Encuentra aquí información de Canvis econòmics i socials en el primer terç del segle XX para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\n1.- Aspectes demogràfics\n1.1.- Fort creixement de la població.\nA Catalunya la població creix un 40% augmenta el pes de la població catalana a l'Estat Espanyol (10%)\nA l'Estat Espanyol la població creix en un 26%\nLa població catalana creix més que la resta de l'estat espanyol.\nCauses del creixement en el conjunt:\n- Disminució de mortalitat per la millora de l'higiene, vida,... i tot aixó hi ha en aquet periode episodes de mortalitat catastrofica.\n- La disminució dela mortalitat infantil.\n- Increment de la esperança de vida, es pasa de 35 anys de mitxa a50.\nPel que fa a la natalitat a Catalunya la mortalitat va disminuir lleullerament de 25-23%ø .\nEn cambi en el conjunt de l'estat Espanyol les taxes de mortalitat es van mantenir més elevades.\nEl creixement més important de la població catalana respecte del conjunt de l'estat espanyol s'explica per la migració.\n1.2.- Increment de fenomen migratori\nLes zones rurals de l'estat espanyol no podien absorbir el creixement de la població perque tenia més població que no pas recursos per mantenirla. Aixó obligava a la població d'aquestes zones a emigrar cap a les zones urbanes on l'industria els oferia més posibilitats de subsistir.\nDintre de les migracións del 1er. Terç del S. XX hi ha de 2 tipos.\n- Les migracions internacionals aquestes s'havien iniciat a finals de S.XIX...\nEls migrants marxen de Galicia, Canaries i de llevant i es dirilleixen sobretot cap a Sud America, cap a França i el nord d'Africa.\n- Les migracions internes són de carácter camp-ciutat i suposen una redestribució geografica de la població espanyola.\nA Catalunya arriba població prosedent de Murcia, Andalucia Oriental, Aragó i Pais Valencià.\nAl mateix temps es desplaça la pobació de les comarques del sud i del centre de catalunya cap a Barna i altres ciutats industrials.\nPerque cap a Barcelona?\n- Per les posivilitats de treball que els i oferia l'industria.\n- Per treballar en la construcció de centrals hidroelectriques.\n- Treballar en la construcció del metro.\n- Posibilitats de treballar en obres publiques.\n1.3.- Creixement del procés d'urbanització\nLes “ciutats” especialment les industrials, van absorbir el creixement de la població durant el 1er terç del S.XX de manera que en el conjunt de l'estat espanyol el percentatge de la població urbana creixia en prejudici del de la ppoblació rural.\n- En un 1er moment empitxoren les condicions de vida de la major part dels habitant:\n- No hi ha vivendes suficients.\n- No hi ha serveis suficients. (electricitat, clavageram)\n- Les ciutats creixen per la anexió dels municipis propers i per la creació de varris obrers a la periferia.\n- Amb el temps serà necesaria una política urbanistica de modernització i ordenació de les ciutats i de lextenció de la xarxa de serveis i dels transports publis a tota l'aria urbana.\n- El cambi en els costumps i en la mentalitat de la població.\n2.- Aspectes econòmics\n1ª Etapa 1914-1922 coincidirà amb la 1ª guerra mundial (1914-1918) i la crisis del sistema de la restauració.\n2ª Etapa 1923-1930) Expanció economica dels anys 20/ Dictadura de primo de Rivera.\n3ª Etapa 1931-1936 anys de depresió economica/ II republica.\n1ª Etapa 1914-1922\nLa 1ª G.M. va ser el factor decencadenant d'un cambi molt important en l'economia espanyola. Amb la entrada de les grans potencies industrials a la guerra. Espanya havia de:\n- Proveirse de tots aquells productes que avans importaven.\n- Espanya podia vendre productes als paisos que estaven en guerra.\n- Espanya havia de produir per 3ers paisos que avans de la guerra compraven als paisos que estaven e guerra.\nEs van ampliar molt els mercats de l'industria espanyola, va aumentar la producció, va aumentar els llocs de treball i els benefisis.\nLa 1ª G.M. va ser el que va donar l'impuls difinitiu a la industrialització espanyola.\n- Aument de la producció sobretot en els sectors textil i siderurgic.\n- El desenbolupament d'una industria de substitució de les importacions.\n- L'economia de capitals en mans de la banca, l'aparició d'aquestes industries va impulsar la compra d'accións a trabés de la borse. Les inversions van llenerar grans venefisis que disposaven en els bancs, d'aquesta manera els bancs es van combertir en els probeidors de capital per les noves industries que es creaven, a partir d'aquet moment la industria espanyola dependerà molt de la banca.\n-- Quines consecuencies socials van patir tots aquets cambis? --\n- Va aumentar el nombre d'obrers que treballaven a l'industria moderna, a partir de 1915 es produeix un important augment dels preus que afecta sobretot a les classes treballadores, els salaris de les quals no aumenten el salari dels preus . l'empitxorament de les seues condicions de vida tindrà com a resultat la radicalització del moviment obrer que consegirà victories tan sicnificatives com la reducció de la jornada laboral a les 8h.\n1920-1922 l'economia espanyola acusa als afectes de la crisis pos velica:\nLes exportacions disminueixen, la producció s'ha de reduir, moltes e........... ....... deixen de ser rendibles i molta gent es queda sense feina.\n2ª Etapa 1923-1930 Es consolida la industria basica gracies als capitals que havia acomulat la banca en el periode anterior. La política economica de la dictadura de Primo de Rivera.\n- La política de control dels sindicats.\n- La politica proteccionosta\n- La intervenció de l'estat en l'economia.\n3ª Etapa 1931-1936 II republica\nCal destacar 2 fets.\nInfluencia de la crisis economica mundial, la crisis arriba tard a Espanya i te uns afectes moderats això explica per el carácter gairabè autàrquic que te la economia espanyola durant l'etapa anterior.\nQuins efectes va tenir la crisis?\n- Una disminució de les xifres del comerç exterior.\n- Disminució de la producció industrial (moderada)\n- L'aument de l'atur.\nLa politica social de la II republica.\n- Va tenir tambe abjectius economics:\t- Crear una massa més gran de consumidors que actuesin com un estimul de la industria del pais.\nMillora del nivell de vida del conjunt de la població\nAumenta la demanda de productes de consum\nHa d'aumentar la producció\nQuines mesures es van utilitzar?\nUn aument apreciable als salaris que va xocar amb la tendencia internacional a mantenirlos a la baixa amb la qual cosa les empreses espanyoles tenien uns costos molt alts, i en cambi els..............molt baixos.\nS'intenta combertir a una gran massa de pallesos, llornalers en propietaris.\n- lleis de la reforma agraria\n- Importància del sector agrari\nEn la economia espanyola es un index del seu grau de modernització en el conjunt del estat espanyol es encara una actitud important que ocupa força mà d'obra però durant aquets 30 anys va perdent pes en el conjunt de l'economia tant per el % de mà d'obra que ocupa com per el que representa en el producte interior brut.\nPoblació activa 61'5%\t46'4%\t(treballava al camo)\nPoblació Intermitxa 40'4%\t34'6%\nPel que fà a Catalunya el pes del sector agrari es menor i disminueix més rapidament.\n- Coecsistencia d'una agricultura tradicional i una de moderna. Algunes zones de Catalunya i del Pais Vasc es produeix desde la 1ª decada del segle un aument de la producció agricola gracies de la modernització al camp.\n- Introducció de maquinaria agricola.\n- Adobs químics.\n- Extensió dels regadius.\n- Especialització en productes destinats a l' exportació.\nEn altres zones Sud/Centre es manté una agricultura tradicional de secà centrada en el conreu en cereals/vinyes/citrics/olibera que no aumenta la seva producció, no genera puestos de treball, destina la seva producció als mercats locals.\nEstructura de la propietat de la tierra.\nEs el principal problema del sector agrari.\n- Impideix la modernització de l'agricultura.\n- Un dels grans focus de tencions social.\n- Les regions entre el centre i el sud on predominen les grans propietats explotades y poc productives en les que s'utilitzen tecniques rudimentaries i que no permeten la subsistencia d'una població en aument.\n- Les regions del llevant i del nort i predominen la propietat petita i mitxana i la majoria dels pallesos tenen accés a la terra.\nEn el cas de Catalunya el p rincipal conflicte està en el gran nombre de “parcers”, arrendataris, masovers, que desde generacions treballen unes terres que no són dells atraves de diversos tipos de contractes.\nAquet conjunt de pallesos desitxaven convertr-se en propietaris i les seves reindivicacións es canalitzarien amb la creació de l'unió de revasaires (1921)\nL'estructura de lapropietat de la terra havia de ser modificada atrabes de una reforma agraria que asegurés l'aument de la producció i procurés l'accés a la terra a la majoria dels camperols. Aixó es el que interesa per la reforma agraria de la II republica.\n2.3.- La industria\nAl primer terç del S. XX l'arrencada definitiva del proces d'industrialització de l'estat espanyol que es manifesta en el creixement i la diversificació de l'industria\nEl desenvolupament de noves fonts d'energia, a principis de segle la font d'energia majoritariament utilitzada era el carbó aplicat a la maquinaria de bapor, pero rapidament es va extendre l'us de la electricitat que a Catalunya era molt més varata, ja que per optenir-la s'utilitzaven recursos propis. --centrals hidroelectriques--\nD'aquesta manera la industria catalana podia tenir una independencia energetica.\nA la 2ª decada es van crear les grans empreses que construirien els envasaments necesaris per produir electricitat. I la xarxa electrica s'estendria per tota Catalunya.\n-- Barcelonatraction, light and power--\n-- La Canadenca--\nEn aquesta epoca s'electrifica la industria les vivendes les ciutats i els transports.\nLa segona font d'energia que es comença a utilitzar-se en aquesta epoca es el petroli, aplicat al motor d'explosió que va revolucionar els sistemes de transport.\nA Catalunya es van crear les primeres industries per la fabricació d'automobils i de motors, com la Hispano-suiza.\nA Catalunya el sector textil continua sent el més important i en aquet moment s'electrifica. Es desenvolupen nous sectors com les industries metalurgiques, industria alimentaria, la industria papelera, industria de materials per a la construcció, sector quimic-adobs, pintures, medicines, -industria electromecanica.\n3.- Aspectes socials\n3.1.- Estructura econòmicosocial de la poblacïó espanyola.\nLa transformació de l'economia durant el periode 1914-1929 va donar joc a l'aparició d'una nova societat molt diferent a la de principis de segle.\n- Aumenta el % de població activa en els sectors secundari i terciari.\n- Persistencia d'un grup important de camperols que vivien unes condicions molt inferiors a la resta de la població dels paisos de l'europa occidental.\nQuins grups socials formaven l'estructura social espanyola l'any 1930?\nClases dominants Representen un % molt petit en el total de població. El grup dominant es l'alta burgesia, profesións liberals, funcionaris i politics. Aixó suposa un cambi respecte la cituació de principis de segle quan el grup predominant eren els terratinents.\nClases mitxanes Grup més nombrós dintre de la societat espanyola. A diferencia que a la resta d'Europa dintre de les classes mitxanes predominen, arrendataris, ...\nA la mayoria dels casos no disfrutaven d'un nivell de vida massa elevat.\nClases obreres representen un 45% de la població dintre d'aquet grup obrers agricoles, obrers industrials representen uns % similar. Aixó vol dir que la població del camp està sense terres te un pes molt important dintre de la societat i pot ser un focus de tencions socials.\nEn conjunt les condicions de vida dels obrers eren encara molt dures:\n- Els horaris laborals molt llargs.\n- Les condicions de les vivendes molt precaries per que molt d'ells eren emigrants que s'estaben en les ciutats en barris subburbials, barraques.\n- No gaudien de cap mena de protecció social.\n(serà amb la dictadura de Primo de Rivera, es promulgin i es fasin efectives les primeres mesures de legislació social)\n- Els jornalers eren el sector més desafaborit perque no tenia accés a la terra i el seu treball era absolutament previ. Els seus salaris eren baixisims, i l'atur era constant, aixó forçava als avitants de determinades regions (centre-sud) a emigrar cap a les zones industrials per trobar feina com a obrers.\n- Quina es la tendencia general\n- Quines caracteristiques de la propietat de la terra a:\nAl conjunt de l'estat espanyol\nA les regions del centre i sud\nA les regions de llevant i nord\n- Globalment com estava distribuida la propietat de la terra\n- Com evoluciona el % de població activa en cada un dels sectors economics\nEnviado por: Rubén M.\nHistoria de España contemporáneaAgricultura # Població espanyolaFenomen migratoriAspectes econòmicsProduccióPropietat de la tierra


Jūrų Arkliukas Palanga Lituània - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRonzes 21g., Palanga, Palanga, Lituània, LT-00131 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Jūrų Arkliukas\nDissenyat tant per oci com per negoci, Riešutmedis està situat idealment a Palanga; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Riešutmedis asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, servei de llançadora, àrea de fumadors.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara servei de despertador, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Riešutmedis és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Palanga.


La Coordinadora de les Conferències episcopals per a l’Església a Terra Santa “Holy Land Coordination” (HLC) tindrà el seu encontre anual a Jerusalem, Ramal·lah i Gaza de l’11 al 16 de gener. Els Bisbes participants visitaran diferents parròquies, famílies cristianes, centres assistencials, Congregacions catòliques per a interessar-se per la seva tasca i mostrar el seu suport als cristians de Terra Santa.\nEn representació de la Conferència Episcopal Espanyola (CEE) hi participa l’Arquebisbe d’Urgell, Mons. Joan-Enric Vives Sicília, juntament amb el Director de l’Oficina d’Informació de la CEE, Rv. José Gabriel Vera.\nL’obertura de l’encontre és el dia 11 a Ramal.lah a càrrec del Bisbe de Clifton (Anglaterra i Gal.les) Mons. Declan Lang, el qual donarà la benvinguda a tots els participants.\nEl diumenge dia 12 de gener visitaran la Franja de Gaza i celebraran l’Eucaristia a la Parròquia llatina de la Sagrada Família, que commemora el Misteri de la fugida a Egipte. S’hi trobaran amb les Missioneres de la Caritat que els mostraran el seu centre dedicat a residència d’ancians que s’uneix al centre que ja gestionaven d’acollida a nens discapacitats.\nA la tarda es trobaran amb els beneficiaria del nou Centre de formació Tomàs d’Aquino i el projecte de creació de treball per a joves. Seguirà una visita al centre mèdic de Càritas i amb altres encontres dels Bisbes amb les famílies cristianes de Gaza.\nPosteriorment es reuniran i intercanviaran opinions amb els sacerdots i els responsables de les institucions cristianes de Gaza.\nDilluns dia 13 de gener deixaran Gaza per passar a Israel. Celebraran l’Eucaristia a la Concatedral del St. Salvador del Patriarcat Llatí de Jerusalem. Els membres de les CCAO (Institucions cristianes) i els joves cristians que viuen a Jerusalem Est els mostraran les seves activitats i projectes. L’enfocament de la reunió serà la presentació d’un estudi sobre els joves cristians que viuen a Jerusalem.\nUna petita delegació mantindrà amb Akiva Tor i Sharon Regey, responsables de l’Oficina Mundial per als afers jueus i religions del món.\nAl final del dia retornaran a Ramal·lah on els Bisbes reflexionaran sobre el que han experimentat en aquests amb les diferents cristianes amb què s’han reunit.\nUna altra de les visites a Congregacions serà el 14 de gener a les Germanes Combonianes de Betània. La darrera visita va ser el 2010. Les Religioses Combonianes diregeixen una escola en la seva propietat, però la construcció del mur va dividir la propietat en dos i va separar el convent respecte de Jerusalem amb les dificultats que això ocasiona. Els Bisbes visitaran el convent i el jardí d’infància en el moment que els infants retornen a les cases.\nEl dimecres dia 15 de gener visitaran l’escola del Patriarcat llatí a Ramal.lah i assistitan a una sessió informativa sobre els cristians a Cisjordània. La clausura de l’encontre de la Coordinadora de Bisbes per a l’Església a Terra Santa tindrà lloc a les 17h.\nAquesta Coordinadora “Holy Land Coordination”, va ser establerta per suggeriment de la Santa Seu a finals dels anys 90 per tal d’oferir suport a les comunitats cristianes del País de Jesús. El pelegrinatge és un dels aspectes més interessants d’aquests encontres anuals. Bisbes de Anglatera i Gal.les, Estats Units, Canadà, Itàlia, França, Bèlgica, Polònia, Àustria, Alemania, Espanya, Portugal, Islàndia i Països nòrdics i SudÀfrica, visiten les comunitats catòliques i participen diàriament en la litúrgia. Un altre punt d’interés és el coneixement que reben de les obres de desenvolupament i el suport a la tasca dels cristians a Terra Santa, i fomenten el diàleg amb membres de les comunitats locals i figures polítiques d’Israel i Palestina.\nPodeu accedir a imatges de la trobada al següent enllaç.


Amb Tots Sants arriba el descans\nLes diades d'aquest cap de setmana tanquen gairebé l'activitat castellera al Camp de Tarragona aquest 2015\nEls Brivalls de Cornudella celebren un any més des de la seva refundació la diada de la Colla el primer cap de setmana novembre. La colla prioratenca, que ha completat fins avui la millor temporada de la seva història, es planteja superar-se aquest dissabte. Després de descarregar fins a 8 castells de 7 aquesta temporada, els de Pau Ferrer volen afrontar en les dues setmanes de temporada que els hi resten el primer castell de 7 i mig de la seva història. Tot i que han treballat seriosament el 2de7, el castell que podria veure la llum aquest cap de setmana és el 3de7 amb l'agulla, que aniria acompanyat del 3 i el 4de7 i el pilar de 5. Els Brivalls actuaran acompanyats dels Castellers de Castelldefels i els Castellers de Gavà.\nFitxa de la diada: Diada dels Brivalls de Cornudella.\nAmb les colles: Brivalls de Cornudella, Castellers de Castelldefels i Castellers de Gavà.\nDia, hora i lloc: Dissabte, 31 d'octubre a les 12 h. Plaça de la Vila, Cornudella de Montsant.\nInterès: Probabilitat de veure el primer castell de 7 i mig de la colla prioratenca.\nTot i no celebrar-se al Camp de Tarragona, la diada del Roser tindrà un representant destacat del nostre territori, els Xiquets de Reus. En una diada on els amfitrions volen ajuntar per primer cop en la seva història el 5de8 i el 3de9 amb folre, els de la camisa avellana podrien portar també el 5de8, sense descartar un possible atac al 3de9 amb folre, castell que la setmana passada desmuntaven en dues ocasions. Tot i algunes baixes per la caiguda del 4de9 amb folre de la setmana passada, els Xiquets volen fer la darrera gran diada de la temporada en un marc incomparable: la plaça de la Vila de Vilafranca del Penedès.\nFitxa de la diada: Diada del Roser a Vilafranca del Penedès.\nAmb les colles: Castellers de Lleida, Xicots de Vilafranca i Xiquets de Reus.\nDia, hora i lloc: Dissabte, 31 d'octubre a les 18 h. Plaça de la Vila, Vilafranca del Penedès.\nInterès: Possibilitat de veure el darrer castell de 9 dels Xiquets de Reus d'aquest 2015.\nEls Xiquets de Vila-seca arriben a la seva diada, la segona des de la seva refundació, amb la intenció de fer el salt als castells de 7 i mig. Després de dominar els castells bàsics de 7 des de mitjans de temporada quan van descarregar el primer 3de7 des de la seva refundació, els de la camisa blau cel volen fer una passa endavant, que implicaria portar a plaça el 3 o el 4de7 amb l'agulla, castells que han treballat molt intensament les darreres setmanes. També treballen el 5de7 tot i que molt probablement no el veurem fins a la temporada vinent. Actuaran acompanyats dels Castellers de Tortosa, colla creada recentment.\nFitxa de la diada: II Diada dels Xiquets de Vila-seca.\nAmb les colles: Castellers de Tortosa i Xiquets de Vila-seca.\nDia, hora i lloc: Dissabte, 31 d'octubre a les 18 h. Plaça de l'Església, Vila-seca.\nInterès: Possibilitat de veure el primer castell de 7 i mig dels de la camisa blau cel des de la seva refundació.\nL'altra diada de fora del Camp de Tarragona que també hem de destacar és la diada de Tots Sants que es celebrarà diumenge a Vilafranca i que tindrà als Xiquets de Tarragona com a representants del Camp de Tarragona. Els de la camisa ratllada volen tornar a portar a plaça castells superiors al 3de9 amb folre i diumenge és el dia. Després d'una Santa Tecla històrica on carregaven els primers 5de9 amb folre i pilar de 8 emmanillat de la seva història, els de Roger Peiró volen tornar a descarregar, per segon cop a la seva història, el 2de9 amb folre i manilles, castell que aquesta temporada han carregat en dues ocasions però que no han pogut completar. Aquest seria l'objectiu principal dels tarragonins, que no descarten el pilar de 8 amb folre i manilles si aconseguissin descarregar prèviament els dos castells bàsics de 9 i la torre emmanillada. Actuaran al costat de tres grans colles del món casteller: els amfitrions, els Castellers de Vilafranca que tornaran a afrontar el 3de10 i el 2de8 sense folre, els Capgrossos de Mataró i els Castellers de Sants.\nFitxa de la diada: Diada de Tots Sants.\nAmb les colles: Capgrossos de Mataró, Castellers de Sants, Castellers de Vilafranca i Xiquets de Tarragona.\nDia, hora i lloc: Dissabte, 31 d'octubre a les 12 h. Plaça de la Vila, Vilafranca del Penedès.\nInterès: Possibilitat de veure el primer 2de9 amb folre i manilles descarregat dels matalassers aquest 2015.\nTotes les mirades centrades al Catllar


El retorn del mític grup garrotxí 'Xucu-pà' serà el dissabte 13 de juny a la plaça de braus d'Olot juntament amb el 4t Hamburguesa Rock - Olot Televisió\nComentaris tancats a El retorn del mític grup garrotxí ‘Xucu-pà’ serà el dissabte 13 de juny a la plaça de braus d’Olot juntament amb el 4t Hamburguesa Rock\nEl concert de tribut al grup garrotxí Xucu-pà que havia de tancar El Mini es va haver de posposar, i ahir a la tarda se’n va fer la presentació. El concert es farà el 13 de juny a la plaça de toros, per això s’han posat 500 entrades més a la venda.\nEl mític grup garrotxí Xucu-pà tornarà als escenaris d’aquí poc més de dues setmanes, pel concert d’homenatge que li va organitzar ElMini. Aquest esdeveniment, ja remarcable, coincidirà amb la Shopping Night d’Olot, i també amb un petit festival de música que celebra la seva 4a edició: l’Hamburguesa Rock.\nL’actuació de música en directe de l’Hamburguesa Rock, prèvia al gran concert de Xucu-pà de la plaça de braus anirà a càrrec del vigatà Guillem Roma. I el toc gastronòmic el posaran el carnisser Aleix Planagumà i el pastisser Jordi Ferrer, amb una hamburguesa amb el nom del grup garrotxí, i també uns bombons preparats especialment per a l’ocasió.\nPer això, hi ha 500 entrades més a la venda per Xucu-pà. I és que amb tots aquests canvis, la nit del 13 de juny s’augura moguda.\n– El concert homenatge a Xucu-Pà del festival ElMini es farà el dia 13 de juny a la Plaça de Braus, localització que permet vendre més entrades\nEl Servei d’Emergències Mèdiques, el SEM, aplicarà el codi d’activació risc de suïcidi a les comarques de Girona a partir de l’estiu\nDes del dia 1 de juliol que ha començat la regulació diària de l’accés als gorgs de Cogolls, a les Planes d’Hostoles. Les primeres mesures ja s’apliquen, si bé els vigilants contractats per l’Ajuntament s’incorporaran el proper dissabte. La regulació…\nA Besalú, Junts per Catalunya i la nova candidatura d’Esquerra estan d’acord a fer el possible perquè la generalitat realitzi les actuacions necessàries a l’Institut escola que necessita la població, i van confrontar les seves propostes sobre el turisme…\nDesprés de dos mesos i mig aturat per lesió Nil Rodríguez ha tornat en el moment clau de la temporada. Un cop de pilota a la cara el va obligar a passar pel quiròfan, però el que el va fer patir de valent va ser el fet de veure jugar els seus companys i no…


NOVETATS - RACC Magazine 7\na les xarxes socials del RACC\nEstalvi amb la calefacció del cotxe, diferents maneres d’aparcar el cotxe, full de rescat per salvar vides i socis molt populars. Aquests són alguns dels temes més compartits a les xarxes socials del RACC. No te’ls perdis! I a l’Oficina Virtual RACC, el canal d’atenció al soci a les xarxes socials, a partir d’ara, també avantatges i ofertes exclusives amb el carnet RACC, a més dels descomptes RACC Master.\nSabies que la manera d’aparcar pot revelar trets de la teva personalitat? Al costat d’una columna, entre cotxe i cotxe, en una plaça soli tària... No cal dir-ho: si aparques el cotxe perfectament alineat i centrat entre les marques que delimiten la plaça, ets perfeccionista i et sents còmode seguint les normes establertes.\nLA CALEFACCIÓ DEL\nCau el tòpic: no. El sistema aprofita la calor que es desprèn del mateix funcionament del motor per a escalfar-lo. Tot i així, els consells sobre com fer servir la calefacció al cotxe s’han compartit molt entre els seguidors del Blog RACC. Perquè, qui no vol màxim confort i eficiència al cotxe?\nFULL DE RESCAT:\nCOM SALVAR VIDES\nFins el 63% de tots els problemes que es poden trobar els equips de rescat es podrien reduir si els vehicles incorporessin el full de rescat: un document que dóna tota la informació tècnica als equips d’emergència sobre l’esquelet tècnic del vehicle. Entra en aquest vídeo i fixa’t com es practica un rescat ràpid i segur.\nENTREVISTA A UNA JOVE ACTRIU D’ÈXIT\nLa jove actriu i sòcia RACC Joana Vilapuig, protagonista de Polseres Vermelles, té gairebé 63.000 seguidors al Twitter (@JoanaV4)! El dia de l’entrevista per a RACC Magazine va penjar una foto del shooting i va ser un regal pels seus fans.\nSi t’apassiona el món de motor, viatges, l’esport. Si vols conèixer més sobre pilots o socis emprenedors, també notícies o consells pràctics... compartim tots aquests continguts i conversem amb tots els que us animeu a deixar la vostra opinió.\nCap a la meitat del 2013 es posava en marxa l’Oficina Virtual RACC (Facebook i Twitter), un nou canal d’atenció al soci a les xarxes socials. L’èxit no es va fer esperar, i els usuaris han trobat resposta ràpida, completa i eficient!\nSaps com et podem ajudar? Si necessites una assistència, realitzar una gestió sobre la teva assegurança, preguntar per un servei RACC o informar-te sobre qualsevol dels nostres productes.


La benedicció com a metàfora\n02 octubre 2020 00:38\nCliment Picornell | 28 abril 2004\nA un llibre de contes de S. Mrozek -amb un cert toc d'allò que es va dir «realisme màgic»- es relata que, a Polònia, novament catòlica, després de la seva etapa de socialisme soviètic, es beneeix un nou local parroquial, en un lloc que havia estat la seu del partit comunista. Al capellà li arriba a mancar l'aigua beneïda de tants comunistes, imaginaris, que van sortint espaorits, amagats com estaven per racons i clavegueres. Tot té un cert aire de llicència poètica. Quasi sense voler, m'han vengut al cap dos d'aquests rituals de relocalització, o deslocalització, que no és exactament això, però l'adjectiu, o si volen la metàfora, m'agrada.\nUn d'ells hagués pogut succeir, és un dir, quan es decidí, ja fa anys, fer una nova parròquia a Palma, «L'Encarnació». Per devers el que, en bon mallorquí, en diuen «l'ensanche», a un local que havia estat una sala de festes, un night-club, amb el vocabulari snob dels anys seixanta. «Aquest lloc està empecatat!». Deia la gent. «Però molt!». Contestaven les beates i els integristes, que consentien, per no anar a la parròquia nova, fer una bona caminada i anar a missa al convent dels Caputxins de la plaça d'Espanya, l'església que tenien més a mà. Sense saber que allà mateix, el solar on després s'hi edificà el convent, havia estat el «bordell», el barri de les putes, quatre segles enrere. Durant un temps, l'estructura interna del night-club -«Olympia» era el seu nom, amb la y grega- es va mantenir. Amb una espècie de «palcos» pels costats, que acompanyaren les evolucions i les celebracions d'una sèrie de capellans progres que hi foren destinats. No sé si el Bisbe, hisop en mà, ho arribà a salpassar arreu, arreu «com al conte de Mrozek» desempecatant el local, depositari d'anys d'estretes, magrejades i tocaments diversos. Ni sé per on fugiren, en contacte amb l'aigua beneïda, els sons pecaminosos de tangos, mambos, boleros i xa-xa-xàs.\nL'altra benedicció metafòrica, seguint la idea de l'autor polonès, hagués pogut passar a l'antiga seu del «Círculo Mallorquín», allà als pòrtics anant cap a la Seu. «El Círculo» fou, encara sobreviu, un club pretesament selecte, cau de la botifarreria i la mossoneria, més rància que la xulla rància, de Ciutat. Altrament coneguda com Palma. Era el cau on Llorenç Villalonga impartia la seva doctrina, els matins, als seus acòlits i, els horabaixes, ho feia quatre passes més avall al desaparegut Bar Ryskal, més o menys on ara hi ha l'estatueta mòbil, «na Nancy» d'en Calder, a l'Hort del Rei, quan hi és. Allà, deia, al «Círculo», existia la sala anomenada de les «cariàtides», cromàticament cutrosa i lletja, en la qual els cadells (o no tant, ja eren un poc més grandets), fills dels rics (o no tant, molts d'ells només ho feien veure), es posaven l'esmòquing i elles, el vestit fins als peus: era l'escenificació cursi de les «puestas de largo». Aquí mateix, en aquest edifici, que fou comprat pel govern autonòmic, s'hi resituà el Parlament autònomic de les Illes Balears. El «Teatrum Novum» de la nostra democràcia. Algú el degué desempecatar? Com el bisbe ho féu amb el «night-club», de la pretesa acumulació de faltes i pecats predemocràtics? Quin estament, dels representats a la jove democràcia, hi remullà l'aigua beneïda, amb versió laica, ja que no pogué ser en versió republicana? Idò ja ho veuen, la nostra jove autonomia ara hi debat els seus projectes de llei, el govern respon les preguntes de l'oposició a la sala recarregada i rococó de l'antic «Círculo Mallorquín». Quina casta de beneïdes haurien estat necessàries? Com en el conte polonès de S. Mrozek, de quins racons haguessin sortit i per quins forats haguessin fuit -en sentir els debats democràtics- els esprits i les imatges vacuoses de nobles estufats, botifarres, mossons, senyors de possessió i xuetes d'orella-alta que es resistien a partir?\nTot conte té, però, ja ho he dit, un cert sentit de paràbola. Vegin si no. A veïnat de l'antic «Círculo Mallorquín», avui Parlament de les Illes Balears, hi ha el palau d'en Joan March, en Verga, el qui fou quan es morí i segons eNew York Times, un dels deu homes més rics del món. Avui convertit en museu per a turistes, aprofitant el que els economistes i geògrafs en diuen la renda de situació. En Verga féu edificar el seu palau més alt i amb més prestància que l'edifici del «Círculo», per fregar-los pels morros i com a fruit del desaire que, conten, li feren els quatre xitxarel·los que el governaven quan, diuen, demanada l'entrada, la hi negaren: era més ric, però ells en venien de casta. Com els porcs, vaja. El contrabandista i modern capitalista comprà el solar de devora i hi edificà ca seva, els passà davant, com ho fan els bons esprintadors a una etapa del Tour, deixant asseguts i amb un palm de nas els senyorots, senyorets i xupa-rodes diversos, creguts que la seva Mallorca seria eterna i que sempre serien ells, els amos de ses ametles.


Els candidats de les Preses han estat dels més matiners a anar a votar - Garrotxa Digital\nLes Preses - Publicat a les 13.43\nEls dos candidats de les Preses, Pere Vila i Mari González, han estat dels més matiners a dipositar el seu vot. Ho han fet pocs minuts després que obrissin els col·legis electorals.\nL’actual alcalde de les Preses i candidat a la reelecció per Junts per Catlaunya, ha estat un dels candidats més matiners de la comarca. Ha votat a les nou i vint minuts al col·legi electoral situat al Centre Cultural de les Preses i acompanyat d’un dels membres de la llista, Josep Maria Cros. Vila s’ha mostrat convençut que la participació al poble serà alta. De fet en aquest col·legi ja hi havia unes deu persones fent cua abans que s’obrís a les nou del matí.\nPere Vila, candidat de JxCAT: “Jo crec que la participació serà molt alta. Només de constituir-se la mesa ja hi havia unes deu persones preparades per votar. Per tant, a més crec que serà una jornada tranquil·la”.\nLa candidata d’Esquerra Republicana de Catalunya, Mari Gonzàlez, i que es presenta per primera vegada en unes eleccions, ha votat també al Centre Cultural quan passaven pocs minuts de dos quarts de deu del matí. Ho ha fet acompanyada de tots els membres de la llista.\nMari González, candidata d’ERC: “Espero que molta gent vingui a votar. Que coincideixi amb les europees farà tardem més a saber els resultats però esperem que sigui un gran dia i amb tota normalitat”.\nvoten els candidats


Isòvol | enciclopèdia.cat\nEl poble d'All\nLa vil la d’Isòvol, al centre de la Baixa Cerdanya\nEl terme municipal d’Isòvol, d’una extensió de 10,80 km 2 , és situat a la dreta del Segre, al punt on desguassa el Riu Duran, lloc on es forma l’estret d’Isòvol o de Baltarga, flanquejat pel tossal d’Isòvol (1 280 m), al N, i el de Baltarga (1 166 m), al S. Aquest estret separa la Plana de Cerdanya de la Batllia. El municipi confronta amb Ger al NE, amb Bellver de Cerdanya per la riba dreta de la Vall Tova i pel mateix curs del Riu Duran quan aquest desemboca al Segre, a la part de ponent; a migdia, en la seva major part, el Segre fa de termenal amb Bellver de Cerdanya, Prats i Sansor i Das. El territori és drenat, a més, per la séquia de Cerdanya i pels petits torrents d’Alf i d’All. El tossal d’Isòvol (1 288 m) i el d’Olopte o de Mont Curt (que arriba als 1 378 m ja al terme de Bellver) són inclosos en el Pla d’espais d’interès natural (PEIN).\nEl terme comprèn els pobles d’Isòvol, All i Olopte, les cases del Raval d’Olopte i el despoblat d’Alf.\nLa carretera N-260, de Puigcerdà cap la Seu d’Urgell, passa per Isòvol i All; d’entre aquestes dues poblacions surt el trencall que mena a Olopte. La carretera local de Ger a Meranges travessa el N del terme.\nEls censos del segle XVIII donen una població per sobre dels 100 h, sense comptar Olopte: 110 h el 1718 i 177 h el 1787. El 1860 hi havia el doble d’aquesta darrera xifra: 355 h. D’aleshores ençà va anar disminuint progressivament: 340 h el 1900, 334 el 1930, 314 h el 1960, 237 h el 1970, 197 h el 1981 i 175 h el 1991, tot i que en el padró del 1996 s’apreciava un petit increment, amb 189 h. El 2001 seguia amb 189 h i el 2005 havia augmentat considerablement amb 231 h.\nLes activitats agrícoles i ramaderes han mantingut certa importància en l’economia del municipi. La major part de la superfície agrària útil és ocupada per pastures permanents. Les terres llaurades són, en gran part, de regadiu. Els principals conreus són els cereals (sobretot el blat), les patates i el farratge. La ramaderia és la principal riquesa del municipi. Hi ha bestiar boví, oví, porcí, equí i cria de conills. No hi ha activitat industrial.\nS'havia extret marbre gris i vermell en diverses pedreres, però a causa de la competència d’altres materials de construcció emprats modernament les explotacions gairebé s’han abandonat.\nEl turisme ha anat prenent una importància creixent sense trencar, encara, l’ambient rural del municipi. Disposa d’ensenyament primari i secundari. Prop de l’aiguabarreig del Riu Duran amb el Segre, hi ha un càmping.\nAll és el poble amb més habitants del terme, amb 146 h empadronats el 2001. Malgrat el nom del municipi, l’ajuntament és en aquesta població, situada a 1 091 m d’altitud, aigua amunt del poble d’Isòvol. És esmentat en l’acta de consagració de la catedral d’Urgell ( Alli ). Esclua, bisbe intrús d’Urgell, mort el 924, hi tenia el patrimoni familiar. L’església parroquial de Santa Maria és romànica (de la primeria del segle XII), de nau única i absis semicircular. El portal, a migdia, té dues arquivoltes decorades amb sanefes de relleu pla i tècnica arcaïtzant; a l’intradós de l’arquivolta exterior hi ha un seguit de figuretes, i l’arquivolta interior descansa damunt dos capitells amb decoració figurada. Les portes conserven parcialment la ferramenta romànica. Al temple es conserva un retaule gòtic dedicat a la Mare de Déu; és d’un pintor del segle XV que hom anomenava Mestre d’All (podria tractar-se de Ramon Gonçalvo, que estigué actiu a la Seu d’Urgell entre el 1428 i el 1474). Procedents del temple, al Museu Nacional d’Art de Catalunya hi ha una talla romànica policromada de la Mare de Déu, i una d’un Sant Crist.\nAl terme de la parròquia d’All, no gaire lluny i vora el Segre, hi ha el santuari de la Mare de Déu de Quadres. D’origen romànic, el temple fou molt modificat a la fi del segle XVIII (l’absis romànic fou sobrealçat). El santuari era molt freqüentat abans de la construcció de la carretera actual (en època medieval acollia pelegrins i caminants); el 1936 va ser incendiat i d’aleshores ençà restà i sense culte, però s’hi han portat a terme obres de restauració i s’hi fa un aplec al setembre. El poble d’All celebra la festa major a l’agost.\nEl poble d’Isòvol (1 049 m), amb 40 h el 2001, és situat al peu del tossal del seu nom, a l’entrada de l’estret d’Isòvol. Bé que actualment la carretera nacional passa per ací, antigament el camí ral de la Seu a Puigcerdà anava per l’altra riba. L’antiga església parroquial de Sant Miquel, d’origen romànic, fou substituïda per l’actual església, d’estil neoromànic, coronada per un campanar singular. El lloc d’Isòvol fou donat el 1131 per Ramon Berenguer III al monestir de Santa Maria de Ripoll. Isòvol ha donat nom al municipi i, malgrat que no hi ha l’ajuntament, popularment conserva encara la capitalitat. Al setembre hom celebra la festa major de Sant Miquel, patró del poble.\nRere el tossal d’Isòvol hi ha el poble d’Olopte (1 160 m d’altitud), que tenia 45 h el 2001, en un coll que comunica la Vall Tova amb la plana cerdana. S'hi han restaurat nombroses cases abandonades i hom n'ha construït de noves, d’estil rústec. Al clot del Castell hi ha les restes d’una força i a l’extrem meridional del coll, damunt el tossalet de Castellar, l’església parroquial de Sant Pere d’Olopte, romànica, d’una nau capçada per un absis semicircular bastit en dues etapes (segles XII i XIII), amb un fris dentat i petites mènsules en forma de cap a la part superior (sobre l’absis hi ha un campanar de torre afegit posteriorment). El portal (segle XIII) consta de diverses arquivoltes sostingudes per pilars i per columnes, aquestes amb capitells de decoració vegetal. A les arquivoltes hi ha caps i figures. Procedent d’ací, al Museu Nacional d’Art de Catalunya es conserva una talla romànica de la Mare de Déu (segle XIII), daurada i policromada. El lloc és documentat en l’acta de consagració de la catedral d’Urgell ( Olorbite ), el 994 se cita el pauh Olorbitense i el 1001 el terminio Olorbitense , dintre el qual hi havia les viles rurals de Meranges i Girul. Olopte celebra la festa major de Sant Pere al juny.\nEl despoblat d’Alf era situat prop del Mas Revetllat. Citat en l’acta de consagració de la catedral d’Urgell ( Alfi ), al lloc hi hagué l’antiga parròquia de Sant Jaume d’Alf. Sembla que és l’església que després es dedicà a sant Guillem, perquè segons la tradició hi morí Guillem, un pelegrí que viatjava a Sant Jaume de Galícia al segle XI, que havia emmalaltit a Isòvol i les restes del qual foren traslladades per dos nobles de Llívia fins a la plana d’aquesta vila (on hom construí l’ermita de Sant Guillem de la Prada de Llívia). L’esglesiola de Sant Guillem de Mas Revetllat és una petita nau coberta amb volta de canó, allargada i sobrealçada, que forma part de les dependències del dit mas, que fou construït el 1593.\nEl pont del Diable, per on el camí ral travessava el Segre, és situat aigua amunt d’Isòvol, en estat ruïnós. Hom hi vincula una llegenda segons la qual fou construït pel diable en canvi de l’ànima d’una noia.\nAltres llocs d’interès del municipi són la cova dels Al·luvions, al tossal d’Isòvol, que té un recorregut de 31 m i un pou de 8 m de profunditat i la balma del Vent.


VERSIÓ DEMO LIMITED\nCorrector és un programa que li permet ocultar fàcilment un arxiu d'origen dins d'un altre arxiu de destinació (arxiu esquer).\nL'arxiu esquer és completament funcional i no es pot veure que conté un altre arxiu perquè les dades estan xifrats.\nSi vostè necessita enviar informació sensible a través de la xarxa o simplement desitja protegir la seva informació, â € ~ Concealerâ € ™ serà molt útil.\nPer recuperar els arxius protegits, és € ™ ll necessitat d'utilitzar el programa, però ja que és una aplicació portable (no requereix instal·lació) (no privilegis d'administrador), pot executar fàcilment des de qualsevol lloc, com per exemple: un disc dur extern o un USB unitat flaix.\nAmaga qualsevol arxiu dins d'un altre.\nXifrar totes les dades amb AES (algoritme de xifrat simètric) amb una longitud de clau de 256 bits\nL'arxiu esquer és completament funcional després de l'operació.\nTraducció Idioma: Anglès, Espanyol.\nPodeu ocultar qualsevol tipus d'arxiu a un altre, de manera que, per exemple, vostè pot:\n(1) Amagar un fitxer de text en un binari.\nUn document de text en un PDF\nUn document de text en un arxiu executable\nUn document de text en una imatge\n(2) Amagar un fitxer binari a un altre arxiu binari\nUn arxiu PDF en un arxiu executable\nUn executable en un altre executable\nUn arxiu d'imatge en un PDF\nEncara que l'arxiu esquer pot ser qualsevol tipus d'arxiu, incloent un fitxer de text és molt recomanable per a seleccionar un fitxer binari, perquè altrament es podria veure que hi ha un contingut estrany (dades xifrades) a l'arxiu d'esquer.\nLIMITED VERSIÓ DEMO:\nÚltima Actualització 11 nov 13, Alta Resolució\nWindows XP, Windows Vista, Windows 7, en temps d'execució d'aplicacions.NET\ncomerç, electrò, nic, comerç, electrò, nic, tots els articles, aes, aplicació, corrector, arxius, xarxa, la protecció, la seguretat, el programari, la esteganografia, dins


Data: 15/06/2021 - 15/09/2021\nLloc: Locals de la Unió Intercomarcal - Cornellà-El Prat-Gavà-Martorell-Vilanova i La Geltrú-Vilafranca del Penedès-Igualada (Baix Llobregat-Alt Penedès-Anoia i Garraf)\nLa Xarxa d'Acció Solidaria (XAS) de CCOO, inicia des del 15 de juny i fins el 15 de setembre, una nova campanya de recollida de material escolar sota el lema “S’ha de garantir a totes les nenes i tots els nens l’oportunitat de desenvolupar els seus estudis en dignitat i igualtat”.\nLa campanya d’aquest any és la novena que fa la XAS i coincideix amb una situació molt complicada a causa de la crisi de coronavirus, que ha provocat un increment important de famílies en situació de pobresa, de precarietat i d’ exclusió social.\nLa Xarxa Acció Solidaria considera que aquest any de nou és excepcional i cal una resposta a la crisi amb més inversió pública i més solidaritat popular i obrera. La crisi de coronavirus ha demostrat la fragilitat del nostre model de benestar social, entre d’altres per la manca de recursos en el sistema educatiu, i la manca d’innovació digital per a assegurar realment una escola inclusiva.\nCom cada any, durant la campanya, els locals de CCOO Baix Llobregat-Alt Penedès-Anoia-Garraf i les representacions sindicals de CCOO en les empreses són la referència per a organitzar i rebre tot tipus de material escolar nou, utilitzable i necessari per a les escoles en barris i municipis amb alt nivell de risc d’exclusió social. La llista de material a recollir és: llapis, gomes, bolígrafs, motxilles, ceres de color, maquinetes, retoladors, estoigs, celos, quaderns, folis, llibretes, altre material fungible


El MoraBanc Andorra presenta l’olor que fa el bàsquet | BC Morabanc Andorra (web oficial)\n‘6’. Aquest és el nom de la fragància de la BMB. L’empresa d’experiències olfactives Alpematic i el Bc MoraBanc Andorra han presentat aquest matí l’acord que permetrà aromatitzar el hall del Poliesportiu d’Andorra.\n“Hem creat un aroma que pretèn ajudar als aficionats a tenir una experiència única quan vinguin a la BMB i que contribueixi a que el públic animi al nostre equip” ha manifestat el director gerent d’Alpematic, Sergi González Camacho. ‘6’ és un aroma enèrgic i dolç a l’hora amb tonalitats de fruits vermells i eucaliptus. “És l’olor del bàsquet” ha explicat Gonzàlez.\n“La nostra idea des del principi sempre ha estat oferir valor afegit als nostres seguidors per completar l’experiència única que ja representa jugar la lliga Endesa” ha expressat el president Gorka Aixàs en una roda de premsa en què s’ha destacat la singularitat de la iniciativa. “Aquí no es porta gaire però el màrketing olfactiu és una realitat des de fa molt temps als Estats Units, a l’NBA”.\nUns micronebulitzadors s’encarregaran aquest ,mateix dissabte de repartitr l’aroma de ‘6’ per la BMB. Un arma més rebre com es mereix el líder de la lliga Endesa, l’Unicaja de Màlaga.\nACBacbandorraFrancesc Solana @caGorka Aixàs


Estàs aquí:Inici Actualitat El nacionalisme econòmic en les nacions sense estat. Per Juanjo Giner\nDilluns, 20 Març 2017 17:08\nLa política econòmica dels Estat-Nació, amb els seus encerts i les seves errades, ha anat encaminada a afavorir el model productiu i econòmic de la nació, des de l’economia planificada fins al lliure mercat, amb diferents graus de proteccionisme o liberalisme, amb diferents nivells de regularització i control dels recursos de la nació i amb diferents processos d’expansió i/o invasió per poder incrementar els recursos de la metròpoli. Històricament podem analitzar com el creixement de l’economia nacional anava vinculat a la fortalesa dels respectius Estats, en canvi, el subdesenvolupament econòmic de les colònies respon a la falta d’Estat propi per defensar els seus recursos i interessos.\nEn la reestructuració capitalista inherent al propi sistema, popularment anomenada crisi, s’aguditza l’explotació de la classe treballadora per poder revertir la tendència decreixent de la taxa de guanys, diversificar les formes d’acumulació de capital (a més de la plusvàlua) i facilitar la concentració del capital en un minoritari sector privilegiat de l’economia globalitzada. Una d’aquestes formes d’acumulació de capital és l’espoli de les nacions sense Estat, espoli que es sustenta en el transvasament d’actius des de les rendes de treball de dites nacions cap al capital oligàrquic que utilitza les estructures estatals com a eina de despossessió i acumulació.\nSi estudiem el cas de l’Estat espanyol podem analitzar els diferents models econòmics que es relacionen de forma radial i parasitària. Si ens centrem en les relacions del model econòmic al País Valencià, Catalunya i les Illes, basat en relacions comercials i productives vertebrades per l’arc mediterrani, i el central “mesetari”, model “terciaritzat” i especulatiu subvencionat per la sostracció de rendes, veurem com és una relació centre-perifèria entre dos models econòmics molt diferents, relació d’opressió on l’economia especulativa afebleix l’economia productiva. Un model és inviable sense l’altre, el centre és inviable sense la perifèria, l’Estat necessita els nostres països per sobreviure, és impossible una reforma per poder fraternitzar els dos models, l’espoli sols es pot aturar alliberant la colònia a espoliar (l’espoli fiscal anual supera actualment els 6.000 milions d’euros al País Valencià, 17.000 a Catalunya, 3.500 a les Illes). Aquest espoli detona la necessitat de l’endeutament per mantenir la inversió social, fet que suposa una intervenció més agressiva si cal dels comptes autonòmics per part de l’Estat, així el deute s’utilitza com una eina més de submissió econòmica i política en mans de l’Estat i el sector privat. Els diferents governs i partits d’àmbit estatal que defensen la unitat d’Espanya, tan a Madrid como a les diferents sucursals del regne, són ben conscients que d’aquesta unitat depèn la subsistència de l’Estat, el “antes roja que rota” deixa ben clar quin és el tòtem inqüestionable i inamovible que s’ha de defensar per sobre de partidismes i/o ideologies.\nUna part d’aquests partits sucursalistes han jugat a un doble joc. Per un costat han realitzat un vassallatge modern, la fidelitat a la corona els ha permès fer i desfer al feu autonòmic utilitzant pràctiques clientelistes i corruptes que han caracteritzat el funcionament de l’“Estado de las Autonomias” (Cas Palau, Gürtel i Nóos entre altres), per altra banda han reivindicat millores autonòmiques barrejades amb patrioterisme en períodes de crisi econòmica com a vàlvula de descompressió del malestar social i com a forma de deslocalitzar el problema i no trencar la relació de vassallatge com a solució del mateix.\nActualment tornem a veure un episodi de reivindicació del nacionalisme econòmic de la mà dels nostres governs autonòmics demanant conjuntament un finançament just i la millora d’infraestructures (corredor mediterrani, rodalies...). Aquestes exigències al govern central poden ser una avanç per fer aflorar les contradiccions d’aquest Estat radial i centralitzat o poden servir per validar i millorar el model autonòmic enfortint l’Estat, fent servir les reivindicacions com a maquillatge de l’espoli. En el primer cas, les reivindicacions han d’anar emmarcades en un full de ruta sobiranista compartit, aleshores no han de ser un fi en si mateix sinó una eina en la construcció de la sobirania nacional. En canvi, en el segon cas les reivindicacions autonòmiques són uns objectius regionalistes amb poc recorregut i limitada capacitat de millora però que poden anestesiar el malestar provocat per l’opressió nacional i crear una sensació “morfínica” de pau social. Que s’utilitzen d’espurna o de morfina depèn principalment de dos factors que es relacionen dialècticament, de la voluntat política dels diferents partits sobiranistes i de la mobilització social per reivindicar el dret a decidir el model econòmic nacional que volem construir.\nEmpíricament s’ha demostrat que l’Estat propi és una de les eines més potents per democratitzar l’economia i ficar-la a la disposició de la ciutadania, garantir drets socials i materials de la població. En canvi, també s’ha comprovat les possibles relacions de complicitat que pot tenir un Estat amb les grans multinacionals per aguditzar l’acumulació del capital en poques mans i transvasar actius per disminuir les rendes del treball i incrementar les del capital, socialitzant les pèrdues del sector privat, privatitzant els bens públics i retallant drets socials i laborals. En qualsevol cas queda demostrat el poder de l’Estat per influir i defensar l’economia nacional, regular o desregular els mercats, garantir o retallar drets socials, redistribuir la riquesa o incrementar les desigualtats.\nLes reivindicacions del nacionalisme econòmic de les nacions sense Estat han d’anar emmarcades en un full de ruta que ens apropi al dret a decidir lliurement quin model econòmic hem d’aplicar a la nostra nació i com defensar-lo davant l’espoli i la despossessió dels recursos nacionals, la resta és un brindis al sol. Està a les nostres mans construir la República per defensar un model econòmic al servei de la nació, un model nacional-popular on les persones estiguen al centre de les polítiques econòmiques i es garanteixen els drets materials i socials de la població.\nJuanjo Giner, membre de la Plataforma pel Dret a Decidir


Detenen tres homes per violar en grup una noia i fer-ne fotos Detenen tres homes per violar en grup una noia i fer-ne fotos – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nDetenen tres homes per violar en grup una noia i fer-ne fotos\nLa noia va ser agredida al seient del darrere d'un cotxe, en ple Eixample | Els Mossos investiguen si els atacants van difondre les imatges\nSílvia Barroso 02/03/2020 12:35 pm\nViolació en grup dins d’un cotxe aparcat al mig del carrer, en ple Eixample. Els Mossos d’Esquadra investiguen aquest cas, que s’ha produït aquest cap de setmana i pel qual hi ha tres detinguts, segons ha avançat La Vanguardia i ha confirmat el TOT Barcelona de fonts policials.\nEls fets es van produir dissabte a la matinada. Un vianant va alertar que havia vist tres homes agredint sexualment una dona al seient del darrere d’un cotxe aparcat al carrer Casanova, molt a prop de la Diagonal. A més, alertava que li estaaven fent fotos amb telèfons mòbils. Una patrulla es va desplaçar al lloc dels fets immediatament i va detenir tres homes de 33, 32 i 28 anys. Un dels nois encara era dins del vehicle i els altres dos eren al carrer, però al costat mateix.\nSe’ls imputen tres possibles delictes: agrressió sexual, furt –li van robar el mòbil– i descobriment i revelació de secrets, ja que s’investiga si les imatges que van captar de l’agressió les van difondre enviant-les a altres persones. La policia, a més, va recuperar el mòbil furtat de la jove agredida.\nLa víctima estava en estat gairebé inconscient, possiblement per haver ingerit alcohol o alguna altra subtància –voluntàriament o involuntària– i va ser traslladada a l’Hospital Clínic, el centre de referència per atendre les víctimes de les agressions sexuals a Barcelona. Posteriorment, la noia va poder presentar la denúncia davant els Mossos d’Esquadra, però la policia ja tenia oberta la investigació a partir del que havia observat la patrulla i del que havia explicat el testimoni.\nEls tres homes arrestats, han passat a disposició judicial aquest dilluns al matí, i el jutjat de guàrdia haurà de decidir si els envia a la presó provisionalment.\nAgressions sexuals Barri de l'Antiga Esquerra de l'Eixample Eixample Mossos d'Esquadra


Regles oficials del criquet, publicat pel Marylebone Cricket Club\nEl criquet és un esport d'equip practicat a l'aire lliure entre dos equips d'onze jugadors cadascun sobre un camp de joc ovalat o circular d'herba al centre del qual hi ha un rectangle de 20,12 metres de llarg i 3 m d'amplada anomenat pista en català (pitch en anglès). A cada extrem de la pista hi ha una estructura anomenada wicket formada per tres pals cilíndrics clavats verticalment al camp que sostenen un parell de petits palets travessers, anomenats simplement travessers en català (bails en anglès). El joc consta de diversos torns de bat (innings en anglès) durant els quals, alternativament, un dels equips intenta guanyar punts marcant corregudes (marcar una correguda és to score a run en anglès) mentre l'altre intenta impedir-los-ho. L'equip que intenta marcar corregudes o guanyar punts situa un batedor davant de cada wicket, que guanyaran un punt cada vegada que puguin intercanviar la seva posició fent una correguda. Els onze jugadors de l'equip contrari es distribuiran pel camp de joc, un d'aquests jugadors (el llançador) llançarà la pilota, intentant fer caure algun dels dos travessers que reposen sobre el wicket situat darrere del batedor, mentre aquest intentarà evitar-ho colpejant la pilota amb un bat. Si el llançador aconsegueix impactar el wicket fent caure un dels travessers, eliminarà el batedor. Si el batedor aconsegueix colpejar la pilota, allunyant-la, i no és interceptada per un jugador contrari abans que toqui el terra, els batedors podran intentar marcar una correguda, intercanviar la seva posició i guanyant un punt cada vegada que ho aconsegueixin. El criquet tal com el coneixem actualment originà al sud d'Anglaterra. És per això que els llocs on té més acollida i és més popular és als països de la Mancomunitat Britànica de Nacions. Als països del subcontinent indi, com l'Índia i el Pakistan, o al Carib anglòfon, és un esport de masses; a països com ara Gran Bretanya i Austràlia, és l'esport estiuenc més important. El campionat mundial de criquet, en format ODI, es disputa cada 4 anys des del 1975. El darrer es va disputar l'any 2011 i va ser guanyat per l'Índia. Des del 1973 hi ha un campionat femení, el darrer dels quals es va disputar l'any 2009 i va ser guanyat per Gran Bretanya. La complexitat de la terminologia i la durada dels partits (que en el cas de la modalitat Test, la forma més elevada de criquet reconeguda pel Consell Internacional de Criquet, pot arribar a cinc dies) no ha afavorit la seva popularització. A Catalunya i al País Valencià hi ha equips formats majoritàriament per jugadors d'origen pakistanès i indi. (ca)


Les Flors de Bach és una teràpia alternativa, ideada pel metge anglès Edward Bach (1.886-1.936), inspirada en la homeopatia Té utilitat en patologia emocional: ansietat, pors, desànim, etc... Per a obtenir la tintura mare es recol·lecta la part rellevant del vegetal (planta, arbust o arbre) i es diposita en aigua pura. A continuació es deixa al Sol durant unes hores, es filtra i se li afegeix un volum de conyac que actua com a conservant. Alternativament, l’aigua amb la planta recol·lectada es bull, es filtra i se li afegeix el conservant.\nL’energia continguda en el vegetal s’ha transferit a l’aigua, que té propietats curatives. Per a preparar el medicament es fan dilucions a partir de la tintura mare i se li afegeix un conservant. Hi ha 38 Flors de Bach, que es comercialitzen individualment. És freqüent fer preparacions amb dues a vuit flors, que constitueixen un tractament individualitzat a per un pacient determinat.


MainStay Suites Tamarac (FL) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Tamarac (FL).\n8301-B W. Commercial, Tamarac, Tamarac (FL), Estats Units, 33351 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Tamarac (FL), MainStay Suites és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nMainStay Suites ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de MainStay Suites es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, telèfon, connexió a internet (cortesia), cinema dins de les instal•lacions són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de bany, centre esportiu, piscina exterior. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Tamarac (FL), el MainStay Suites és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nThe FOOD WAS SPECTACULAR THE STAFF WAS OH SO SUPER FRIENDLY THE ROOMS ARE TO JUST DIE FOR ....I\nIM SO IN LOVE WITH MAINSTAY\nAllotjaments a Tamarac (FL)


Nuría Marín defensa el paper "principal" del món local en la reactivació\nPublicat 12/11/2020 13:48CET\nLa Diputació de Barcelona presenta el seu full de ruta als municipis de la província\nLa presidenta de la Diputació de Barcelona, Núria Marín (PSC), ha defensat aquest dijous el paper "principal" del món local en la recuperació econòmica i social per la crisi derivada del coronavirus.\nAixí ho ha dit durant la seva intervenció en la presentació del full de ruta de la Diputació per a la recuperació de la província al costat de la diputada de l'Àrea de Cohesió Social, Ciutadania i Benestar, Lluïsa Moret.\n"La nova normalitat redibuixa les prioritats", ha destacat Marín, que ha assegurat que la pandèmia ha ensenyat la corporació a fer més amb menys, i que l'ha obligada a adaptar-se a les noves exigències sanitàries i de seguretat.\nEn aquest sentit, la Diputació ha presentat una estratègia lligada als Objectius de Desenvolupament Sosotenible (ODS) de les Nacions Unides i a l'Agenda 2030 per encarar el repte en economia, ocupació i benestar ciutadà.\nNOVA VISIÓ ESTRATÈGICA\nMoret ha afegit que la Diputació busca visions estratègiques transformadores que siguin coherents amb altres punts de referència globals com l'Agenda 2030 i els ODS, però que també vagin alineats amb altres de caràcter més territorial i de proximitat.\nHa recordat que el projecte que s'ha presentat al món local en la jornada d'aquest dijous és un esborrany: "El full de ruta definitiu serà el que posem en comú entre tots. Això tan sols és un punt de partida del procés de reflexió en el qual estem immersos".


La fira dels capricis de Sant Julià aplega una vuitantena de parades - FÒRUM.ad\nLa fira dels capricis de Sant Julià aplega una vuitantena de parades\nEl 09/03/14 14:54\nEl barri de Rocacorba de Sant Julià de Lòria acull aquest diumenge una nova fira temàtica, en aquest cas dedicada als capricis. S’hi apleguen prop d’una vuitantena de parades, totes bàsicament de productes artesanals i d’alimentació. A principi de febrer, la parròquia laurediana va donar el tret de sortida a la temporada de fires del 2014, amb el mercat dels enamorats, de manera que el d’aquest diumenge és el segon certamen que es fa enguany.\nDes del Comú de Sant Julià de Lòria, el conseller de Social, Carles Àlvarez, s’ha mostrat satisfet, ja que ‘les fires s’estan consolidant, els comerciants estan molt contents i, fins i tot, en aquesta ocasió hem pogut ampliar la fira a un tram de carrer més’. En aquest sentit, el conseller ha assegurat que s’ha augmentat el nombre de parades respecte fires anteriors i que, ‘quan fa bon dia, com avui, l’èxit està assegurat’. L’afluència de gent, certament, ha estat força alta i durant el matí, el carrer principal de la fira s’ha omplert de visitants.\nDe moment, el Comú lauredià no vol canviar el format de les fires. ‘Una opció seria fer-ne una cada setmana, però sempre estaríem a l’expectativa del temps, ja que si plou l’hauríem de desmuntar’, ha manifestat Àlvarez. És per això, ha afegit, que ‘fer-ne una cada setmana és jugar-nos-la massa, sobretot en èpoques com la tardor, l’hivern o la primavera’. De moment, doncs, les fires de diumenge mantindran un caràcter mensual.\nA banda de les parades, amb productes artesans i d’alimentació de tot tipus –des de sabons naturals fins a melmelades artesanes o articles de brocanteria-, la fira d’aquest diumenge ha comptat també amb l’actuació musical de Patxi Leiva, inflables i jocs per als més petits.\nNotícia Anterior: La gran belleza irromp en la festa com millor pel·lícula estrangera\nSegüent Notícia: Obertura del nou ‘Aparcament Centre Històric’ a Andorra la Vella


La policia carrega i s’agreuja l’escalada repressiva. Hi ha dues persones detingudes |\nLa policia carrega i s’agreuja l’escalada repressiva. Hi ha dues persones detingudes\nFotos i videos dels antiavalots:\nPrimer avís de dissolució i jefecillo d’esquadró bufant (Plaça de\nSanta Eulàlia [crec])\nRetirada de la plaça de Santa Eulàlia:\nDetenció del jove amb monopatí:\nAbans d’entrar a plaça Espanya, dient els policies que si ells\nmarxaven nosaltres també:\nCarrega policial injustificada a plaça Espanya:\nSegona càrrega (mes petita) contra asseguts a plaça Espanya i nacional\ndient que deixes de gravar:\nPrimer avís a plaça espanya per la dissolució dient que la\nmanifestació no s’ajustava a la legalitat:\nCançó moments abans de dissoldre’s pacíficament:\nDissolució passífica abans del tercer avís:\nGràcies al companys B.Miró\nLa policia ha carregat durament i de manera excessiva contra els manifestants que protestaven pel desallotjament de la plaça. Malgrat començar amb una concentració, s’ha iniciat una manifestació improvisada amb un desenllaç desagradable. La policia ha envestit les persones que pacíficament estaven reunides a la plaça d’Islàndia, després de la manifestació. Hi ha hagut 4 càrregues policials i hi ha persones ferides i dos detinguts (una a la Plaça de l’Olivar i l’altre a la Plaça d’Espanya).\nA continuació compartim vídeos penjats pel company rodcarballes:\nAquí es poden veure més vídeos:\nCrònica de l’acte d’avui:\nA les set de l’horabaixa, hi havia programada una concentració per protestar contra el desallotjament que ha tengut lloc a la matinada de diumenge a dilluns. Prop de 400 persones s’han aproximat a la Plaça d’Islàndia i s’ha realitzat una assemblea en què s’han anunciat les properes accions i activitats, les quals no queden avortades, malgrat el desallotjament.\nPerò, més tard la tònica de la concentració ha canviat: i de nou, les persones allà assegudes han pres els carrers per visibilitzar les seves protestes en una improvisada manifestació. Les persones han anat recorrent els carrers de Ciutat esquivant els furgons de la policia que intentaven anticipar-se, en va, als moviments dels manifestants. La policia nacional s’ha vist desbordada davant l’espontaneïtat de les persones manifestades, que ja veien la policia d’enfora i prenien carrers alternatius. Així s’ha arribat fins a la plaça Santa Eulàlia en què els nacionals, amb porra a la mà, han barrat el pas just a l’entrada del Call (lloc en què, possiblement, els múltiples carrerons laberíntics podrien embullar-los encara més), no sense fotre quatre porrades als companys que es trobaven més avançats. Aquí, els manifestant s’han queixat i han fet un minut de silenci. En acabar, els policies ficaven pressió per dispersar les persones i en aquest moment s’han produït algunes tensions, la qual cosa ha fet que un nacional els portés als seus companys els cascs, que tot seguit, s’han posat. Però no hi hagut incidents importants. En aquest moment, també hi havia furgons a Cort. Els manifestants han girat cua i han tornat en direcció plaça Major. A la plaça de Cort, han tornat a haver-vi algunes càrregues. Però el plat fort ha estat ja a la plaça d’Islàndia, on la policia els esperava i han començat a aporrinar indiscriminadament els manifestants. Amb un magnetòfon, la policia els ha anunciat que havien d’abandonar la manifestació. Les persones han respost amb una seguda pacífica d’esquena a la policia i amb les mans alçades. Han donat el segon avís i han demanat a les persones curioses del voltant que partissin de la zona. El tercer avís ha arribat en forma d’escopetes de bolles. Davant això, els manifestants han decidit, sempre de forma pacífica, la dissolució.\nL'entrada va ser publicada el Ciutat, Criminalització i repressió, Estat Espanyol i el Món, Illes Balears, Lluita de carrer i acció directa per atzavara. Guarda l'enllaç permanent.


"Vaig estar a punt de morir, i per això ara aprofito la vida al màxim"\nLa Rosa en un dels seus moments al Complex Aquàtic de Vilafranca\n08/03/2021 - 20:00h\nEntrevistem Rosa Fuentes Comas, a qui fa tres anys van haver d’amputar les cames per sota el genoll i tots els dits de les mans\nFortalesa. Determinació. Vitalitat. Aquestes paraules, i moltes d’altres, defineixen el caràcter de Rosa Fuentes Comas. Vilafranquina d’adopció des de fa 15 anys, va dedicar els últims anys de la seva vida laboral a una empresa de productes de neteja, on formava els venedors d’altres companyies. Va treballar fins als 63, moment en què la companyia va tancar. Es va quedar a l’atur durant un any i 9 mesos i es va poder jubilar. Va cuidar la seva mare, que va morir fa tres anys, quan ella en tenia 67, moment en què la seva vida va canviar completament a causa d’una sèpsia que va fer que perdés les dues cames per sota el genoll i tots els dits de les mans.\nFins als 67 anys vostè tenia una vida normal i, de cop, va haver d’aprendre a viure sense dits i amb les cames tallades. Com va començar, aquest procés?\nUn dia vaig tenir un còlic nefrític, però no era el primer. Li vaig dir a una amiga que em deixés a l’hospital, que ja sabia com anava. Em pensava que faria la pedra i ja hauria passat tot.\nPerò aquest cop no va ser així.\nMalauradament, no. Se’m va estrènyer el conducte que va del ronyó a la uretra i la pedra, de dos miŀlímetres, es va quedar allà. Ningú es va adonar que vaig estar un dia i mig sense orinar. Com que la pedra va quedar encallada abans d’entrar a la uretra, el ronyó va escopir l’orina a la sang i me la va infectar. Això em va causar una necrosi, i quan van veure que entrava en sèpsia des de l’hospital de Vilafranca em van enviar a Bellvitge. Als meus fills els van dir que no passaria d’aquella nit.\nQuè és una sèpsia?\nÉs la resposta del cos a una infecció, que provoca danys als teixits i òrgans i pot desembocar en un xoc, la fallada multiorgànica i la mort.\nVostè estava conscient?\nA l’hospital vaig arribar amb molt de dolor i mig inconscient, i després vaig perdre el coneixement. Vaig estar un mes en coma induït i recordo vagament alguns moments. Sé, per exemple, que el meu cos va reaccionar quan em van parlar dels meus nets i que vaig obrir els ulls quan em van dir que Puigdemont havia declarat la independència.\nCaram! D’això se’n recorda?\nNo, no. Tot això m’ho han explicat després.\nCom va reaccionar quan li van dir que li havien d’amputar les cames i els dits?\nDe fet, no m’ho van dir. Recordo que quan em vaig llevar em vaig trobar amb les mans plenes de ferides i fils de cosir i, quan vaig veure què m’havia passat, els crits van ressonar arreu. Estava en xoc i només deia que m’haurien d’haver deixat morir, perquè així no podia viure. Em van amputar els dits de les mans i les dues cames per sota el genoll. Només em van deixar una part de la pinça del dit gros de la mà. Els meus fills estaven espantadíssims.\nI vostè també, suposo.\nDiria que més aviat perduda, però quan vaig processar el que m’havia passat vaig decidir tirar endavant.\nAmb el suport de la seva família, suposo…\nSi. I hi havia un amic que sempre havia volgut tenir una relació amb mi que va venir a l’hospital i va dir a tothom que era la meva parella, quan jo ni els havia parlat d’ell. Va entrar a l’UCI i em va dir: “Jo et cuidaré”. Aquelles paraules em van ajudar a tirar endavant, va ser com si m’arren-qués la por.\nI la relació va prosperar? L’està cuidant?\nSí, i tant. Sort en tinc, d’ell!\nDues setmanes després de l’amputació em van traslladar al Ricard Fortuny, on vaig estar nou mesos amb un tracte meravellós. Vaig tenir dues recaigudes perquè no van detectar que era un estrenyiment de conducte, i agafava infeccions. Un dia, ja molt enfadada, li vaig dir al metge que jo podia lluitar contra les amputacions, però no contra les infeccions, així que si no feien alguna cosa, jo tirava la tovallola.\nPerò no es va rendir i va aprendre a fer moltes coses de nou, com caminar.\nSí. Primer em van embenar per donar forma als monyons, i al cap d’una setmana de posar-me les pròtesis, ja caminava. Vaig tenir aŀlèrgia a la silicona, i per això me les van posar de gel. No ha estat fàcil. Vaig demanar que em fessin les pròtesis de manera que pogués ser tan alta com abans. Quan em vaig posar dreta em vaig espantar, però al cap de poc vaig començar a caminar.\nTambé va haver d’aprendre a escriure.\nSí. Vaig fer fisioteràpia per poder escriure i poder fer manualitats, entre moltes coses, sense dits.\nVostè sempre ha estat molt esportista. Creu que aquest fet la pot haver ajudat?\nSí. De fet, els metges em van dir que segurament continuava viva perquè des dels trenta fins que em va passar feia molts tipus d’esport.\nI en continua fent.\nSí. Vaig estar un any sense fer-ne perquè no em veia capaç. Però ara ja faig fitness, piscina, abdominals, treball de cames, bicicleta… Sempre assessorada pels tècnics del Complex Aquàtic, que són molt atents.\nPensa que el seu esperit de superació també ha contribuït a la seva recuperació?\nSí. És el meu caràcter. Jo era una dona independent i vaig decidir que tiraria endavant. No sabia com, però estava decidida a tirar endavant. Vaig estar sis minuts en parada multiorgànica i, de fet, els metges encara no saben com vaig sobreviure. Per això ara tinc la intenció d’aprofitar la vida al màxim. Menjo sola (excepte alguns aliments com les gambes) i em vesteixo i em despullo sola, i a casa em cuido de la roba. Així puc estar satisfeta.\n“Veig paraŀlelismes entre el Brexit i el que ha passat amb els escumosos al Penedès”\nEva López | 21/03/2021 - 19:59h


El manual complet publicat el 2011 amb les eines i les recomanacions cap als mitjans de comunicació per visibilitzar les aportacions de les dones.\nEl discurs feminista de l’Emma Watson en la campanya HeForShe de les Nacions unides\nL’impactant anunci que Google va fa pel Dia de la Dona per conscienciar sobre la violència masclista\nFeminicidio.net la web que recull amb dades i documents tots els feminicidis que es cometen al món.\nL’Ajuntament de Barcelona organitza xerrades per a escoles i Instituts amb l’objectiu de conscienciar i prevenir els adolescents de la violència de gènere. En aquest document trobareu la informació necessària.\nWOMEN’S MARCH arreu del món:\nVídeo-resum de la manifestació del Dia de la Dona Treballadora del 2017


2019 desembre 15 | Federació Hostaleria de Girona\nLa FOEG debat sobre els plans d’igualtat a les empreses\nDiari de Girona. La FOEG va acollir una jornada per debatre sobre l'obligatorietat dels plans d'igualtat per a les empreses de més de 50 treballadors. La sessió, organitzada per Foment del Treball amb el suport del Departament de Treball de la Generalitat, va servir per...\nEl Punt. L’establiment d’oci és el que rep més mencions, per davant dels jardins de Santa Clotilde, la platja Gran i la platja de Fenals. El sol i platja és el producte més lloat, per davant de la diversió nocturna i la cultura. La plataforma...\nL’empresari Domènec Espadalé rep un premi dels agents comercials\nDiari de Girona. També reconeixen la trajectòria del president del col·legi, Josep Burgas, amb la medalla d'Or a la professió. Domènec Espadalé ha rebut el premi COACGI 2019 en reconeixement a una trajectòria empresarial d'èxit i a la seva dedicació i compromís amb el teixit empresarial...


Wikiloc | Vilajuïga-Sant Pere de Roda spor - Vilajuïga, Catalunya (España)- GPS track\nCykling (Bedste Cykling spor i Spain → Catalonia → Vilajuïga )\nVilajuïga-Sant Pere de Roda\nUploadet 17. august 2013\nVolta al cap de Creus. Vilajuïga-Roses. (Mountain bike)\nRUTA DELS DÒLMENS DE VILAJÜIGA, SANTA HELENA I CAMÍ DE LA CREU BLANCA (Vandring)\nVILAJUIGA - PORT DE LA SELVA - SANT PERE DE RODES - SANTA HELENA - PAU - VILAJUIGA (Mountain bike)\nCamí Català de Sant Jaume, 3a etapa, Vilajuïga – Figueres – Borrassà (Vandring)\nVentury Alle rettigheder forbeholdes\nVist 1421 gange, downloadet 3 gange\ntæt på Vilajuïga, Catalunya (España)\nSortint del CAT (Centre d'acollida turística) entrem al municipi de Vilajuïga i seguint els cartells que ens duen al monestir de Sant Pere de Roda.\nPel camí podem trobar múltiples dolmens a pocs metres de la carretera d'asfalt en que pujem.\nA mig camí trobem el Mas Ventòs en que tenim una panoràmica de la plana de l'Empordà i sobretot de la badia de Roses.\nUn cop a dalt el monestir podem trobar una font.\nTambé podem visitar el monestir, els dimarts d'entrada gratuïta.\nLa pujada és constant, amb poques ombres.\nFont uns metres abans de l'entrada del monestir de Sant Pere de Roda, on podem abituallar-nos i a més amb ombra d'uns plataners gegants.\nPer fer la ruta és perfecte poder-se desplaçar al municipi sense haver de circular per carreteres generals.\nEl monestir de Sant Pere de Roda (o de Rodes abusivament segons Joan Coromines) fou una abadia benedictina de l'antic comtat d'Empúries, dins els límits del bisbat de Girona, situada a l'actual terme municipal del Port de la Selva (Alt Empordà). El monestir fou construït al vessant N de la muntanya de Verdera, en un replà per sota del castell de Verdera, que li donà protecció. Des de les ruïnes de l'antic cenobi es gaudeix d'una vista excepcional sobre tot el sector de costa situat al N del cap de Creus, en particular les badies del Port de la Selva i de Llançà. A NO del monestir, poc abans d'arribar-hi, hi ha les restes del poble medieval de Santa Creu de Rodes, entre les quals destaca l'església de Santa Helena de Rodes. Actualment és gestionat pel Museu d'Història de Catalunya. Es desconeix el veritable origen del monestir, que va ser motiu d'especulacions i llegendes en el passat, com ara la de la seva fundació per monjos que desembarcaren a la zona amb les restes de sant Pere i altres sants, amb la comesa de custodiar-les per no ser profanades per les hordes bàrbares que amenaçaven d'atacar Roma. Passat el perill, el papa Bonifaci IV hauria ordenat construir el temple. La primera documentació de l'existència del monestir data de l'any 878, en què és esmentat com a un simple cel·la monàstica consagrada a sant Pere. No és fins a l'any 945 que és considerat un monestir benedictí independent, regit per un abat. Lligat al comtat d'Empúries, va arribar al seu màxim esplendor entre els segles XI i XII. La importància creixent del cenobi en féu una destinació de pelegrinatges, especialment amb ocasió dels jubileus de la Santa Creu de maig (els anys en què la festa del 3 de maig s'esqueia en divendres), que foren celebrats fins a finals del segle XVII. A partir del segle XVII fou saquejat en diverses ocasions per exèrcits francesos i bandolers i el 1793 fou abandonat per la comunitat benedictina, que es traslladà a Vila-sacra. El 1809 s'instal·là a Figueres, fins que els decrets d'exclaustració de 1835 la van dissoldre i la desamortització subsegüent liquidà els seus béns. A mercè de saquejadors de tota espècie, pelatge i condició, romangué durant un segle sense cap protecció per part de l'Estat Espanyol, que finalment el declarà Monument Historicoartístic Nacional el 1930. El 1935 la Generalitat de Catalunya hi inicià les primeres restauracions que, interrompudes per la guerra civil de 1936-1939 i, tot i una nova declaració efectuada pel règim franquista el 1949, per un nou període d'abandonament, es reprengueren a partir de la dècada de 1960. La llei del Patrimoni Cultural català de 1993 l'empara com a Bé Cultural d'Interès Nacional. Arquitectura Planta El monestir es construí en terrasses adaptades al pendent de la Verdera. Inclou edificacions de diferents èpoques, des de la seva fundació fins a l'abandonament de l'edifici per part de la comunitat. El centre del conjunt és el claustre, però en realitat a Sant Pere de Rodes cal parlar de claustres, i no situats un al costat de l'altre sinó superposats, disposició que afavoreix també l'orografia. El claustre superior, del segle XII, ha pervingut molt malmès a causa dels saquejos dels segles XIX i XX, i del qual n'hi ha poques restes in situ. Entre els pocs capitells que foren recol·locats en la reconstrucció dels anys 1960-1970 destaca el que representa un grup de monjos. Es conserven capitells d'aquest claustre en museus de Barcelona i París i en col·leccions particulars. El desenrunament i les restauracions recents posaren al descobert un segon claustre, inferior i més primitiu, constituït per grans arcades de mig punt sense decoració. L'església, consagrada l'any 1022, és el màxim exponent del conjunt arquitectònic. És un edifici d'estil romànic fortament influït per l'arquitectura tardoromana. Té planta de creu llatina, amb tres absis (el central de forma parabòlica) i amb tres naus cobertes amb volta de canó, que destaquen per la seva estretor, especialment les laterals, i per la seva alçada monumental. Les naus estan separades per pilastres decorades amb columnes exemptes adossades a dos o tres dels seus costats, sobre alts sòcols i disposades en doble ordre d'alçada, que suporten els arcs formers i els arcs torals. Aquestes columnes, que procedeixen d'alguna construcció romana, descansen sobre un alt sòcol i tenen grans capitells d'influència coríntia, amb àbacs prominents, que per la seva localització elevada constitueixen de les poques peces escultòriques que no foren objecte de rapinya. L'atracció de pelegrins explica la presència d'un deambulatori a l'absis de la nau central que fa de continuació de les naus laterals. Sota l'absis hi ha una cripta de moderades dimensions. Aquesta església sintetitza amb originalitat una sèrie de corrents arquitectònics anteriors, des de les construccions romanes de l'Antiguitat tardana fins al preromànic carolingi passant per les tradicions locals. Aquesta originalitat ha provocat una llarga polèmica entre els estudiosos i fa que sigui considerada un dels principals exponents del romànic a Catalunya. Davant de l'església hi ha un espaiós atri o galilea, en el qual hi havia hagut sepulcres de diferents personatges, inclosos alguns comtes d'Empúries, però de tot això queden poques restes. L'església s'obria a aquest atri amb una porta monumental, obra del Mestre de Cabestany, que si no hagués estat fervorosament espoliada al segle XIX, seria un dels més valuosos conjunts escultòrics del romànic català. Se'n conserven restes en alguns museus i col·leccions particulars, entre els quals destaca el plafó que representa l'aparició de Crist als seus deixebles sobre el mar, del Museu Marès de Barcelona. A la façana de ponent del monestir s'aixeca el campanar, de planta quadrada i d'estil llombard, del segle XII. Al seu costat es drerça una torre de defensa (o de l'homenatge), que probablement s'inicià en el segle X i que passà posteriorment per un llarg procés de reconstrucció i reformes.\nEl Mas Ventós és un mas en ruïnes que es troba al terme municipal del Port de la Selva a la serra de Verdera a 461 msnm, no gaire lluny el monestir de Sant Pere de Rodes. Actualment està condicionat com a àrea recreativa i de descans, els murs del mas estan consolidats i els baixos serveixen com a magatzems. Des d'aquest mas es té una gran vista sobra la plana empordanesa. Hi ha una sardana dedicada a aquest mas i a la vista que té de nom Sota el mas Ventós del compositor de Vilajuïga Jaume Bonaterra i Dabau.\nVista de la plana de l'Empordà\nMirador d'on es pot veure tota la plana de l'Empordà i sobretot la badia de Roses.\nHej, fundet dette interessante spor Vilajuïga-Sant Pere de Roda https://da.wikiloc.com/cykling-spor/vilajuiga-sant-pere-de-roda-5053556 Hilsen, Wikiloc - Ruter i hele verden\nBed Ventury om at tilføje dig som Trail Buddy på denne rute\nFølg Ventury og opdag nye ruter!


Cinquè de Primària. Escolàpies Figueres.: Trobada de cançó 2014\nTrobada de cançó 2014\nEl dia 8 d’octubre de 2014, els nens i nenes de 5è de la nostra escola han participat juntament amb tots els centres escolars de Figueres en la trobada de cançó “Els drets dels infants”, que ha tingut lloc en el Teatre Jardí. En aquesta trobada, el nostre alumnat ha cantat amb les escoles Parc de les Aigües i Joaquim Cusí les cançons: Cançó de les balances, Amb tu sona millor, Bons amics i Desitjo pau. La cançó final de cloenda ha estat Tots els nens del món, interpretada per tots els participants.\nEl professor de música i els tutors\nPublicat per Escolàpies Figueres a 13:41\nEtiquetes de comentaris: cançó , Cinquè , trobada


UN CAPVESPRE A LA MEDITERRÀNIA: CONCURS DE RAPSODES - ARC - 2012 - ACTE FINAL\nCONCURS DE RAPSODES - ARC - 2012 - ACTE FINAL\nLa final del Concurs de rapsodes que l'Associació de Relataires en Català (ARC) va convocar el passat hivern, va concloure aquest dissabte dia 12 de Maig, amb el recital dels deu finalistes i de la que en va sortir una guanyadora contra tot pronòstic ja que, en un principi, no era una dels deu finalistes, però enfront d'una baixa per malaltia inesperada, l'organització va decidir donar pas a la que havia quedat en onzè lloc; la locutora de Ràdio Cabrera i també poeta, Núria López, a qui felicitem pel guardó.\nEls deu finalistes podien triar entre dos poemes; Vida de Carles Duarte i No és morir que ens fa mal de Emily Dickinson. Els dos poemes anaven acompanyats per sengles melodies que la pianista i compositora Núria Claverol i Català va acceptar de composar especialment per a aquests poemes i per a aquesta final.\nEls membres del jurat al peu de l'escenari.\nEl jurat estava format per; l'actor Carles Martínez, el crític d'arts escèniques Eduard Jener, la ceramista artística Elisenda Sala, l'actriu Miriam Alemany i el també actor Jaume Pla. Ells havien de decidir quins tres dels deu rapsodes passaven la primera lectura.\nEls deu rapsodes que varen pujar a l'escenari eren; Joana Llordella, Ferran Planell, Gabriel Salvans, Pau-Marc Riera, Joan Opi, Cristina Canudas, Anna Antoñico, Empar Sáez, Núria López i Elies Villalonga.\nLa primera tria havia de deixar a tres finalistes, però en una decisió del jurat, varen ser quatre els triats; Elies Villalonga, Cristina Canudas, Ferran Planell i la Núria López, i que haurien de llegir tots el mateix poema de la Felicia Fuster, poeta dissortadament desapareguda el passat mes de Març.\nCançó per a ningú ( Felícia Fuster )\nper un sol de disfressa\nsi la lluna et clivella\nquan plogui la tristesa\nobre’t de dalt a baix\nSi plores un sol cop\ndins d’una fortalesa.\no amb regust de setembre\nMentre el jurat deliberava, en les dues ocasions que els va caldre fer-ho, la pianista i compositora Núria Claverol i Català, va proporcionar a l'audiència un retall de la seva obra, com mostra aquest vídeo, que va complaure molt agradosament a tots els assistents, proporcionant una perfecta unió entre música i paraula en una festa pels sentits.\nEn aquest arxiu d'audio podreu escoltar la intervenció de l'Empar, recitant el poema que va escollir, "Vida", de Carles Duarte.\nL'Empar no va passar a la terna final, però va gaudir d'una experiència que de ben segur li servirà per a noves convocatòries o bé per a altres concursos. Tot i que de moment seguirem vivint els recitals sense la pressió d'un jurat, per gaudir del moment i per transmetre sensacions, com hem anat fent fins ara, i com farà a Godella (País Valencià) en pocs dies.\nEmpar en plena actuació.\nPerò caldria deixar prou clar que propostes com aquesta, i com la majoria de les que l'ARC i amb la Sílvia Romero la seva presidenta al davant ens presenta, són dignes d'admiració i aplaudiment, amb convocatòries com aquest Concurs de rapsodes, que caldria foren més habituals, i que se'n parlés més en els medis, i més ara, que gràcies a internet, la poesia a Catalunya està tenint una nova primavera de la que en sortiran, i amb força, els exponents de la bona salut literària del nostre país, malgrat el pessimista panorama social que ens ha tocat viure.\nCal engrescar als creadors i als seus rapsodes!\nRapsodes i Jurat en família\nA última hora, la poeta Marta Pérez Sierra ens ha penjat aquest vídeo dels quatre finalistes i un petit parlament de la Sílvia Romero, presidenta de l'ARC.\nEnllaços a altres cròniques:\nTerrassa, maig 2012\nPublicat per Ferran d'A en diumenge, de maig 13, 2012\nEtiquetes: ARC, Carles Duarte, concurs, Cotxeres Borrell, Emily Dickinson, Empar Sáez, Felicia Fuster, Núria Claverol i Català, poesia, Rapsodes\nGràcies, Ferran! M’ha encantat poder veure el vídeo!\n14 de maig de 2012 a les 5:46\nCoi, se'm sent riure i parlar. Quin desastre que sóc. M'hauria de tornar muda.\nGràcies Ferran. Una crònica magnífica i acurada.\n14 de maig de 2012 a les 8:36\nGràcies per la crònica de l'acte Ferran, molt acurada!\nEm va agradar molt la teva interpretació Empar, ho vas fer molt bé, per a mi podies haver estat perfectament entre els 4 finalistes. Espero veure't de nou en l'edició següent.\n(Tinc enregistraments on se sent a l'Anna com vitoreja, ha, ha).\nQue gaudiu molt amb l'acte a Godella! Ja penjareu la crònica ^_^\n15 de maig de 2012 a les 19:24\nShaudin, gràcies a tu i si vols escoltar una altra peça de la Núria, en el youtube la trobaràs.\nAnna Maria, res de muda, què faríem sense el teu riure? i ja veus que diu el Sergi, surts en tots els enregistraments!!\nSergi, vals un Potosí. Res no hauria funcionat sense les teves mans i la teva visió. Ja farem la crònica de Godella, que serà el primer de Juny em sembla.\n15 de maig de 2012 a les 22:35\nGràcies, Sergi, ets un sol, majúscul, el premi més gran és gaudir plenament amb el que fas, voleu dir que hi ha alguna cosa més? A sí, els amics!!! petons\n16 de maig de 2012 a les 22:58\nFIRA MODERNISTA DE TERRASSA 2012


PRODUCTES – MONTSE QUINTANA\nUna vaporització que transforma totes les cremes en tractaments protectors a l’aire lliure, sense filtres químics. Autentic producte nómade, pot aplicar-se en qualsebol moment del dia.\nControla la llum per només rebre els seus efectes positius: reforç de les defenses naturals de la pell contra les agresions mediambientals i la prevenció del envelliment prematur.\nNo conté ni filtres ni pantalles és una protecció biológica.\nS’ha de vaporitzar sobre el rostre abans o després de la aplicació de la crema de tractament, i especialment durant les exposicions al medi ambient extern.\nTambé es pot utilitzar despres del maquillatge per fixar-l’ho.\nPresentació: Aerosol de 100ml.\nEncara que en moltes ocasions la falta de temps o les poques ganes fan que la neteja diaria no es dugui a terme, crec que tots som conscients de que s’hauria de fer.\nÉs bàsic i necessari netejar la pell al matí i també a la nit si volem mantenir-la jove, suau i amb lluminositat.\nDurant aquest mes de Juny per la compra dels productes de neteja OSMOCLEAN, t’obsequiem amb un tractament d’INSTITUT ESTHEDERM adequat a la teva pell.\nOSMOCLEAN: Sense colorant, sense perfum, sense parabens, disminueix el risc de reaccions.\nDesmaquillador d’ulls d’alta tolerancia: té una fórmula bifàsica, s’ha de remenar bé abans d’aplicar, aplicar-l’ho amb uns discos de cotó sobre els ulls i els llabis i deixar actuar uns instants abans de desmaquillar.\nDesmaquillador d’ulls esencial: conté vitamina B reforça les pestanyes i prevé la seva caiguda, s’aplica amb discos de cotó.\nAigua micelar osmopure: és un demaquillant 3 en 1 de cara, ulls i tónic, s’utilitza per a una neteja expres té una textura d’aigua i s’utilitza amb discos de cotó.\nCrema desincrustant suau: és una crema suau i untuosa que absobeix , sota l’efecte del massatge, les impureses desde el fons dels porus. La pell es neteja profundament, els punts negres s’eliminen progressivament i la penetració dels productes aplicats a continuació s’optimitzen.\nS’aplica mitjançant tocs sobre la pell neta i seca del rostre, coll i escot. Es fa un massatge començant per el escot en sentit ascendent fins que la crema s’espessi, insistint sobretot a la zona mitja del rostre. Després netejar amb bastanta aigua.\nGel netejador puresa: és un gel ultrasuau per a una neteja amb aigua sense tivantor. Conté una agents extragrassos que compensen la falta de confort de les aigues calcaries. S’aplica sobre el conjunt del rostre previament humit i es fa espuma amb l’ajuda de petits moviments circulars insistint en la zon mitja del rostre, retirar amb aigua abundant.\nEspuma netejadora puresa: Té els mateixos beneficis que el gel netejador puresa pero té una textura de mousse, s’aplica de la mateixa manera.\nLlet desmaquilladora hidratant: Una fórmula 2 en 1: una llet desmaquilladora i un tractament hidratant que reconforta la pell desde el desmaquillat. Conté glicerina que manté una taxa d’hidratació ideal, olis de copra, palma i atmella que suavitzen i fan flexible la pell.\nTonic fresc hidratant: Una fórmula molt suau per perfeccionar el desmaquillat i compensar els efectes dessecants de l’aigua calcaria. Conté glicerina, proteïnes de blat (hidratació de superficie), extracte de cogombre (refrescant) i alantoina (calmant).No conté alcohol.\nLlet desmaquilladora desensibilitzant: Una fórmula 2 en 1: una llet desmaquilladora i un tractament desensibilitzant que neteja i calma la pell en un sol gest. Conté un complex desensibilitzant (extracte de cogombre, alantoina, àcid 18 B glicirretinic) calma i descongestiona la pell i oli d’atmella dolça que suavitza i dona flexibilitat a la pell, tot això fa que la pell es noti més confortable inmediata i duraderament i que les vermellos es difuminin.\nTonic desensibilitzant: Perfecciona el desmaquillat i compensa els efectes irritants del aigua calcaria. Conté un complex desensibilitzant (ramnosa, àcid 18 B glicirretinic) calma i descongestiona la pell. No conté alcohol.\nGEL DE DUXA I XAMPÚ D’ARGAN I ROSA DE MOSQUETA\nL’or líquid del Marroc.\nGel de duxa\nPROPIETATS: Conté llet d’argan, mel, aranja, aloe vera i calèndula, tots ells ingredients procedents d’agricultura ecològica. Aquesta composició hidrata i nodreix la pell corporal en profunditat.\nL’oli vegetal verge d’argan, unit a les propietats del suc d’àloe vera i la mel, proporciona a la pell corporal una acció regeneradora, nutritiva i altament hidratant. Vàlid per a tot tipus de pell.\nUS: ensabonar el cos sota la dutxa, fer un massatge suaument i aclarir amb abundant aigua.\nFREQÜÈNCIA: pot utilitzar-se diàriament.\nPROPIETATS: Conté llet d’argan, mel, aloe vera, calèndula, taronja, aranja i llimona. Hidrata i nodreix el cabell i alhora regula la secreció sebàcia. Prevé i tracta les puntes i cabells trencadissos. El argan, unit al suc d’àloe vera i la mel, proporciona al cabell una acció regeneradora, nutritiva i altament hidratant. A més, conté principis actius seborreguladores i equilibrants del cuir cabellut, com són els extractes de llimona, taronger dolç, aranja, nabius i sucre de canya.\nÉs vàlid per a tot tipus de cabells.\nUS: aplicar sobre el cabell mullat, fer un massatge suaument al cabell i al cuir cabellut i aclarir amb abundant aigua.\nLÍNIA ROSA DE MOSQUETA\nFlor de Lotus & Pètals de Rosa\nGel de duxa Rosa Mosqueta de Xile\nPROPIETATS: Gel corporal altament hidratant i protector cutani. Hidrata i nodreix la pell en profunditat, prevé la sequedat i equilibra la pell. La Rosa Mosqueta d’acció regeneradora i antioxidant uneix les seves propietats a les de la Flor de Lotus, els Pètals de Rosa i l’Aloe Vera. Aquests fito-actius confereixen a aquest gel, propietats hidratants i protectores de la pell.\nUS: Ensabonar el cos sota la dutxa, fer un massatge suaument i aclarir amb abundant aigua. Evitar el contacte amb els ulls.\nFREQÜÈNCIA: Es pot utilitzar diàriament.\nXampú Rosa Mosqueta de Xile\nPROPIETATS: Xampú altament hidratant i seboregulador per a tot tipus de cabell. Hidrata i protegeix el cabell i alhora ajuda a regular la secreció sebàcia. Hidrata i nodreix el cabell en profunditat, prevé i tracta les puntes i el cabell fràgil alhora que equilibra el cuir cabellut. La Rosa Mosqueta d’acció regeneradora i antioxidant uneix les seves propietats a les de la Flor de Lotus, el Sàndal Roig, els Pètals de Rosa i el Cedre de l’Atles. Aquests fito-actius confereixen a aquest xampú, propietats seborreguladoras, protectores i que donen elasticitat al cabell i purifiquen el cuir cabellut. L’Aloe Vera proporciona al cabell hidratació i un film natural que el suavitza.\nUS: Aplicar sobre el cabell mullat, fer un massatge suaument al cabell i al cuir cabellut i aclarir amb abundant aigua. Evitar el contacte amb els ulls i les mucoses.\nFREQÜÈNCIA: Una aplicació a la nit i una altra al matí.\nMelaleuca altenifolia, originaria de la regió australiana de Nova Gales del sud, és un arbre frondós que pot arribar a fer 7 metres d’alçada i pertany a la familia de les mirtacies.\nTe moltes propietats: antisèptic, antimicòtic, bactericida, antiviral, desodorant, cicatritzant, antiinflamatori, descongestiu venós….\nPer això les seves aplicacions son diverses:\nLoció pels polls: afegir a 80ml d’aigua, 20ml d’alcohol (70º), remenar bé la barreja i afegir 5ml d’oli essencial d’arbre del tè. Remenar bé i posar friccionant al cap i cabell, s’ha de deixar reposar tota la nit. Per a fer un manteniment es pot afegir 3ml d’oli per cada 100ml de sabó del cabell remenant cada vegada que s’utilitzi.\nFongs: s’afegeix a 10ml d’oli vegetal d’atmelles dolces, 10 gotes d’oli d’arbre de tè i fer massatge als peus i dits.\nAcné: aplicar 1 gota en els grans amb infecció. Per preparar una loció per l’acné es pot afegir a 10ml d’oli vegetal de jojoba 6 gotes d’oli essencial d’arbre de tè i es posa després de netejar molt bé la pell.\nBullofes: aplicar 1 gota sobre la bullofa 2 cops al dia.\nCremades: afegir a 10 ml de macerat hipèric 10 gotes d’oli essencial d’arbre de tè, aplicar amb un pulveritzador sobre la cremada amb cura.\nHerpes del llabi: aplicar 1 gota sobre l’erupció 2 cops per dia.


Portes al camp • Ràdio Capital de l'Empordà\nDoncs sembla que a l’Estat Espanyol sí que es poden posar portes al camp. Ahir es van clausurar nous webs. El de l’ANC i el de la campanya empaperem i ahir van declarar els pressumptes responsables dels webs del referèndum replicats. De fet, d’aquí a un moment parlarem amb un dels investigats sobre el tema.\nAixí que com que sembla que van mal dades i a l’espera de tenir alguna portada millor, heus aquí la nostra opinió d’avui sobre les actuacions de l’Estat contra el referèndum.\nQue us pensàveu que en ho condemnaria enèrgicament? Potser creieu que rajaríem de la Fiscalia o de la Guàrdia Civil perquè a Espanya no es tanquin webs de pederastes o de terroristes (en base al principi de neutralitat a la xarxa) i sí en canvi els de l’ANC o els d’empaperem?\nSi home! que potseu us penseu que volem que ens tanquin el nostre web?\nSóc de Pals, director de Ràdio Capital i del club de cultura TR3SC. A la ràdio hi presento el Supermatí, cada dia de 08:00 a 09:00, a més de triar la música que sona a l'espai "Sel·lecció Premium", de dilluns a divendres de 20:00 a 22:00\n“Boti-Farra” per la llibertat el 5 de desembre a Palamós\nUn calongí, citat a declarar per replicar webs del referèndum