació del conte "La pedra de Can Rovira", i es comptarà amb la participació de l'autora, Laura Palomer, i l’il·lustrador, Ricard Bosch Estany. La presentació es farà a les sis de la tarda i tot seguit es lliuraran els premis del 6è Concurs de Punts de Llibre i del 5è Concurs de Literatura Infantil i Juvenil.\nPel que fa al concurs literari, el tema d’aquest any era “Contes per salvar el planeta” i es van presentar 120 textos entre les tres categories, de 6 a 8 anys, de 9 a 11 anys i de 12 a 14 anys.\nEn el concurs de punts de llibres, els nens i nenes d’entre 6 i 11 anys podien dibuixar o bé la natura a Porqueres o bé el seu llibre preferit amb el títol. En total es van presentar 196 treballs.


Ple de juliol de l'EMD: carrer Molí, Elena Degollada i bústia contra la corrupció | elCugatenc\nEl Ple de juliol a l'EMD ha estat marcat per l'aprovació definitiva del projecte de reurbaintzació del carrer Molí, tot i que també ha tingut altres temes debatuts com el canvi de dedicació i retribució a la vocal Elena Degollada. A continuació desenvolupem els principals punts.\nA proposta de tots els grups de l'oposició, els vots en contra del govern han rebutjat la moció que demanava la retirada dels indicadors led no soterrats als passos de vianants perquè podrien provocar accidents. Si bé, aquesta acció ja s'ha fet. El problema per al govern estava en les peticions de la CUP-PC, ERC-MES i Ciutadans de tenir informes sobre la contractació i la idoneïtat d'haver col·locat aquests estris al terra. El president de l'EMD, Josep Puig, explica que no hi ha normativa que reguli els leds tot i que Noël Climent, d'ERC-MES, li recrimina que no cal cap normativa per veure que si les llums no estan soterrades són un impediment per a la circulació.\nArran diversos contractes a l'empresa Civis per a gestionar assumptes de participació ciutadana, que l'oposició considera que es podrien estalviar amb un contracte de plantilla a l'EMD, CUP-PC, ERC-MES i Ciutadans han demanat els informes de la contractació de l'emrpesa i una auditoria de tots els contractes superiors a 3.000 euros des del 2011. El govern s'ha negat a aplicar la mesura perquè considera que aturaria la resta d'activitats de la casa per la gran càrrega de feina que implicaria. El president, Josep Puig, també ha lamentat que l'oposició no es fixi en els anys anteriors en la moció ja que considera que el seu govern ha servit per regularitzar en forma de contractes moltes accions que l'anterior feia amb factures posteriors.\nEmulant la moció aprovada el mes passat a Sant Cugat, Valldoreix també tindrà la seva pròpia bústia anònima i gratuïta en què la ciutadania podrà informar de presumptes irregularitats, de tal manera que es puguin emprendre les accions legals corresponent o descartar aquelles sospites que no són prou fonamentades. La moció ha esdevingut institucional. El vocal de la CUP-PC, Ferran Margineda, que ha presentat la proposta, ha dit que potser a Valldoreix no cal tan secretisme, en referència al procés que garanteix l'anonimat, però que és necessari impulsar-ho en benefici de la transparència.\nEl president de l'EMD, Josep Puig, va acudir a la conferència de l'Observatori Internacional de la Democràcia Participativa que es va celebrar entre el 16 i el 19 de juny a la ciutat canadenca de Montreal. Ho va fer acompanyat de l'epresa Civis per presentar el procés participatiu per dissenyar l'avinguda Baixador. Si bé, l'EMD no forma part de l'entitat sinó que ho és Civis i, per tant, l'oposició entén que és l'empresa la que va presentar el seu propi projecte. És per això que han demanat que Puig pagui de la seva butxaca els més de 2.000 euros que va costar el viatge a l'EMD i que es retornin tots els processos de participació ciutadana al Consell de la Vila. El president diu, però, que el viatge tenia sentit com a govern no només per ser un projecte públic de Valldoreix sinó que també havia de servir per obtenir reconeixements per a possibles subvencions. La moció ha quedat rebutjada amb el vot contrari del govern en bloc..\nDiverses baixes en les despeses previstes al pressupostos, entre elles la davallada de la subvenció al Complex Esportiu i la concessió de transport públic, han permès al govern ajustar unes quantes partides per reservar diners per fer projectes durant el que queda d'any. Si bé, el vocal de la CUP-PC Xavier Humet considera que mentre es liciten i s'adjudiquen no donarà temps a enllestir-los abans d'acabar l'any. La vocal de Ciutadans, Susanna Casta, ha lamentat que es torni a canviar de nou el pressupost mentre Noël Climent, d'ERC-MES, s'ha sorpès perquè el govern ha desistit momentàniament d'adquirir noves cadires per a la nau de cultura i d'actuar a l'antic garden per prioritzar altres accions. La modificació s'ha aprovat amb els vots favorables del govern i el contrari de l'oposició.\nL'encarregada de les àrees d'Economia, Serveis Generals, Participació Ciutadana i Pla d'Actuació Municipal, Elena Degollada, ha deixat la seva feina fora de l'EMD per passar de tenir una dedicació del 50 al 75% i un sou de 15.500 euros bruts anuals a 26.100. L'oposició ha criticat l'escletxa salarial entre els membres del govern i l'oposició des que a principi del mandat es van pujar els sous de les vocalies de govern i es va reduir la retribució de les de l'oposició.\nL'oposició de prop d'una vuitantena de veïns, davant dels 40 que van impulsar l'actuació, no han evitat que el govern canviï de parer. Per això, ell sol s'ha valgut per aprovar definitivament una reurbanització del carrer Molí, que ja es va aprovar inicialment al març, i que significarà una doble direcció que, per als veïns opositors, no portarà la millora del trànsit anunciada. És per això que portaran l'assumpte als jutjats. L'oposició ha demanat que abans d'aprovar la mesura s'esperés a tenir la transcripció a escala 1:1000 del Pla General Metropolità a l'àmbit de la vila, el que podria esclarir alguns dubtes urbanístics que han dividit els veïns. El govern, però, ha tirat pel dret i ha aprovat la mesura tot i que diu que no l'executarà fins tenir la transcripció acabada.\nSense el debat veïnal explícit del punt anterior, el Ple de juliol de l'EMD també ha servit per aprovar per unanimitat el projecte de reurbanitzaciód el carrer Nard entre els carrers Ramon Escayola i l'avinguda Baixador.